# Europeiska unionens C 212/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 212 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången14 juni 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 212

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången14 juni 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 212/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8013 – Pitpoint/Primagaz/Pitpoint.Lng JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 212/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7941 – Saint-Gobain Glass France/Corning/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 212/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8063 – Caixabank/Banco BPI) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 212/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8013 – Pitpoint/Primagaz/Pitpoint.Lng JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 212/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7941 – Saint-Gobain Glass France/Corning/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 212/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8063 – Caixabank/Banco BPI) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2016/C 212/04 | Rådets beslut av den 9 juni 2016 om utnämning av en ordinarie ledamot och en suppleant i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för Slovakien | 3 |
| 2016/C 212/05 | Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning | 5 |
| 2016/C 212/06 | Rådets slutsatser om Europeanas roll för digital tillgång till, synlighet för och användning av det europeiska kulturarvet | 9 |
| 2016/C 212/07 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förstärkt integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang | 14 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 212/08 | Eurons växelkurs | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2016/C 212/04

Rådets beslut av den 9 juni 2016 om utnämning av en ordinarie ledamot och en suppleant i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för Slovakien

3

2016/C 212/05

Rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning

5

2016/C 212/06

Rådets slutsatser om Europeanas roll för digital tillgång till, synlighet för och användning av det europeiska kulturarvet

9

2016/C 212/07

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förstärkt integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang

14

Europeiska kommissionen

2016/C 212/08

Eurons växelkurs

18

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 212/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7815 – Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 19 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 212/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7815 – Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8013 – Pitpoint/Primagaz/Pitpoint.Lng JV)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 212/01)

Kommissionen beslutade den 7 juni 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på nederländska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8013. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8013. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7941 – Saint-Gobain Glass France/Corning/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 212/02)

Kommissionen beslutade den 17 maj 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7941. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7941. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8063 – Caixabank/Banco BPI)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 212/03)

Kommissionen beslutade den 8 juni 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8063. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8063. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/3

---

RÅDETS BESLUT

av den 9 juni 2016

om utnämning av en ordinarie ledamot och en suppleant i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för Slovakien

(2016/C 212/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1), särskilt artikel 75,

med beaktande av de förteckningar över kandidater som har översänts till rådet av medlemsstaternas regeringar, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 13 oktober 2015 (2) utsåg rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för perioden 20 oktober 2015–19 oktober 2020. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 13 oktober 2015 (2) utsåg rådet ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för perioden 20 oktober 2015–19 oktober 2020.

| (2) | Slovakiens regering har lagt fram ytterligare nomineringar till två platser som ska tillsättas. |
| --- | --- |

(2)

Slovakiens regering har lagt fram ytterligare nomineringar till två platser som ska tillsättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses till ordinarie ledamot respektive suppleant i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen för perioden 20 oktober 2015–19 oktober 2020:

I.   FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSGIVARORGANISATIONER

| Land | Ordinarie ledamot | Suppleant |
| --- | --- | --- |
| Slovakien | Miriam ŠPÁNIKOVÁ | Peter MOLNÁR |

Land

Ordinarie ledamot

Suppleant

Slovakien

Miriam ŠPÁNIKOVÁ

Peter MOLNÁR

Artikel 2

De ordinarie ledamöter och suppleanter som ännu inte nominerats kommer att utses av rådet vid en senare tidpunkt.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 9 juni 2016.

På rådets vägnar

G.A. VAN DER STEUR

Ordförande

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 13 oktober 2015 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i rådgivande kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT C 341, 16.10.2015, s. 4).

2

---

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/5

---

RÅDETS SLUTSATSER

av den 30 maj 2016

om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning

(2016/C 212/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM

| — | artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, där det fastslås att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, |
| --- | --- |

—

artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, där det fastslås att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter,

SOM BEAKTAR

| — | Parisförklaringen, som antogs den 17 mars 2015 (1) och där man betonar vikten av att stärka barns och ungas omdömesförmåga och förmåga till kritiskt tänkande så att de, i synnerhet med tanke på internet och sociala medier, kan begripa hur det verkligen ligger till, skilja fakta från åsikter, känna igen propaganda och stå emot alla former av indoktrinering och hets, |
| --- | --- |

—

Parisförklaringen, som antogs den 17 mars 2015 (1) och där man betonar vikten av att stärka barns och ungas omdömesförmåga och förmåga till kritiskt tänkande så att de, i synnerhet med tanke på internet och sociala medier, kan begripa hur det verkligen ligger till, skilja fakta från åsikter, känna igen propaganda och stå emot alla former av indoktrinering och hets,

| — | den gemensamma rapporten av den 15 december 2015 om Utbildning 2020 (2), där man som en huvudfråga under den nya arbetsperioden (2015–2020) angav uppföljningen av Parisförklaringen genom gemensam analys, peer learning, möten, spridning av god praxis och konkreta åtgärder med finansiering, |
| --- | --- |

—

den gemensamma rapporten av den 15 december 2015 om Utbildning 2020 (2), där man som en huvudfråga under den nya arbetsperioden (2015–2020) angav uppföljningen av Parisförklaringen genom gemensam analys, peer learning, möten, spridning av god praxis och konkreta åtgärder med finansiering,

| — | resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 24 februari 2016 om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning (3), som innehåller åtagandet att ungdomars digitala kompetens och mediekompetens samt deras förmåga att tänka kritiskt bör stärkas, tillsammans med deras sociala färdigheter och medborgerliga kompetens, |
| --- | --- |

—

resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 24 februari 2016 om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning (3), som innehåller åtagandet att ungdomars digitala kompetens och mediekompetens samt deras förmåga att tänka kritiskt bör stärkas, tillsammans med deras sociala färdigheter och medborgerliga kompetens,

OCH SOM MOT BAKGRUND AV

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4), där man som nyckelkompetenser som alla medborgare bör få anger digital kompetens, som kräver en kritisk och reflekterande attityd när det gäller information och ansvarsfull användning av interaktiva medier, social och medborgerlig kompetens, som inbegriper förmågan att förstå olika åsikter och viljan att respektera andras värderingar och kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer, som innefattar en känsla av identitet som kan vara grunden för en öppen attityd inför och respekt för mångfalden, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4), där man som nyckelkompetenser som alla medborgare bör få anger digital kompetens, som kräver en kritisk och reflekterande attityd när det gäller information och ansvarsfull användning av interaktiva medier, social och medborgerlig kompetens, som inbegriper förmågan att förstå olika åsikter och viljan att respektera andras värderingar och kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer, som innefattar en känsla av identitet som kan vara grunden för en öppen attityd inför och respekt för mångfalden,

| — | rådets slutsatser från november 2012 om den europeiska strategin för ett bättre internet för barn (5), där det framhålls att utbildningssektorn och föräldrarna har en viktig uppgift när det gäller att hjälpa barn att på ett gynnsamt och kreativt sätt utnyttja de möjligheter som internet erbjuder och att identifiera och hantera risker som de möter på internet men att lärarna och föräldrarna själva behöver stöd och utbildning för att hänga med i de snabba och oförutsägbara förändringarna i barnens virtuella liv liksom den ständigt förändrade nya tekniken, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser från november 2012 om den europeiska strategin för ett bättre internet för barn (5), där det framhålls att utbildningssektorn och föräldrarna har en viktig uppgift när det gäller att hjälpa barn att på ett gynnsamt och kreativt sätt utnyttja de möjligheter som internet erbjuder och att identifiera och hantera risker som de möter på internet men att lärarna och föräldrarna själva behöver stöd och utbildning för att hänga med i de snabba och oförutsägbara förändringarna i barnens virtuella liv liksom den ständigt förändrade nya tekniken,

| — | kommissionens meddelande från januari 2014 om att förhindra radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism (6), där närmare samarbete med det civila samhället och den privata sektorn för att ta itu med utmaningar på nätet och ökade insatser för att uppmuntra unga människor att tänka kritiskt med avseende på extremistiska meddelanden pekas ut som några av de huvudsakliga åtgärderna som ska vidtas för att förhindra radikalisering, |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande från januari 2014 om att förhindra radikalisering som leder till terrorism och våldsam extremism (6), där närmare samarbete med det civila samhället och den privata sektorn för att ta itu med utmaningar på nätet och ökade insatser för att uppmuntra unga människor att tänka kritiskt med avseende på extremistiska meddelanden pekas ut som några av de huvudsakliga åtgärderna som ska vidtas för att förhindra radikalisering,

| — | rådets slutsatser från november 2014 om europeisk audiovisuell politik i den digitala eran (7), där kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja god praxis för och forskning om mediekunnighet som en del av formell och informell utbildning, samt i icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser från november 2014 om europeisk audiovisuell politik i den digitala eran (7), där kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja god praxis för och forskning om mediekunnighet som en del av formell och informell utbildning, samt i icke-formellt och informellt lärande,

| — | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa radikalisering som leder till våldsbejakande extremism bland ungdomar, där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att ge unga stöd när det gäller motverkande av extremistiskt inflytande på internet och i sociala medier och när det gäller utvecklande av kritiskt tänkande och relevant kunskap, förmåga och kompetens att förstå de olika källor och agendor som ligger bakom den information som tillhandahålls, bland annat propaganda och hets
   (8), |
| --- | --- |

—

slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa radikalisering som leder till våldsbejakande extremism bland ungdomar, där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att ge unga stöd när det gäller motverkande av extremistiskt inflytande på internet och i sociala medier och när det gäller utvecklande av kritiskt tänkande och relevant kunskap, förmåga och kompetens att förstå de olika källor och agendor som ligger bakom den information som tillhandahålls, bland annat propaganda och hets
   (8),

BEAKTAR ATT

internet – särskilt sociala medier – erbjuder aldrig tidigare skådade och nära nog obegränsade möjligheter att utbyta kunskap och åsikter; genom att internet och sociala medier gör enorma mängder information omedelbart åtkomliga och ger åtkomst till en bred uppsättning källor, kan de ha en betydande inverkan på åsikter, inställningar och uppfattningar samtidigt som de ger alla en plattform för eget skapande, delande och offentliggörande av innehåll och därigenom bidrar till att ge utlopp för begåvningar, främja kreativitet och verka för nyskapande,

dagens värld kännetecknas av ett ständigt lättillgängligt internet och människor, särskilt unga, tillbringar alltmer tid på nätet (9); virtuella grupper och kontakter – framför allt med hjälp av sociala medier och snabbmeddelandetjänster – får allt större betydelse och

