# Europeiska unionens C 144/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 144 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången23 april 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 144

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången23 april 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 144/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) Limited/Ermewa/Akiem) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 144/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) Limited/Ermewa/Akiem) (
  1
  )

1

1

2016/C 144/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  )

1

1

2016/C 144/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 144/04 | Eurons växelkurs | 3 |
| 2016/C 144/05 | Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 4 |
| 2016/C 144/06 | Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 9 |
| 2016/C 144/07 | Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 14 |
| | Revisionsrätten |
| 2016/C 144/08 | Särskild rapport nr 12/2016 – Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 144/04

Eurons växelkurs

3

2016/C 144/05

Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

4

2016/C 144/06

Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

9

2016/C 144/07

Kommissionens beslut av den 21 april 2016 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

14

Revisionsrätten

2016/C 144/08

Särskild rapport nr 12/2016 – Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig

Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig

19

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 144/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 20 |
| 2016/C 144/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  ) | 21 |
| 2016/C 144/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  ) | 22 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 144/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

20

2016/C 144/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  )

1

21

2016/C 144/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  )

1

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) Limited/Ermewa/Akiem)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/01)

Kommissionen beslutade den 18 april 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under Celexnummer 32016M7976. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under Celexnummer 32016M7976. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7943 – Dow/DCC)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/02)

Kommissionen beslutade den 20 april 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7943. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7943. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/03)

Kommissionen beslutade den 5 februari 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7851. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7851. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/3

---

Eurons växelkurs (1)

22 april 2016

(2016/C 144/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1263 |
| JPY | japansk yen | 124,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4413 |
| GBP | pund sterling | 0,78335 |
| SEK | svensk krona | 9,1381 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0991 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,2443 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,046 |
| HUF | ungersk forint | 310,10 |
| PLN | polsk zloty | 4,3506 |
| RON | rumänsk leu | 4,4753 |
| TRY | turkisk lira | 3,1886 |
| AUD | australisk dollar | 1,4570 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4342 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7368 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6364 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5211 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 287,41 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,1846 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3159 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4900 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 871,07 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3943 |
| PHP | filippinsk peso | 52,658 |
| RUB | rysk rubel | 74,2513 |
| THB | thailändsk baht | 39,432 |
| BRL | brasiliansk real | 4,0218 |
| MXN | mexikansk peso | 19,6823 |
| INR | indisk rupie | 74,9425 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1263

JPY

japansk yen

124,86

DKK

dansk krona

7,4413

GBP

pund sterling

0,78335

SEK

svensk krona

9,1381

CHF

schweizisk franc

1,0991

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,2443

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,046

HUF

ungersk forint

310,10

PLN

polsk zloty

4,3506

RON

rumänsk leu

4,4753

TRY

turkisk lira

3,1886

AUD

australisk dollar

1,4570

CAD

kanadensisk dollar

1,4342

HKD

Hongkongdollar

8,7368

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6364

SGD

singaporiansk dollar

1,5211

KRW

sydkoreansk won

1 287,41

ZAR

sydafrikansk rand

16,1846

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3159

HRK

kroatisk kuna

7,4900

IDR

indonesisk rupiah

14 871,07

MYR

malaysisk ringgit

4,3943

PHP

filippinsk peso

52,658

RUB

rysk rubel

74,2513

THB

thailändsk baht

39,432

BRL

brasiliansk real

4,0218

MXN

mexikansk peso

19,6823

INR

indisk rupie

74,9425

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 april 2016

om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2016/C 144/05)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen.

| (4) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sin skyldighet enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sin skyldighet enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (5) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder.

| (7) | För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(7)

För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa.

| (8) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR REPUBLIKEN KIRIBATI

| (9) | Republiken Kiribati (nedan kallad Kiribati) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Republiken Kiribati (nedan kallad Kiribati) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen.

| (10) | Mellan 2010 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Kiribati. Samarbetet omfattade frågor rörande Kiribatis genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt ett besök på plats. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Kiribatis förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och vilka åtgärder som Kiribati har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(10)

Mellan 2010 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Kiribati. Samarbetet omfattade frågor rörande Kiribatis genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt ett besök på plats. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Kiribatis förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och vilka åtgärder som Kiribati har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (11) | Kiribati är medlem i Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) och i Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC). Kiribati har ratificerat Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos) och 1995 års avtal om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd). Landet är part i South Pacific Forum Fisheries Agency Convention (nedan kallad FFA-konventionen) (2) och i Nauruavtalet om samarbete i förvaltningen av fiske av allmänt intresse (3). |
| --- | --- |