NOTERAR MOT BAKGRUND AV DETTA OCKSÅ ATT

mediekompetens – dvs. den samlade tekniska, kognitiva, sociala, medborgerliga och kreativa förmåga som gör att vi kan ha tillgång till, få en kritisk förståelse av och interagera med både traditionella och nya former av medier (10) – är av allt större betydelse; den är nära förbunden med aktivt deltagande i det demokratiska livet, medborgaranda och förmågan att göra kritiska och oberoende bedömningar och att reflektera över sina egna handlingar och kan därigenom stärka ungas förmåga att stå emot extremistiska budskap och desinformation, och att

digital kompetens, som inbegriper kreativ IKT-användning med trygghet och kritisk hållning, är en helt avgörande beståndsdel av mediekompetens och att låg digital kompetens kan leda till att en person missgynnas, inte bara på arbetsmarknaden där snart sagt samtliga arbeten förutsätter digital kompetens på någon nivå utan också i samhället i stort samt att det finns en tydlig koppling mellan höjd digital kompetens och arbetet med att skapa mer inkluderande samhällen med större sammanhållning,

mediekompetens – som har koppling till läs- och skrivkunnighet och kommunikationsfärdigheter i största allmänhet - också inbegriper andra nyckelkompetenser, i synnerhet social och medborgerlig kompetens, vilka har en tydlig koppling till kritiskt tänkande, vilket gör att människor kan värdesätta mångfald och respektera andras åsikter och värderingar, men även kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer, något som underbyggs av förmågan att relatera sitt eget sätt att uttrycka synpunkter till det som andra, även människor med annan kulturell bakgrund, har,

KONSTATERAR ATT

digital kompetens i allt högre grad håller på att bli något oundgängligt men att ett oroväckande stort antal personer fortfarande saknar grundläggande digital kompetens (11) och därför riskerar att hamna i arbetslöshet eller socialt utanförskap, något som bidrar till att skapa en digital klyfta, vilket kan leda till social och ekonomisk ojämlikhet och som utgör en tydlig utmaning för våra utbildningsväsenden,

att internet och sociala medier utöver sina många möjliga fördelar och möjligheter också kan föra med sig potentiella hot och faror, framför allt genom att material som är olämpligt eller rentav skadligt för barn och unga, inbegripet hatpropaganda och innehåll som trivialiserar våld, görs tillgängligt på nätet; andra ovälkomna företeelser är nätgromning och nätmobbning, som kan ha en betydande inverkan på barns välbefinnande och utveckling och påverka deras utbildningsresultat negativt,

att terroristattentaten på senare tid i Europa och andra våldsamma extremistdåd har gett upphov till särskilda farhågor om de möjligheter utan motstycke som internet och sociala medier ger extremistgrupper av alla de slag att fritt sprida hat och våldsanstiftande budskap och att väcka gehör hos missnöjda ungdomar, att radikalisering av det slag som leder till våld ofta har en transnationell dimension varigenom extremistnätverk upprättar kontakter med utsatta ungdomar utan hänsyn till gränser samt att utbildning, även om det är osannolikt att en högre utbildningsnivå skulle sätta stopp för alla former av våldsbejakande extremism, kan och bör bidra till förebyggande av radikalisering,

ÄR ENIGT OM ATT

utbildning, som en del av det övergripande uppdraget att förbereda unga för samhället och arbetsmarknaden och att hjälpa dem att förverkliga sig själva, har en viktig roll att spela när det gäller att hjälpa unga att få mediekompetens och bli till framtidens ansvarskännande medborgare,

att en nyckelaspekt av utbildningsuppdraget är att inge unga grundläggande värderingar, som de som fastställs i fördraget om Europeiska unionen, och att öva upp och bibehålla ett öppet och vetgirigt sinne parat med förmågan till oberoende och kritiskt tänkande, att med hjälp av faktabaserade kunskaper göra kloka bedömningar och att stå emot och bemöta extremistiska budskap, indoktrinering och desinformation,

det för att utbildningspersonal på alla nivåer ska kunna behålla sin betydelse är avgörande att den håller jämna steg med denna snabba händelseutveckling och ser till att inlärarna ges den kompetens – den kunskap, de förmågor och de attityder – och de värderingar som, särskilt vad gäller internet och sociala medier, krävs för säker och ansvarsfull åtkomst till, tolkning av och användning av samt säkert och ansvarsfullt framställande av information och annat medieinnehåll,

allomfattande arbetssätt som hela skolvärlden (”whole school approaches”) och andra relevanta aktörer är delaktiga i kan ha stor betydelse, eftersom det ofta är utanför klassrummet i icke-formella och informella sammanhang som man lär sig att använda internet och sociala medier på ett ansvarsfullt sätt,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 1. | uppmuntra att tillräcklig uppmärksamhet ägnas åt uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande inom utbildning på alla nivåer, bl.a. genom medborgarutbildning och medieutbildning, |
| --- | --- |

1.

uppmuntra att tillräcklig uppmärksamhet ägnas åt uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande inom utbildning på alla nivåer, bl.a. genom medborgarutbildning och medieutbildning,

| 2. | sträva efter att höja den digitala kompetensen hos inlärare i alla åldrar, ur ett livslångt lärande-perspektiv, som en viktig förutsättning för större förmåga att aktivt delta i våra moderna samhällens demokratiska liv och för att göra dem mer anställningsbara, |
| --- | --- |

2.

sträva efter att höja den digitala kompetensen hos inlärare i alla åldrar, ur ett livslångt lärande-perspektiv, som en viktig förutsättning för större förmåga att aktivt delta i våra moderna samhällens demokratiska liv och för att göra dem mer anställningsbara,

| 3. | överväga att, parallellt med nationella ramar och verktyg, använda sig av ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna i Europa, Europarådets ramverk för kompetens inom demokratisk kultur och Unescos globala bedömningsram för medie- och informationskompetens, |
| --- | --- |

3.

överväga att, parallellt med nationella ramar och verktyg, använda sig av ramverket för utvecklingen av digital kompetens bland medborgarna i Europa, Europarådets ramverk för kompetens inom demokratisk kultur och Unescos globala bedömningsram för medie- och informationskompetens,

| 4. | uppmuntra socialt trygga inlärningsmiljöer, både på och utanför nätet, där kontroversiella frågor kan diskuteras öppet och yttrandefriheten bibehållas och att göra det möjligt för lärare att ta initiativ till och leda sådana diskussioner, |
| --- | --- |

4.

uppmuntra socialt trygga inlärningsmiljöer, både på och utanför nätet, där kontroversiella frågor kan diskuteras öppet och yttrandefriheten bibehållas och att göra det möjligt för lärare att ta initiativ till och leda sådana diskussioner,

| 5. | stödja lärare och skolledare inom utbildning på alla nivåer när det gäller att, genom grundläggande utbildning och kontinuerlig fortbildning, utveckla sin egen digitala kompetens samt de pedagogiska färdigheter som behövs för att kunna använda ny teknik och öppna lärresurser i sin undervisning och för att på ett ändamålsenligt sätt ta upp mediekompetens och kritiskt tänkande med inlärare med olika ålder och bakgrund, |
| --- | --- |

5.

stödja lärare och skolledare inom utbildning på alla nivåer när det gäller att, genom grundläggande utbildning och kontinuerlig fortbildning, utveckla sin egen digitala kompetens samt de pedagogiska färdigheter som behövs för att kunna använda ny teknik och öppna lärresurser i sin undervisning och för att på ett ändamålsenligt sätt ta upp mediekompetens och kritiskt tänkande med inlärare med olika ålder och bakgrund,

| 6. | upprätta kontakter med föräldrar och andra aktörer i samhället i stort i avsikt att minska den digitala klyftan mellan olika generationer och främja en gemensam kultur med dialog och ömsesidig förståelse, |
| --- | --- |

6.

upprätta kontakter med föräldrar och andra aktörer i samhället i stort i avsikt att minska den digitala klyftan mellan olika generationer och främja en gemensam kultur med dialog och ömsesidig förståelse,

| 7. | stärka dialogen, samarbetet och partnerskapen mellan utbildningssektorn och mediesektorn – däribland journalister – och alla övriga berörda intressenter, däribland civilsamhället och ungdomsorganisationer, med tanke på att ett verkligt uppbyggande av mediekompetens och förmåga till kritiskt tänkande kräver ett sektorsövergripande arbetssätt och med hänsynstagande till den viktiga roll som det icke-formella och informella lärandet kan spela, |
| --- | --- |

7.

stärka dialogen, samarbetet och partnerskapen mellan utbildningssektorn och mediesektorn – däribland journalister – och alla övriga berörda intressenter, däribland civilsamhället och ungdomsorganisationer, med tanke på att ett verkligt uppbyggande av mediekompetens och förmåga till kritiskt tänkande kräver ett sektorsövergripande arbetssätt och med hänsynstagande till den viktiga roll som det icke-formella och informella lärandet kan spela,

| 8. | uppmuntra nyskapande, kreativa och deltagandebaserade sätt att bygga upp mediekompetens och kritiskt tänkande inom utbildning, t.ex. genom att bedriva forskning och genom att undersöka potentialen hos kultur och konst, interkulturella arbetssätt och medieproduktion för skolan, som en möjlighet att skapa större öppenhet gentemot andra kulturer och aktivt medborgarskap, |
| --- | --- |

8.

uppmuntra nyskapande, kreativa och deltagandebaserade sätt att bygga upp mediekompetens och kritiskt tänkande inom utbildning, t.ex. genom att bedriva forskning och genom att undersöka potentialen hos kultur och konst, interkulturella arbetssätt och medieproduktion för skolan, som en möjlighet att skapa större öppenhet gentemot andra kulturer och aktivt medborgarskap,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER

| 1. | inom ramen för den strategiska ramen Utbildning 2020 fortsätta att främja peer learning, bl.a. genom insamling och spridning av god praxis om mediekompetens och kritiskt tänkande, och samtidigt ägna särskilt uppmärksamhet åt att faktiskt nå ut till missgynnade inlärare och till dem som riskerar marginalisering, |
| --- | --- |

1.

inom ramen för den strategiska ramen Utbildning 2020 fortsätta att främja peer learning, bl.a. genom insamling och spridning av god praxis om mediekompetens och kritiskt tänkande, och samtidigt ägna särskilt uppmärksamhet åt att faktiskt nå ut till missgynnade inlärare och till dem som riskerar marginalisering,

| 2. | säkerställa en samstämmig politik på EU-nivå inom området för mediekompetens, så att det expertarbete som nu görs inom de olika politikområdena av relevans, t.ex. politik avseende utbildning, ungdomsfrågor, kulturfrågor, audiovisuella frågor och arbetet med terrorismbekämpning kompletterar varandra samtidigt som man beaktar utbildningssektorns särdrag, |
| --- | --- |

2.

säkerställa en samstämmig politik på EU-nivå inom området för mediekompetens, så att det expertarbete som nu görs inom de olika politikområdena av relevans, t.ex. politik avseende utbildning, ungdomsfrågor, kulturfrågor, audiovisuella frågor och arbetet med terrorismbekämpning kompletterar varandra samtidigt som man beaktar utbildningssektorns särdrag,

| 3. | stödja arbetet med att ge lärare de färdigheter och verktyg som krävs för att på ett ändamålsenligt sätt ta upp mediekompetens och kritiskt tänkande med inlärare med olika ålder och bakgrund, bl.a. genom att använda School Education Gateway och genom att främja icke-hierarkiskt lärande via plattformen för e-vänskolekontakter, |
| --- | --- |

3.

stödja arbetet med att ge lärare de färdigheter och verktyg som krävs för att på ett ändamålsenligt sätt ta upp mediekompetens och kritiskt tänkande med inlärare med olika ålder och bakgrund, bl.a. genom att använda School Education Gateway och genom att främja icke-hierarkiskt lärande via plattformen för e-vänskolekontakter,

| 4. | fortsätta att samarbeta med, och beakta det arbete som utförs i, andra multilaterala forum, t.ex. Europarådet (12), Unesco och OECD, eftersom utmaningarna är gränsöverskridande och påverkar länder såväl inom som utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

fortsätta att samarbeta med, och beakta det arbete som utförs i, andra multilaterala forum, t.ex. Europarådet (12), Unesco och OECD, eftersom utmaningarna är gränsöverskridande och påverkar länder såväl inom som utanför Europeiska unionen.

| 5. | till stöd för detta arbete uppmuntra utnyttjande av de finansieringsmöjligheter som finns genom alla relevanta EU-fonder och EU-program, framför allt Erasmus+, Fonden för ett sammanlänkat Europa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020, Kreativa Europa och programmet ”Ett Europa för medborgarna”. |
| --- | --- |

5.

till stöd för detta arbete uppmuntra utnyttjande av de finansieringsmöjligheter som finns genom alla relevanta EU-fonder och EU-program, framför allt Erasmus+, Fonden för ett sammanlänkat Europa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020, Kreativa Europa och programmet ”Ett Europa för medborgarna”.

---

(1)  Förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning, Paris den 17 mars 2015.

(2)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 25.

(3)  EUT C 105, 19.3.2016, s. 1.

(4)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(5)  EUT C 393, 19.12.2012, s. 11.

(6)  Dok. 5451/14.

(7)  EUT C 433, 3.12.2014, s. 2.

(8)  Dok. 9640/16.

(9)  Mer än hälften av alla européer använder sig av sociala nätverk och huvuddelen av de användarna är unga. 84 % av européerna under 30 års ålder använder sig av sociala medier och procentandelen närmar sig alltmer 100 % ju lägre ner i åldersgrupperna man går.

(10)  Denna förmåga gör att vi kan tänka kritiskt medan vi deltar i samhället ekonomiskt, socialt och kulturellt och spelar en aktiv roll i demokratiprocessen. Begreppet omfattar olika medier (etermedier, video, radio, och press), avser olika kanaler (traditionella, internet och sociala medier) och tar hänsyn till alla åldersgruppers behov.

(11)  I EU har 40 % av befolkningen ingen eller låg digital kompetens, samtidigt som cirka 90 % av alla arbeten uppskattas kräva åtminstone viss digital kompetens i EU. Det håller alltså snabbt på att bli en nödvändig förutsättning för arbetstagare att de förvärvar den kompetensen för att bli och fortsätta att vara anställningsbara.

(12)  I synnerhet inom ramen för strategin för barnets rättigheter under perioden 2016–2021, som ministerkommittén antog den 2 mars 2016, där man tar upp frågan om skydd och främjande av barnets rättigheter i en digital miljö.

---

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/9

---

Rådets slutsatser om Europeanas roll för digital tillgång till, synlighet för och användning av det europeiska kulturarvet

(2016/C 212/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM ATT

| 1. | digitalisering av och online-tillgång till kulturarvet och dess långsiktiga bevarande är avgörande för att möjliggöra tillgång för alla till kultur och kunskaper, främja det europeiska kulturarvets rikedom och mångfald och bidra till att en digital inre marknad uppnås genom det ökande utbudet på nya och innovativa produkter och tjänster (1), |
| --- | --- |

1.

digitalisering av och online-tillgång till kulturarvet och dess långsiktiga bevarande är avgörande för att möjliggöra tillgång för alla till kultur och kunskaper, främja det europeiska kulturarvets rikedom och mångfald och bidra till att en digital inre marknad uppnås genom det ökande utbudet på nya och innovativa produkter och tjänster (1),

| 2. | Europeana, som lanserades 2008 som en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material (2) och sedan dess har sammanlänkat digitala kulturarvssamlingar från medlemsstaterna, har blivit ett gemensamt europeiskt projekt för att ge tillgång till och visa upp det europeiska kulturarvet, |
| --- | --- |

2.

Europeana, som lanserades 2008 som en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material (2) och sedan dess har sammanlänkat digitala kulturarvssamlingar från medlemsstaterna, har blivit ett gemensamt europeiskt projekt för att ge tillgång till och visa upp det europeiska kulturarvet,

| 3. | ytterligare utveckling av Europeana och nationell politik för digitalt kulturarv fått stöd av rådet (3), kommissionen (4) och Europaparlamentet (5), |
| --- | --- |

3.

ytterligare utveckling av Europeana och nationell politik för digitalt kulturarv fått stöd av rådet (3), kommissionen (4) och Europaparlamentet (5),

| 4. | vidareutnyttjande av det digitala arvet har främjats genom att kulturarvsinstitutioner på vissa villkor införlivats med tillämpningsområdet för direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6) och genom antagandet av direktivet om viss tillåten användning av föräldralösa verk (7), |
| --- | --- |

4.

vidareutnyttjande av det digitala arvet har främjats genom att kulturarvsinstitutioner på vissa villkor införlivats med tillämpningsområdet för direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6) och genom antagandet av direktivet om viss tillåten användning av föräldralösa verk (7),

NOTERAR

| 5. | kommissionens avsikt att analysera alternativ och överväga lagstiftningsförslag i syfte att underlätta digitaliseringen av utgångna verk och tillhandahållandet av sådana online i hela EU som en del av det aviserade initiativet för modernisering av upphovsrätten (8), |
| --- | --- |

5.

kommissionens avsikt att analysera alternativ och överväga lagstiftningsförslag i syfte att underlätta digitaliseringen av utgångna verk och tillhandahållandet av sådana online i hela EU som en del av det aviserade initiativet för modernisering av upphovsrätten (8),

NOTERAR

| 6. | att Europeana i sin nuvarande utformning är en internetplattform som möjliggör flerspråkig tillgång till och spridning av digitalt kulturarv som tillhör olika kulturarvsinstitutioner; det är också en flersidig plattform (9) som syftar till att skapa värde för slutanvändare, medlemsstater, kulturarvsinstitutioner, forskning och kreativt vidareutnyttjande,
  att Europeana därför för närvarande






  — | drivs som flersidig plattform av ett konsortium där Stiftelsen Europeana (10) är den centrala samordnaren och den främsta mottagaren av EU-finansiering, |
| --- | --- | --- |

6.

att Europeana i sin nuvarande utformning är en internetplattform som möjliggör flerspråkig tillgång till och spridning av digitalt kulturarv som tillhör olika kulturarvsinstitutioner; det är också en flersidig plattform (9) som syftar till att skapa värde för slutanvändare, medlemsstater, kulturarvsinstitutioner, forskning och kreativt vidareutnyttjande,

att Europeana därför för närvarande

—

drivs som flersidig plattform av ett konsortium där Stiftelsen Europeana (10) är den centrala samordnaren och den främsta mottagaren av EU-finansiering,

| — | stöds av EU genom fonden för ett sammanlänkat Europa (11) (FSE) som en infrastruktur för digitala tjänster för ”tillgång till det europeiska kulturarvets digitala resurser”, |
| --- | --- |

—

stöds av EU genom fonden för ett sammanlänkat Europa (11) (FSE) som en infrastruktur för digitala tjänster för ”tillgång till det europeiska kulturarvets digitala resurser”,

| — | stöds av medlemsstaterna som delar innehåll, metadata och expertis genom sina kulturarvsinstitutioner och ger frivilliga finansiella bidrag till Stiftelsen Europeana, |
| --- | --- |

—

stöds av medlemsstaterna som delar innehåll, metadata och expertis genom sina kulturarvsinstitutioner och ger frivilliga finansiella bidrag till Stiftelsen Europeana,

| — | stöds av Europeana nätverksförening (Europeana Network Association – ENA), som samlar företrädare för kulturarvsområdet och yrkesverksamma inom den kreativa och tekniska sektorn som stöder Europeanas dagliga verksamhet och ger råd om dess strategi, |
| --- | --- |

—

stöds av Europeana nätverksförening (Europeana Network Association – ENA), som samlar företrädare för kulturarvsområdet och yrkesverksamma inom den kreativa och tekniska sektorn som stöder Europeanas dagliga verksamhet och ger råd om dess strategi,

ÄR ENIGT OM ATT

| 7. | kulturarvsinstitutionernas, medlemsstaternas och kommissionens individuella och gemensamma ansträngningar har lett till framsteg mot digitalisering, online-tillgång och (långsiktigt) digitalt bevarande av kulturarvet (12), |
| --- | --- |

7.

kulturarvsinstitutionernas, medlemsstaternas och kommissionens individuella och gemensamma ansträngningar har lett till framsteg mot digitalisering, online-tillgång och (långsiktigt) digitalt bevarande av kulturarvet (12),

| 8. | digitalt bevarande av det världskulturarv som ingår i europeiska samlingar är viktigt, i synnerhet mot bakgrund av förstörelsen av och hotet mot kulturarvet i konfliktzoner, |
| --- | --- |

8.

digitalt bevarande av det världskulturarv som ingår i europeiska samlingar är viktigt, i synnerhet mot bakgrund av förstörelsen av och hotet mot kulturarvet i konfliktzoner,

| 9. | samordningen av insatserna via Europeana för kulturarvets tillgänglighet online har bidragit till att






  — | stimulera kapacitetsuppbyggnad genom att skapa ett nätverk av experter och kulturarvsinstitutioner, vilket främjar utveckling, införande och konsekvent användning av modeller, standarder och ramar för att dela innehåll och metadata, |
| --- | --- | --- |

9.

samordningen av insatserna via Europeana för kulturarvets tillgänglighet online har bidragit till att

—

stimulera kapacitetsuppbyggnad genom att skapa ett nätverk av experter och kulturarvsinstitutioner, vilket främjar utveckling, införande och konsekvent användning av modeller, standarder och ramar för att dela innehåll och metadata,

| — | kulturarvsinstitutionerna kan dela sina samlingar över sektorer och över nationella gränser genom en flersidig internetplattform som hittills har gett tillgång till över 50 miljoner föremål från ca 3 700 institutioner, |
| --- | --- |

—

kulturarvsinstitutionerna kan dela sina samlingar över sektorer och över nationella gränser genom en flersidig internetplattform som hittills har gett tillgång till över 50 miljoner föremål från ca 3 700 institutioner,

| — | främja tillgången på högkvalitativa data som kan vidareutnyttjas direkt (13), vilket förbättrar tillgången till kulturarvet på öppna plattformar och i sociala medier och främjar vidareutnyttjande inom andra sektorer, |
| --- | --- |

—

främja tillgången på högkvalitativa data som kan vidareutnyttjas direkt (13), vilket förbättrar tillgången till kulturarvet på öppna plattformar och i sociala medier och främjar vidareutnyttjande inom andra sektorer,

| 10. | sammanlänkning av digitala kulturarvssamlingar genom Europeana, på EU-nivå också, bidrar till att






  — | ge en bred publik tillgång till de europeiska kulturernas rikedom och mångfald samt till det globala kulturarvet, |
| --- | --- | --- |

10.

sammanlänkning av digitala kulturarvssamlingar genom Europeana, på EU-nivå också, bidrar till att

—

ge en bred publik tillgång till de europeiska kulturernas rikedom och mångfald samt till det globala kulturarvet,

| — | underlätta forskning och insikter om Europas mångfasetterade kultur och historia, |
| --- | --- |

—

underlätta forskning och insikter om Europas mångfasetterade kultur och historia,

| — | underlätta vidareutnyttjande inom nya och innovativa gränsöverskridande onlinetjänster, vilket utgör ett bidrag till den digitala inre marknaden, |
| --- | --- |

—

underlätta vidareutnyttjande inom nya och innovativa gränsöverskridande onlinetjänster, vilket utgör ett bidrag till den digitala inre marknaden,

FRAMHÅLLER ATT

| 11. | vidareutnyttjande och delande av innehåll och tillgång till detta måste ske med fullständig respekt för upphovsrätt och närstående rättigheter, |
| --- | --- |

11.

vidareutnyttjande och delande av innehåll och tillgång till detta måste ske med fullständig respekt för upphovsrätt och närstående rättigheter,

KONSTATERAR ATT DE KOMMANDE UTMANINGARNA ÄR ATT

| 12. | vissa tekniska aspekter av internetplattformen Europeana, såsom semantisk interoperabilitet (14), bör förbättras, så att kulturarvsinstitutionerna kan sammanlänka sig och dela och uppdatera sitt innehåll och sina metadata på ett flexibelt, enkelt och hållbart sätt, |
| --- | --- |

12.

vissa tekniska aspekter av internetplattformen Europeana, såsom semantisk interoperabilitet (14), bör förbättras, så att kulturarvsinstitutionerna kan sammanlänka sig och dela och uppdatera sitt innehåll och sina metadata på ett flexibelt, enkelt och hållbart sätt,

| 13. | Europeanas flerspråkiga portal, som en av ingångarna till det digitala kulturarvet, bör bli mer användarvänlig, särskilt genom att man förbättrar innehållets kvalitet och sökbarhet och ytterligare utvecklar semantiska och flerspråkiga sökfunktioner i överensstämmelse med bästa tillgängliga praxis, |
| --- | --- |

13.

Europeanas flerspråkiga portal, som en av ingångarna till det digitala kulturarvet, bör bli mer användarvänlig, särskilt genom att man förbättrar innehållets kvalitet och sökbarhet och ytterligare utvecklar semantiska och flerspråkiga sökfunktioner i överensstämmelse med bästa tillgängliga praxis,

| 14. | innehåll som delas via Europeana måste presenteras på lockande och mångfacetterade sätt för att bättre nå och engagera slutanvändarna, särskilt genom att kulturarvsinstitutioner och tredje parter involveras för att det ska finnas flera ingångar och portaler, t.ex. genom transeuropeiska kulturprojekt såsom projekten om första världskriget (1914–1918) och om järnridåns fall och andra omvälvande händelser 1989, |
| --- | --- |

14.

innehåll som delas via Europeana måste presenteras på lockande och mångfacetterade sätt för att bättre nå och engagera slutanvändarna, särskilt genom att kulturarvsinstitutioner och tredje parter involveras för att det ska finnas flera ingångar och portaler, t.ex. genom transeuropeiska kulturprojekt såsom projekten om första världskriget (1914–1918) och om järnridåns fall och andra omvälvande händelser 1989,

| 15. | styrningen av Europeana måste bli mer inkluderande och involvera medlemsstaternas regeringar och det större nätverket av aggregatorer och kulturarvsinstitutioner vid fastställandet av strategiska prioriteringar och utvecklingen av användarvänliga kulturprojekt på grundval av tillgänglig finansiering; i lämpliga fall kan även synpunkter från viktiga kulturpersonligheter tas i beaktande, |
| --- | --- |

15.

styrningen av Europeana måste bli mer inkluderande och involvera medlemsstaternas regeringar och det större nätverket av aggregatorer och kulturarvsinstitutioner vid fastställandet av strategiska prioriteringar och utvecklingen av användarvänliga kulturprojekt på grundval av tillgänglig finansiering; i lämpliga fall kan även synpunkter från viktiga kulturpersonligheter tas i beaktande,

| 16. | det finns ett fortlöpande behov av att dela och förnya kunskaper och identifiera gemensamma lösningar inom nätverket för yrkesverksamma på kulturarvsområdet, inbegripet inom ramen för Europeana nätverksförening, |
| --- | --- |

16.

det finns ett fortlöpande behov av att dela och förnya kunskaper och identifiera gemensamma lösningar inom nätverket för yrkesverksamma på kulturarvsområdet, inbegripet inom ramen för Europeana nätverksförening,

| 17. | den nuvarande offentliga finansieringsmodellen (som bygger på bidrag) inte gett en tillräckligt stabil grund för att upprätthålla Europeanainvesteringarna och för att säkerställa dess framtida kvalitet, tillgänglighet och tillförlitlighet, eftersom






  — | Stiftelsen Europeana inrättades som en organisation utan egna medel och det under överskådlig framtid saknas utsikter till större inkomster från Europeanas tjänster, |
| --- | --- | --- |

17.

den nuvarande offentliga finansieringsmodellen (som bygger på bidrag) inte gett en tillräckligt stabil grund för att upprätthålla Europeanainvesteringarna och för att säkerställa dess framtida kvalitet, tillgänglighet och tillförlitlighet, eftersom

—

Stiftelsen Europeana inrättades som en organisation utan egna medel och det under överskådlig framtid saknas utsikter till större inkomster från Europeanas tjänster,

| — | det inom ramen för EU:s bidragsmodell alltid finns icke stödberättigande kostnader som måste täckas genom andra källor, t.ex. de frivilliga direktbidrag från medlemsstaterna som har minskat sedan 2014 och till sin natur är osäkra, |
| --- | --- |

—

det inom ramen för EU:s bidragsmodell alltid finns icke stödberättigande kostnader som måste täckas genom andra källor, t.ex. de frivilliga direktbidrag från medlemsstaterna som har minskat sedan 2014 och till sin natur är osäkra,

OCH DÄRFÖR

| 18. | bör Europeanas kulturella och digitala innovationsvärde stärkas genom en omdefiniering av kärnplattformen inom ramen för FSE med fokus på att






  — | stödja de professionella nätverken, som Europeana nätverksförening, |
| --- | --- | --- |

18.

bör Europeanas kulturella och digitala innovationsvärde stärkas genom en omdefiniering av kärnplattformen inom ramen för FSE med fokus på att

—

stödja de professionella nätverken, som Europeana nätverksförening,

| — | åstadkomma tekniska framsteg, |
| --- | --- |

—

åstadkomma tekniska framsteg,

| — | upprätthålla en flersidig internetplattform för delning och (åter)användning av metadata och innehåll, |
| --- | --- |

—

upprätthålla en flersidig internetplattform för delning och (åter)användning av metadata och innehåll,

| — | tillhandahålla en allmän flerspråkig portal för kulturinnehåll; |
| --- | --- |

—

tillhandahålla en allmän flerspråkig portal för kulturinnehåll;

detta värde bör även stärkas genom ett förverkligande av användarorienterade kulturprojekt som bygger på Europeanas infrastruktur och som ska samfinansieras genom FSE som generiska tjänster med deltagande av kulturarvsinstitutioner och andra offentliga och privata parter,

UPPMANAR EUROPEANAS OPERATÖR ATT

| 19. | göra betydande framsteg med att hantera de kommande utmaningar som identifieras i dessa slutsatser, |
| --- | --- |

19.

göra betydande framsteg med att hantera de kommande utmaningar som identifieras i dessa slutsatser,

| 20. | ta itu med kvarstående frågor i befintliga partnerorganisationer eller potentiella partnerorganisationers oro, särskilt i länder eller områden där projektet ännu inte är tillräckligt känt, |
| --- | --- |

20.

ta itu med kvarstående frågor i befintliga partnerorganisationer eller potentiella partnerorganisationers oro, särskilt i länder eller områden där projektet ännu inte är tillräckligt känt,

| 21. | utröna om det går att samarbeta med närliggande europeiska initiativ, bland annat inom forskningsområdet, |
| --- | --- |

21.

utröna om det går att samarbeta med närliggande europeiska initiativ, bland annat inom forskningsområdet,

| 22. | nära involvera medlemsstaterna i utformningen av policyer och beslutsfattande; när det gäller Stiftelsen Europeana kan detta i synnerhet ske genom att den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, det närmast föregående ordförandeskapet och den medlemsstat som kommer att inneha det därpå följande ordförandeskapet deltar i styrelsens arbete, |
| --- | --- |

22.

nära involvera medlemsstaterna i utformningen av policyer och beslutsfattande; när det gäller Stiftelsen Europeana kan detta i synnerhet ske genom att den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, det närmast föregående ordförandeskapet och den medlemsstat som kommer att inneha det därpå följande ordförandeskapet deltar i styrelsens arbete,

| 23. | ha mer systematiska kontakter med medlemsstaterna, förbättra och tillhandahålla ständig tillgång till särskild användarstatistik för länder och institutioner och förbättra resultatansvar för projektet och dess utgifter, |
| --- | --- |

23.

ha mer systematiska kontakter med medlemsstaterna, förbättra och tillhandahålla ständig tillgång till särskild användarstatistik för länder och institutioner och förbättra resultatansvar för projektet och dess utgifter,

| 24. | fortsätta att undersöka möjligheterna till egna inkomster, |
| --- | --- |

24.

fortsätta att undersöka möjligheterna till egna inkomster,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 25. | senast i oktober 2017 lägga fram en oberoende utvärdering av Europeana för rådet och ge klara riktlinjer för Europeanas utveckling på medellång och lång sikt genom att överväga alternativ på EU-nivå för Europeanas framtida tillämpningsområde, hållbara finansiering och styrning, bland annat genom en möjlighet att omvandla Europeana till en europeisk juridisk person eller integrera Europeana i en sådan, samtidigt som man beaktar Europeanas dubbla karaktär som både ett kulturellt och ett digitalt innovationsprojekt, |
| --- | --- |

25.

senast i oktober 2017 lägga fram en oberoende utvärdering av Europeana för rådet och ge klara riktlinjer för Europeanas utveckling på medellång och lång sikt genom att överväga alternativ på EU-nivå för Europeanas framtida tillämpningsområde, hållbara finansiering och styrning, bland annat genom en möjlighet att omvandla Europeana till en europeisk juridisk person eller integrera Europeana i en sådan, samtidigt som man beaktar Europeanas dubbla karaktär som både ett kulturellt och ett digitalt innovationsprojekt,

| 26. | senast i oktober 2017 byta ut finansieringsmetoden för Europeanas infrastruktur för digitala tjänster inom ramen för FSE mot en kombination av upphandlingar och bidrag; enligt denna modell kommer EU-upphandlingar att fullt ut täcka kärnplattformen för att säkerställa stabilitet och driftskompatibilitet, medan EU-bidrag (upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna) kommer att vara tillgängliga för relaterade användarorienterade projekt (dvs. generiska tjänster i enlighet med FSE) som medlemsstaterna kan samfinansiera på frivillig basis, antingen direkt och/eller genom deltagande nationella organisationer, |
| --- | --- |

26.

senast i oktober 2017 byta ut finansieringsmetoden för Europeanas infrastruktur för digitala tjänster inom ramen för FSE mot en kombination av upphandlingar och bidrag; enligt denna modell kommer EU-upphandlingar att fullt ut täcka kärnplattformen för att säkerställa stabilitet och driftskompatibilitet, medan EU-bidrag (upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna) kommer att vara tillgängliga för relaterade användarorienterade projekt (dvs. generiska tjänster i enlighet med FSE) som medlemsstaterna kan samfinansiera på frivillig basis, antingen direkt och/eller genom deltagande nationella organisationer,

| 27. | fastställa villkor i upphandlingsförfarandet för kärnplattformen, genom vilka operatören blir skyldig att bevara dess karaktär som en offentlig infrastruktur och sammanslutning för kultur och digital innovation, särskilt genom att






  — | möjliggöra ett kontinuerligt engagemang från medlemsstaternas och kulturarvsinstitutionernas sida vid utvecklingen av Europeanas kärnplattform, |
| --- | --- | --- |

27.

fastställa villkor i upphandlingsförfarandet för kärnplattformen, genom vilka operatören blir skyldig att bevara dess karaktär som en offentlig infrastruktur och sammanslutning för kultur och digital innovation, särskilt genom att

—

möjliggöra ett kontinuerligt engagemang från medlemsstaternas och kulturarvsinstitutionernas sida vid utvecklingen av Europeanas kärnplattform,

| — | respektera de nationella kulturella institutionerna som rättighetsinnehavare av metadata och innehåll, |
| --- | --- |

—

respektera de nationella kulturella institutionerna som rättighetsinnehavare av metadata och innehåll,

| 28. | säkerställa att Europeanas generiska tjänster, som erhåller bidrag, bygger på och är kopplade till kärnplattformen, |
| --- | --- |

28.

säkerställa att Europeanas generiska tjänster, som erhåller bidrag, bygger på och är kopplade till kärnplattformen,

| 29. | senast i december 2016






  — | förnya och se över mandatet för medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande fram till 2020, |
| --- | --- | --- |

29.

senast i december 2016

—

förnya och se över mandatet för medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande fram till 2020,

| — | stärka dess funktion för översyn och diskussion av politik för digitalt kulturarv och ge riktlinjer för Europeanas årliga arbetsprogram, |
| --- | --- |

—

stärka dess funktion för översyn och diskussion av politik för digitalt kulturarv och ge riktlinjer för Europeanas årliga arbetsprogram,

| — | nära involvera medlemsstaternas expertgrupp när det gäller att fastställa de allmänna målsättningar, prioriteringar för åtgärder och den planerade finansieringsnivå som ska föreslås för Europeanas kärnplattform och generiska tjänster i FSE:s årliga arbetsprogram, som överlämnas till samordningskommittén för FSE för yttrande, |
| --- | --- |

—

nära involvera medlemsstaternas expertgrupp när det gäller att fastställa de allmänna målsättningar, prioriteringar för åtgärder och den planerade finansieringsnivå som ska föreslås för Europeanas kärnplattform och generiska tjänster i FSE:s årliga arbetsprogram, som överlämnas till samordningskommittén för FSE för yttrande,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 30. | ytterligare främja en digitalisering av kulturarvssamlingar och största möjliga tillgång till och återanvändning av digitalt kulturarv, |
| --- | --- |

30.

ytterligare främja en digitalisering av kulturarvssamlingar och största möjliga tillgång till och återanvändning av digitalt kulturarv,

| 31. | införa eller bibehålla strategier och operativa mekanismer såsom nationella och regionala aggregatorer och främja tillgängligheten online till kulturarvsinnehåll och metadata av hög kvalitet från nationella och regionala samlingar, |
| --- | --- |

31.

införa eller bibehålla strategier och operativa mekanismer såsom nationella och regionala aggregatorer och främja tillgängligheten online till kulturarvsinnehåll och metadata av hög kvalitet från nationella och regionala samlingar,

| 32. | uppmuntra kulturarvsinstitutioner att ansluta sig till och stödja Europeana både genom att dela innehåll och metadata, genom att delta i Europeana nätverksförening och genom insatser för främjande och spridning genom utnyttjande av projekt som finansierats med hjälp av EU-bidrag, |
| --- | --- |

32.

uppmuntra kulturarvsinstitutioner att ansluta sig till och stödja Europeana både genom att dela innehåll och metadata, genom att delta i Europeana nätverksförening och genom insatser för främjande och spridning genom utnyttjande av projekt som finansierats med hjälp av EU-bidrag,

| 33. | delta i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande som ett forum för att diskutera strategier för digitalt kulturarv och Europeanas strategi och finansiering samt sträva efter att säkerställa samordning mellan delegaterna i expertgruppen, samordningskommittén för FSE och rådets förberedande organ på kulturområdet, |
| --- | --- |

33.

delta i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande som ett forum för att diskutera strategier för digitalt kulturarv och Europeanas strategi och finansiering samt sträva efter att säkerställa samordning mellan delegaterna i expertgruppen, samordningskommittén för FSE och rådets förberedande organ på kulturområdet,

| 34. | överväga att stödja Europeanas verksamhet genom frivilliga finansiella bidrag till Stiftelsen Europeana, med tanke på att sådana bidrag är nödvändiga till dess att det nya systemet som bygger på upphandling är infört och även senare överväga att frivilligt samfinansiera sådana Europeana-projekt som finansieras genom EU-bidrag, |
| --- | --- |

34.

överväga att stödja Europeanas verksamhet genom frivilliga finansiella bidrag till Stiftelsen Europeana, med tanke på att sådana bidrag är nödvändiga till dess att det nya systemet som bygger på upphandling är infört och även senare överväga att frivilligt samfinansiera sådana Europeana-projekt som finansieras genom EU-bidrag,

UPPMANAR OPERATÖREN FÖR EUROPEANA, KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT

| 35. | främja Europeanas värde som ett europeiskt kulturprojekt som tjänar allmänintresset och som ett professionellt nätverk bland alla intressenter, också genom att engagera sektorerna för forskning och innovation, utbildning och turism samt olika kreativa sektorer. |
| --- | --- |

35.

främja Europeanas värde som ett europeiskt kulturprojekt som tjänar allmänintresset och som ett professionellt nätverk bland alla intressenter, också genom att engagera sektorerna för forskning och innovation, utbildning och turism samt olika kreativa sektorer.

---

(1)  Rådets slutsatser av den 10 maj 2012 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (EUT C 169, 15.6.2012, s. 5).

(2)  Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om det europeiska digitala biblioteket Europeana (EUT C 319, 13.12.2008, s. 18).

(3)  Rådets slutsatser av den 10 maj 2012 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (EUT C 169, 15.6.2012, s. 5), rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (EUT C 183, 14.6.2014, s. 36) och rådets slutsatser om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (EUT C 463, 23.12.2014, s. 1).

(4)  Kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011: Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande (EUT L 283, 29.10.2011, s. 39).

(5)  Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 om Europeana – nästa steg (2009/2158(INI)).

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 175, 27.6.2013, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU av den 25 oktober 2012 om viss tillåten användning av föräldralösa verk (EUT L 299, 27.10.2012, s. 5).

(8)  Enligt kommissionens meddelande av den 9 december 2015: Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten (15264/15).

(9)  En flersidig plattform är en av de viktigaste nuvarande modellerna inom internetekonomin. Flersidiga plattformar skapar värde genom att underlätta samverkan mellan två eller flera särskilda men av varandra beroende grupper. Därför blir plattformen av värde för en användargrupp endast om de andra användargrupperna också är närvarande. (Baserat på http://divergence.academy/business-models/what-is-a-multi-sided-platform/)

(10)  Stiftelsen Europeana är en privat stiftelse inrättad enligt nederländsk rätt.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129) tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 av den 11 mars 2014 om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur (EUT L 86, 21.3.2014, s. 14).

(12)  Uppskattningsvis 10 % av kulturarvet (ca 300 miljoner föremål) i medlemsstaterna har nu digitaliserats, varav ungefär en tredjedel finns tillgänglig online.

http://www.enumerate.eu/fileadmin/ENUMERATE/documents/ENUMERATE-Digitisation-Survey-2014.pdf

(13)  Högkvalitativa data som kan vidareutnyttjas direkt innebär högresolutionsbilder, maskinläsbara, öppna och kompatibla format, innehållsrika beskrivningar och omfattande metadata lämpade för automatisk sökning samt information om geolokalisering och upphovsrätt.

(14)  Semantisk operabilitet säkerställer att program kan utbyta information, kombinera den med andra informationskällor och därefter behandla den på ett meningsfullt sätt (Interoperabilitet för alleuropeiska e-förvaltningstjänster: http://ec.europa.eu/idabc/servlets/Docd552.pdf?id=19529).

När det gäller Europeana kan detta bestå i utvecklingen av verktyg och tekniker för att förbättra den automatiska insamlingen och tolkningen av de metadata som tillhandahålls av kulturella institutioner, till exempel genom att kartlägga namnen på konstnärer så att en konstnär känd under flera namn känns igen som en och samma person.

---

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/14

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förstärkt integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang

(2016/C 212/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM NOTERAR

| 1. | resolutionen av den 21 maj 2014 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott för tiden 2014–2017, i vilken en av de tre huvudprioriteringarna är idrottens integritet, |
| --- | --- |

1.

resolutionen av den 21 maj 2014 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott för tiden 2014–2017, i vilken en av de tre huvudprioriteringarna är idrottens integritet,

| 2. | de principer om god styrning inom idrotten som utfärdades av expertgruppen för god styrning 2013 och de vägledande principer i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, särskilt inom ramen för tilldelningsförfarandena för större idrottsevenemang, som utfärdades av denna expertgrupp i januari 2016 (1), |
| --- | --- |

2.

de principer om god styrning inom idrotten som utfärdades av expertgruppen för god styrning 2013 och de vägledande principer i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, särskilt inom ramen för tilldelningsförfarandena för större idrottsevenemang, som utfärdades av denna expertgrupp i januari 2016 (1),

| 3. | rekommendationerna för större idrottsevenemang, särskilt aspekter kopplade till deras bestående effekter med inriktning på social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, vilka lämnades av expertgruppen för idrottens ekonomiska dimension i januari 2016 (2), |
| --- | --- |

3.

rekommendationerna för större idrottsevenemang, särskilt aspekter kopplade till deras bestående effekter med inriktning på social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, vilka lämnades av expertgruppen för idrottens ekonomiska dimension i januari 2016 (2),

| 4. | globala initiativ (3), däribland initiativ från den internationella idrottsrörelsen såsom den olympiska Agenda 2020, som antogs av Internationella olympiska kommittén vid dess 127:e möte den 12 december 2014, innehållande rekommendationer med stor uppmärksamhet på integritetsfrågor och hållbar utveckling som en integrerad del av större idrottsevenemang, inklusive de olympiska spelen (4), |
| --- | --- |

4.

globala initiativ (3), däribland initiativ från den internationella idrottsrörelsen såsom den olympiska Agenda 2020, som antogs av Internationella olympiska kommittén vid dess 127:e möte den 12 december 2014, innehållande rekommendationer med stor uppmärksamhet på integritetsfrågor och hållbar utveckling som en integrerad del av större idrottsevenemang, inklusive de olympiska spelen (4),

SOM BETONAR ATT

| 5. | större idrottsevenemang (5) utgör ett attraktivt tillfälle att uppmärksamma idrottens prestationer, värden och fördelar i ett nationellt och internationellt sammanhang; större idrottsevenemang kan vara en positiv uppvisning av idrott som drar till sig enorm uppmärksamhet bland idrottare, berörda aktörer och allmänheten samt har potential att inspirera vuxna och barn att delta i idrott, |
| --- | --- |

5.

större idrottsevenemang (5) utgör ett attraktivt tillfälle att uppmärksamma idrottens prestationer, värden och fördelar i ett nationellt och internationellt sammanhang; större idrottsevenemang kan vara en positiv uppvisning av idrott som drar till sig enorm uppmärksamhet bland idrottare, berörda aktörer och allmänheten samt har potential att inspirera vuxna och barn att delta i idrott,

| 6. | större idrottsevenemang kan spela en viktig roll i utvecklingen av regionen eller staden och ha stor inverkan på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt plan, om de planeras noggrant från ett så tidigt skede som möjligt; idrottsevenemangs bestående effekter och hållbarhet kan ha stor betydelse, både för dessa evenemangs legitimitet och stödet för dem, |
| --- | --- |

6.

större idrottsevenemang kan spela en viktig roll i utvecklingen av regionen eller staden och ha stor inverkan på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt plan, om de planeras noggrant från ett så tidigt skede som möjligt; idrottsevenemangs bestående effekter och hållbarhet kan ha stor betydelse, både för dessa evenemangs legitimitet och stödet för dem,

| 7. | man inom ramen för större idrottsevenemang tar upp relevanta integritets- och styrningsfrågor såsom demokratiskt och transparent beslutsfattande, ansvarighet, hållbar utveckling och positiva effekter, mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld, |
| --- | --- |

7.

man inom ramen för större idrottsevenemang tar upp relevanta integritets- och styrningsfrågor såsom demokratiskt och transparent beslutsfattande, ansvarighet, hållbar utveckling och positiva effekter, mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld,

| 8. | större idrottsevenemang, genom den uppmärksamhet de drar till sig och de stora finansiella och ekonomiska intressen som står på spel, är sårbara för processer som kan skada idrottens integritet, vilket gör att större idrottsevenemang inte bara utgör en plattform utan också blir ett viktigt test på integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, |
| --- | --- |

8.

större idrottsevenemang, genom den uppmärksamhet de drar till sig och de stora finansiella och ekonomiska intressen som står på spel, är sårbara för processer som kan skada idrottens integritet, vilket gör att större idrottsevenemang inte bara utgör en plattform utan också blir ett viktigt test på integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter,

SOM ÄR MEDVETET OM

| 9. | de utmaningar som idrottsorganisationer, offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, företag, media och andra partner står inför när de ska se till att åtgärder och faciliteter är hållbara och arrangera ett större idrottsevenemang på ett korrekt sätt genom alla dess faser (genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter), |
| --- | --- |

9.

de utmaningar som idrottsorganisationer, offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, företag, media och andra partner står inför när de ska se till att åtgärder och faciliteter är hållbara och arrangera ett större idrottsevenemang på ett korrekt sätt genom alla dess faser (genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter),

| 10. | den till viss del begränsade transparensen i förfarandena och processerna för beslutsfattandet under alla faser av större idrottsevenemang från både de tilldelande och de anbudsgivande enheternas sida samt den begränsade tillämpningen av principerna om god styrning bland de internationella idrottsförbunden, |
| --- | --- |

10.

den till viss del begränsade transparensen i förfarandena och processerna för beslutsfattandet under alla faser av större idrottsevenemang från både de tilldelande och de anbudsgivande enheternas sida samt den begränsade tillämpningen av principerna om god styrning bland de internationella idrottsförbunden,

| 11. | de ekonomiska, tekniska, politiska och rättsliga kraven och de därmed sammanhängande kostnaderna (6) för större idrottsevenemang samt den allt kraftigare konkurrensen i anbudsgivningen, och potentiella ”överbud”, vilka leder till en motsvarande ökning av kostnaderna för värdskapet, med följd att vissa mindre länder och städer i EU ofta utesluts från anbudsgivningen och värdskapet för sådana evenemang, |
| --- | --- |

11.

de ekonomiska, tekniska, politiska och rättsliga kraven och de därmed sammanhängande kostnaderna (6) för större idrottsevenemang samt den allt kraftigare konkurrensen i anbudsgivningen, och potentiella ”överbud”, vilka leder till en motsvarande ökning av kostnaderna för värdskapet, med följd att vissa mindre länder och städer i EU ofta utesluts från anbudsgivningen och värdskapet för sådana evenemang,

| 12. | bortfallet av ett antal kandidatstäder och kandidatländer från anordnandet av större idrottsevenemang inom EU, den minskande andelen större idrottsevenemang som anordnas i EU samt det minskande stödet från EU-medborgarna för att stå värd för denna typ av idrottsevenemang (7), |
| --- | --- |

12.

bortfallet av ett antal kandidatstäder och kandidatländer från anordnandet av större idrottsevenemang inom EU, den minskande andelen större idrottsevenemang som anordnas i EU samt det minskande stödet från EU-medborgarna för att stå värd för denna typ av idrottsevenemang (7),

| 13. | det ökade intresset från EU-länder och idrottsförbund för att gemensamt stå värd för större idrottsevenemang i flera länder, regioner och städer, |
| --- | --- |

13.

det ökade intresset från EU-länder och idrottsförbund för att gemensamt stå värd för större idrottsevenemang i flera länder, regioner och städer,

SOM UNDERSTRYKER

| 14. | den roll som spelas av nationella, regionala och lokala myndigheter som är involverade i större idrottsevenemang, t.ex. i fråga om finansiering, infrastruktur, miljöskydd och säkerhet, samt i fråga om planeringen och säkrandet av dessa evenemangs hållbarhet och bestående effekter, |
| --- | --- |

14.

den roll som spelas av nationella, regionala och lokala myndigheter som är involverade i större idrottsevenemang, t.ex. i fråga om finansiering, infrastruktur, miljöskydd och säkerhet, samt i fråga om planeringen och säkrandet av dessa evenemangs hållbarhet och bestående effekter,

| 15. | att idrottsorganisationer förväntas ta ansvaret att styra idrotten i enlighet med de grundläggande och erkända principerna om god styrning, såsom transparens, demokratiska processer, kontroller och motvikter samt solidaritet, med hänsyn till idrottens väsentligen självreglerande organisation, |
| --- | --- |

15.

att idrottsorganisationer förväntas ta ansvaret att styra idrotten i enlighet med de grundläggande och erkända principerna om god styrning, såsom transparens, demokratiska processer, kontroller och motvikter samt solidaritet, med hänsyn till idrottens väsentligen självreglerande organisation,

| 16. | vikten av förstärkt och fortlöpande dialog och samarbete mellan offentliga myndigheter och idrottsorganisationer, med stöd av en lämplig dialog mellan EU och den internationella idrottsrörelsen, med sikte på gemensamma värden med avseende på integritet, transparens och god styrning samt hållbar utveckling, liksom gemensamma överenskommelser och arrangemang, med beaktande av varandras ansvar och intressen, |
| --- | --- |

16.

vikten av förstärkt och fortlöpande dialog och samarbete mellan offentliga myndigheter och idrottsorganisationer, med stöd av en lämplig dialog mellan EU och den internationella idrottsrörelsen, med sikte på gemensamma värden med avseende på integritet, transparens och god styrning samt hållbar utveckling, liksom gemensamma överenskommelser och arrangemang, med beaktande av varandras ansvar och intressen,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT,

MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

| 17. | främja och genomföra integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang under alla evenemangets faser (genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter), inklusive perioden efter evenemangets slut och därvid rikta sig till alla berörda aktörer som deltar som partner i samband med evenemanget, exempelvis genom att






  a) | garantera att transparenta och demokratiska förfaranden tillämpas under alla faser av större idrottsevenemang och kräva att alla andra partner gör detsamma, med särskild tonvikt på att informera och engagera allmänheten, på oberoende rapportering, revision, utvärdering och ansvarighet, samt att utföra en tillförlitlig kostnads–nyttoanalys innan anbudsbeslut fattas, |
| --- | --- | --- |

17.

främja och genomföra integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang under alla evenemangets faser (genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter), inklusive perioden efter evenemangets slut och därvid rikta sig till alla berörda aktörer som deltar som partner i samband med evenemanget, exempelvis genom att

a)

garantera att transparenta och demokratiska förfaranden tillämpas under alla faser av större idrottsevenemang och kräva att alla andra partner gör detsamma, med särskild tonvikt på att informera och engagera allmänheten, på oberoende rapportering, revision, utvärdering och ansvarighet, samt att utföra en tillförlitlig kostnads–nyttoanalys innan anbudsbeslut fattas,

| b) | tillämpa transparenta och relevanta kriterier för offentligt stöd till deltagande organisationer, genom att kräva t.ex. tillämpning av de grundläggande principerna om god styrning, samt transparenta och demokratiska förfaranden inom dessa organisationer, |
| --- | --- |

b)

tillämpa transparenta och relevanta kriterier för offentligt stöd till deltagande organisationer, genom att kräva t.ex. tillämpning av de grundläggande principerna om god styrning, samt transparenta och demokratiska förfaranden inom dessa organisationer,

| c) | kräva att alla berörda aktörer som deltar i större idrottsevenemang som partner ska uppfylla erkända internationella normer och medverka i initiativ såsom FN:s Global Compact-initiativ, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ISO 26000 och 20121, |
| --- | --- |

c)

kräva att alla berörda aktörer som deltar i större idrottsevenemang som partner ska uppfylla erkända internationella normer och medverka i initiativ såsom FN:s Global Compact-initiativ, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ISO 26000 och 20121,

| d) | tillämpa transparenta och relevanta principer som grund för offentligt stöd till större idrottsevenemang vad gäller specifika integritetsfrågor såsom mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter, samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld, |
| --- | --- |

d)

tillämpa transparenta och relevanta principer som grund för offentligt stöd till större idrottsevenemang vad gäller specifika integritetsfrågor såsom mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter, samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld,

| 18. | säkra långsiktiga och positiva effekter av större idrottsevenemang, som en del av god styrning, samt social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, inom ramen för stadsutvecklingen och den regionala utvecklingen i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

18.

säkra långsiktiga och positiva effekter av större idrottsevenemang, som en del av god styrning, samt social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, inom ramen för stadsutvecklingen och den regionala utvecklingen i EU:s medlemsstater,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| 19. | inbegripa integritet, transparens och god styrning samt större idrottsevenemangs hållbarhet och bestående effekter i det framtida arbetet med idrott på EU-nivå, inklusive genom att underlätta informationsutbyte och diskussioner om relevanta ämnen som rör större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

19.

inbegripa integritet, transparens och god styrning samt större idrottsevenemangs hållbarhet och bestående effekter i det framtida arbetet med idrott på EU-nivå, inklusive genom att underlätta informationsutbyte och diskussioner om relevanta ämnen som rör större idrottsevenemang,

| 20. | stödja genomförandet av kriterier och förfaranden rörande integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang, i förekommande fall med utgångspunkt i befintliga riktlinjer och rekommendationer och i överensstämmelse med erkända internationella förklaringar och normer, vilka kunde användas som referenspunkter av medlemsstaterna och lokala myndigheter för offentligt stöd till större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

20.

stödja genomförandet av kriterier och förfaranden rörande integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang, i förekommande fall med utgångspunkt i befintliga riktlinjer och rekommendationer och i överensstämmelse med erkända internationella förklaringar och normer, vilka kunde användas som referenspunkter av medlemsstaterna och lokala myndigheter för offentligt stöd till större idrottsevenemang,

| 21. | identifiera och utarbeta modeller för offentligt-privat samarbete och utbyte av god praxis med avseende på detta samarbete, vilka medlemsstater och lokala myndigheter kan använda sig av när de ingår partnerskapsavtal för anordnande av större idrottsevenemang, med särskild hänsyn till idrottsevenemang som äger rum i flera länder, regioner och städer, |
| --- | --- |

21.

identifiera och utarbeta modeller för offentligt-privat samarbete och utbyte av god praxis med avseende på detta samarbete, vilka medlemsstater och lokala myndigheter kan använda sig av när de ingår partnerskapsavtal för anordnande av större idrottsevenemang, med särskild hänsyn till idrottsevenemang som äger rum i flera länder, regioner och städer,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 22. | genomföra en studie om värdskap för större idrottsevenemang i flera länder och regioner inom EU, med beaktande av eventuella administrativa och lagstiftningsmässiga hinder på nationell och europeisk nivå och de förväntade konsekvenserna av sådana evenemang, |
| --- | --- |

22.

genomföra en studie om värdskap för större idrottsevenemang i flera länder och regioner inom EU, med beaktande av eventuella administrativa och lagstiftningsmässiga hinder på nationell och europeisk nivå och de förväntade konsekvenserna av sådana evenemang,

| 23. | stödja gränsöverskridande projekt och, när så är lämpligt, oberoende forskning om integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang, inom ramen för EU:s finansieringsprogram, t.ex. Erasmus+ och Horisont 2020, |
| --- | --- |

23.

stödja gränsöverskridande projekt och, när så är lämpligt, oberoende forskning om integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang, inom ramen för EU:s finansieringsprogram, t.ex. Erasmus+ och Horisont 2020,

| 24. | främja utbyte och offentliggörande av god praxis och förvärvade erfarenheter samt underlätta kunskapsöverföring mellan EU:s medlemsstater och idrottsrörelsen om integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang, inklusive deras hållbarhet och bestående effekter, samt stödja och uppmuntra identifieringen och, vid behov, utvecklingen av metoder och verktyg såsom






  a) | tillförlitlig kostnads-nyttoanalys, |
| --- | --- | --- |

24.

främja utbyte och offentliggörande av god praxis och förvärvade erfarenheter samt underlätta kunskapsöverföring mellan EU:s medlemsstater och idrottsrörelsen om integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang, inklusive deras hållbarhet och bestående effekter, samt stödja och uppmuntra identifieringen och, vid behov, utvecklingen av metoder och verktyg såsom

a)

tillförlitlig kostnads-nyttoanalys,

| b) | mätning av stödet bland befolkningen, |
| --- | --- |

b)

mätning av stödet bland befolkningen,

| c) | mätning av de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

c)

mätning av de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av större idrottsevenemang,

| d) | extern och oberoende utvärdering av större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

d)

extern och oberoende utvärdering av större idrottsevenemang,

| 25. | utveckla ett lätt övervakningssystem, såsom en åtagandeförteckning eller utnyttjande av FN:s Global Compact-initiativ, för att mäta framstegen i riktning mot integritet, transparens och god styrning för organisationer som står som värd för större idrottsevenemang i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

25.

utveckla ett lätt övervakningssystem, såsom en åtagandeförteckning eller utnyttjande av FN:s Global Compact-initiativ, för att mäta framstegen i riktning mot integritet, transparens och god styrning för organisationer som står som värd för större idrottsevenemang i EU:s medlemsstater,

UPPMANAR DEN INTERNATIONELLA IDROTTSRÖRELSEN ATT, MED BEAKTANDE AV IDROTTENS OBEROENDE, ÖVERVÄGA ATT

| 26. | fortsätta att arrangera tillgängliga och attraktiva större idrottsevenemang som visar upp idrottens positiva värden och dess betydelse för samhället och främjandet av social sammanhållning, |
| --- | --- |

26.

fortsätta att arrangera tillgängliga och attraktiva större idrottsevenemang som visar upp idrottens positiva värden och dess betydelse för samhället och främjandet av social sammanhållning,

| 27. | uppmuntra genomförandet av de grundläggande principerna för god styrning, som leder till transparens, demokratiska processer, kontroll och balans samt solidaritet med avseende på anordnandet av större idrottsevenemang samt att uppfylla erkända internationella normer och medverka i initiativ såsom FN:s Global Compact-initiativ, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ISO 26000 och 20121, |
| --- | --- |

27.

uppmuntra genomförandet av de grundläggande principerna för god styrning, som leder till transparens, demokratiska processer, kontroll och balans samt solidaritet med avseende på anordnandet av större idrottsevenemang samt att uppfylla erkända internationella normer och medverka i initiativ såsom FN:s Global Compact-initiativ, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ISO 26000 och 20121,

| 28. | främja, genomföra och övervaka integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang under evenemangets olika faser, inklusive genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter, och därvid rikta sig till alla berörda aktörer som deltar som partner i evenemanget, |
| --- | --- |

28.

främja, genomföra och övervaka integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang under evenemangets olika faser, inklusive genomförbarhet, anbudsgivning, förberedelser, organisation, utvärdering och bestående effekter, och därvid rikta sig till alla berörda aktörer som deltar som partner i evenemanget,

| 29. | tillämpa transparenta och demokratiska förfaranden under alla faser av större idrottsevenemang och kräva att alla andra partner gör detsamma, med särskild tonvikt på att informera och engagera nationella, regionala och lokala idrottsorganisationer samt allmänheten och på oberoende rapportering, revision, utvärdering och ansvarighet, |
| --- | --- |

29.

tillämpa transparenta och demokratiska förfaranden under alla faser av större idrottsevenemang och kräva att alla andra partner gör detsamma, med särskild tonvikt på att informera och engagera nationella, regionala och lokala idrottsorganisationer samt allmänheten och på oberoende rapportering, revision, utvärdering och ansvarighet,

| 30. | utarbeta och offentliggöra en förteckning över realistiska krav under anbudsförfarandefasen av större idrottsevenemang, inklusive transparenta urvalsförfaranden och relevanta urvalskriterier för tilldelning av större idrottsevenemang vad gäller specifika integritetsfrågor såsom mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld, |
| --- | --- |

30.

utarbeta och offentliggöra en förteckning över realistiska krav under anbudsförfarandefasen av större idrottsevenemang, inklusive transparenta urvalsförfaranden och relevanta urvalskriterier för tilldelning av större idrottsevenemang vad gäller specifika integritetsfrågor såsom mänskliga rättigheter, inklusive barns rättigheter och arbetstagarrättigheter samt jämställdhet, liksom förebyggande av alla former av diskriminering samt hot mot idrottens integritet såsom dopning, uppgjorda matcher och våld,

| 31. | aktivt främja social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet samt långsiktiga och positiva effekter av större idrottsevenemang, som en del av god styrning, i kraven i avtalet med värdorganisationen och vid övervakningen av evenemanget (8), |
| --- | --- |

31.

aktivt främja social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet samt långsiktiga och positiva effekter av större idrottsevenemang, som en del av god styrning, i kraven i avtalet med värdorganisationen och vid övervakningen av evenemanget (8),

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH DEN INTERNATIONELLA IDROTTSRÖRELSEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| 32. | fortsätta och intensifiera dialogen med medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och idrottsrörelsen om integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

32.

fortsätta och intensifiera dialogen med medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och idrottsrörelsen om integritet, transparens och god styrning, inklusive hållbarhet och bestående effekter, i samband med större idrottsevenemang,

| 33. | enas om en gemensam agenda, i första hand med den olympiska rörelsen och de ansvariga internationella fotbollsorganisationerna, och med målsättningen att utöka agendan till att omfatta andra internationella idrottsförbund, med sikte på att förbättra integritet, god styrning och transparens i alla skeden av större idrottsevenemang, och därvid rikta sig till alla berörda aktörer inom det partnerskap som behövs för att organisera dessa evenemang för att på så sätt även aktivera den positiva potentialen hos större evenemang och deras hållbarhet och bestående effekter samt återvinna EU-medborgarnas förtroende, |
| --- | --- |

33.

enas om en gemensam agenda, i första hand med den olympiska rörelsen och de ansvariga internationella fotbollsorganisationerna, och med målsättningen att utöka agendan till att omfatta andra internationella idrottsförbund, med sikte på att förbättra integritet, god styrning och transparens i alla skeden av större idrottsevenemang, och därvid rikta sig till alla berörda aktörer inom det partnerskap som behövs för att organisera dessa evenemang för att på så sätt även aktivera den positiva potentialen hos större evenemang och deras hållbarhet och bestående effekter samt återvinna EU-medborgarnas förtroende,

| 34. | genomföra gemensamma åtgärder såsom att






  a) | utveckla vägledande modeller för offentligt-privat samarbete som ska användas vid anordnandet av större idrottsevenemang på nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

34.

genomföra gemensamma åtgärder såsom att

a)

utveckla vägledande modeller för offentligt-privat samarbete som ska användas vid anordnandet av större idrottsevenemang på nationell nivå,

| b) | i förekommande fall, utveckla en uppförandekod för alla offentliga och privata parter som är involverade i organisationer som står som värd för större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

b)

i förekommande fall, utveckla en uppförandekod för alla offentliga och privata parter som är involverade i organisationer som står som värd för större idrottsevenemang,

| c) | utbyta information och diskutera relevanta ämnen som rör framtida större idrottsevenemang, exempelvis hållbarhet och bestående effekter, kriterier rörande integritet och god styrning, specifika krav från föreningar och därmed sammanhängande kostnader, eventuella administrativa och lagstiftningsmässiga hinder på europeisk nivå samt en trygg och säker miljö för evenemang, |
| --- | --- |

c)

utbyta information och diskutera relevanta ämnen som rör framtida större idrottsevenemang, exempelvis hållbarhet och bestående effekter, kriterier rörande integritet och god styrning, specifika krav från föreningar och därmed sammanhängande kostnader, eventuella administrativa och lagstiftningsmässiga hinder på europeisk nivå samt en trygg och säker miljö för evenemang,

| d) | utnyttja befintliga modeller och, i förekommande fall, utveckla nya modeller för gemensamma multinationella större idrottsevenemang, |
| --- | --- |

d)

utnyttja befintliga modeller och, i förekommande fall, utveckla nya modeller för gemensamma multinationella större idrottsevenemang,

| e) | uppmuntra evenemangsarrangörer att genomföra undersökningar av evenemangens sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för värdlandet, -regionen, eller -staden efter evenemangets avslutande, |
| --- | --- |

e)

uppmuntra evenemangsarrangörer att genomföra undersökningar av evenemangens sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för värdlandet, -regionen, eller -staden efter evenemangets avslutande,

| 35. | som en del av EU:s strukturerade dialog om idrott (9), anordna regelbundna dialoger på hög nivå med regeringsföreträdare, företrädare för den europeiska och internationella olympiska rörelsen, europeiska och internationella idrottsförbund som är involverade i större idrottsevenemang samt, i förekommande fall, oberoende experter; på grundval av en gemensam agenda samt gemensamma åtgärder, såsom de som nämns i punkt 34, diskutera exempelvis de ämnen med avseende på större sportevenemang där regeringar och idrottsförbund har delat ansvar och utbyter information. |
| --- | --- |

35.

som en del av EU:s strukturerade dialog om idrott (9), anordna regelbundna dialoger på hög nivå med regeringsföreträdare, företrädare för den europeiska och internationella olympiska rörelsen, europeiska och internationella idrottsförbund som är involverade i större idrottsevenemang samt, i förekommande fall, oberoende experter; på grundval av en gemensam agenda samt gemensamma åtgärder, såsom de som nämns i punkt 34, diskutera exempelvis de ämnen med avseende på större sportevenemang där regeringar och idrottsförbund har delat ansvar och utbyter information.

---

(1)  Dok. 14183/13 och vägledande principer från expertgruppen för god styrning (XG GG) i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, särskilt inom ramen för tilldelningsförfarandena för större idrottsevenemang, slutdokument av den 13 januari 2016.

(2)  Expertgruppen för idrottens ekonomiska dimension (XG ECO) – Rekommendationer för större idrottsevenemang, särskilt aspekter kopplade till deras bestående effekter med inriktning på social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. (Rapport från XG ECO).

(3)  Till exempel Berlinförklaringen som antogs vid den femte internationella konferensen för ministrar och ledande tjänstemän med ansvar för skolidrott och idrott (Mineps V) den 28–30 maj 2013.

(4)  Internationella olympiska kommittén (2014): Olympic Agenda 2020, 20 + 20 recommendations.

(5)  EU:s expertgrupp för idrottens ekonomiska dimension definierar ”större idrottsevenemang” som evenemang där ett eller flera länder, eller en eller flera regioner eller städer, står för värd- och arrangörskapet och där olika internationella delegationer deltar i syfte att utöva en eller flera idrotter. Sådana evenemang kännetecknas ofta av stora och logistiska utmaningar. Större idrottsevenemang får stor uppmärksamhet i internationella medier, tar emot tusentals människor, däribland supportrar, journalister, tekniska grupper samt funktionärer, och anordnas ofta under flera på varandra följande dagar.

(6)  Till exempel driftskostnader och infrastrukturkostnader i samband med evenemanget samt transport-, logi-, säkerhets- och trygghetskostnader.

(7)  Hover, P. et al. (2016): Integrity and sport events, position paper. Utrecht: Mulier Instituut (mars 2016).

(8)  Rapporten från expertgruppen för idrottens ekonomiska dimension, särskilt rekommendationerna 1–7 och 21.

(9)  EUT C 322, 27.11.2010.

---

Europeiska kommissionen

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/18

---

Eurons växelkurs (1)

13 juni 2016

(2016/C 212/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1268 |
| JPY | japansk yen | 119,51 |
| DKK | dansk krona | 7,4356 |
| GBP | pund sterling | 0,79515 |
| SEK | svensk krona | 9,3265 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0888 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3265 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,035 |
| HUF | ungersk forint | 312,37 |
| PLN | polsk zloty | 4,3884 |
| RON | rumänsk leu | 4,5178 |
| TRY | turkisk lira | 3,2939 |
| AUD | australisk dollar | 1,5228 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4390 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7470 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5949 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5272 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 322,63 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,1000 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4212 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5305 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 011,14 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6108 |
| PHP | filippinsk peso | 52,002 |
| RUB | rysk rubel | 74,0264 |
| THB | thailändsk baht | 39,669 |
| BRL | brasiliansk real | 3,8760 |
| MXN | mexikansk peso | 21,0672 |
| INR | indisk rupie | 75,6125 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1268

JPY

japansk yen

119,51

DKK

dansk krona

7,4356

GBP

pund sterling

0,79515

SEK

svensk krona

9,3265

CHF

schweizisk franc

1,0888

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3265

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,035

HUF

ungersk forint

312,37

PLN

polsk zloty

4,3884

RON

rumänsk leu

4,5178

TRY

turkisk lira

3,2939

AUD

australisk dollar

1,5228

CAD

kanadensisk dollar

1,4390

HKD

Hongkongdollar

8,7470

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5949

SGD

singaporiansk dollar

1,5272

KRW

sydkoreansk won

1 322,63

ZAR

sydafrikansk rand

17,1000

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4212

HRK

kroatisk kuna

7,5305

IDR

indonesisk rupiah

15 011,14

MYR

malaysisk ringgit

4,6108

PHP

filippinsk peso

52,002

RUB

rysk rubel

74,0264

THB

thailändsk baht

39,669

BRL

brasiliansk real

3,8760

MXN

mexikansk peso

21,0672

INR

indisk rupie

75,6125

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 14.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 212/19

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7815 – Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 212/09)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 8 juni 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken koncernen Bouygues (Frankrike), företagen Aéroports de Paris (”ADP”, Frankrike) och Meridiam SAS (”Meridiam”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Ravinala Airports (Madagaskar) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 8 juni 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken koncernen Bouygues (Frankrike), företagen Aéroports de Paris (”ADP”, Frankrike) och Meridiam SAS (”Meridiam”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Ravinala Airports (Madagaskar) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Bouygues: industrikoncern med blandad verksamhet, med närvaro i byggbranschen, telekommunikation och media.
  —   ADP: fysisk planering, drift och utveckling av ett antal flygplatsanläggningar i regionen Ile-de-France, och särskilt Paris-Charles de Gaulle och Paris-Orly.
  —   Meridiam: investeringar i infrastrukturprojekt.
  —   Ravinala Airports: finansiering, utformning, utveckling, drift, och underhåll av två flygplatser i Madagaskar (Ivato (Antananarivo) och Nosy Be). |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Bouygues: industrikoncern med blandad verksamhet, med närvaro i byggbranschen, telekommunikation och media.

—   ADP: fysisk planering, drift och utveckling av ett antal flygplatsanläggningar i regionen Ile-de-France, och särskilt Paris-Charles de Gaulle och Paris-Orly.

—   Meridiam: investeringar i infrastrukturprojekt.

—   Ravinala Airports: finansiering, utformning, utveckling, drift, och underhåll av två flygplatser i Madagaskar (Ivato (Antananarivo) och Nosy Be).

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7815 – Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7815 – Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---