(11)

Kiribati är medlem i Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) och i Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC). Kiribati har ratificerat Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos) och 1995 års avtal om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd). Landet är part i South Pacific Forum Fisheries Agency Convention (nedan kallad FFA-konventionen) (2) och i Nauruavtalet om samarbete i förvaltningen av fiske av allmänt intresse (3).

| (12) | För att utvärdera hur Kiribati fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och de skyldigheter som fastställs av de relevanta regionala fiskeriorganisationer som nämns i det skälet har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all information den ansåg krävdes för ändamålet. |
| --- | --- |

(12)

För att utvärdera hur Kiribati fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och de skyldigheter som fastställs av de relevanta regionala fiskeriorganisationer som nämns i det skälet har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all information den ansåg krävdes för ändamålet.

3.   MÖJLIGHETEN ATT KIRIBATI IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (13) | Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Kiribatis skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Kiribatis skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

3.1   Återkommande IUU-fiske och IUU-handel (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (14) | På grundval av uppgifter som kommissionen inhämtat vid sitt besök på plats och på grundval av offentlig information finns starka indicier på att Kiribati inte är i stånd att lämna information om egenskaperna hos de långvandrande arter som fångas av dess fiskeflotta eller hos de fiskeriprodukter som landas eller omlastas i landets hamnar samt hur handelsflödena ser ut vad gäller dessa produkter. Kiribatis kontroll i hamn tycks bestå enbart av en rad dokumentkontroller (licens, förflyttningar enligt fartygsövervakningssystem, observatörsrapporter, godkänd status enligt FFA:s register) som sker innan ett fiskefartyg får tillträde till hamnen. På samma sätt förefaller det förekomma en korsvis kontroll av de kvantiteter som anges i fiskefartygets fraktsedel gentemot kvantiteterna i lastfartygets fraktkvittens innan klareringsintyget och omlastningsdeklarationen utfärdas. Det finns emellertid inga ytterligare anvisningar för fysisk kontroll vid själva landningen eller omlastningen. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av uppgifter som kommissionen inhämtat vid sitt besök på plats och på grundval av offentlig information finns starka indicier på att Kiribati inte är i stånd att lämna information om egenskaperna hos de långvandrande arter som fångas av dess fiskeflotta eller hos de fiskeriprodukter som landas eller omlastas i landets hamnar samt hur handelsflödena ser ut vad gäller dessa produkter. Kiribatis kontroll i hamn tycks bestå enbart av en rad dokumentkontroller (licens, förflyttningar enligt fartygsövervakningssystem, observatörsrapporter, godkänd status enligt FFA:s register) som sker innan ett fiskefartyg får tillträde till hamnen. På samma sätt förefaller det förekomma en korsvis kontroll av de kvantiteter som anges i fiskefartygets fraktsedel gentemot kvantiteterna i lastfartygets fraktkvittens innan klareringsintyget och omlastningsdeklarationen utfärdas. Det finns emellertid inga ytterligare anvisningar för fysisk kontroll vid själva landningen eller omlastningen.

| (15) | Kiribati har medgivit att det inte existerar något spårbarhetssystem för fiskeriprodukter som fångas av fartyg som för dess flagg eller för tredjeländers fiskefartyg som fiskar och omlastar fisk i landets vatten och hamnar. Efter det att fisken har landats eller omlastats i hamnarna i Kiribati finns det ingen mekanism för att spåra produkterna under de följande stegen i försörjningskedjan. Dessutom förefaller produkternas spårbarhet hindras av att de behöriga myndigheternas kontroller av de landningar och omlastningar som äger rum i kiribatiska hamnar är för svaga, vilket beskrivs i skäl 14. Kiribati är därför sannolikt inte i stånd att på sina marknader garantera den öppenhet som krävs för att det ska vara möjligt att spåra fisk eller fiskeriprodukter enligt reglerna i punkt 71 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där stater rekommenderas att vidta åtgärder för att öka öppenheten på sina marknader. |
| --- | --- |

(15)

Kiribati har medgivit att det inte existerar något spårbarhetssystem för fiskeriprodukter som fångas av fartyg som för dess flagg eller för tredjeländers fiskefartyg som fiskar och omlastar fisk i landets vatten och hamnar. Efter det att fisken har landats eller omlastats i hamnarna i Kiribati finns det ingen mekanism för att spåra produkterna under de följande stegen i försörjningskedjan. Dessutom förefaller produkternas spårbarhet hindras av att de behöriga myndigheternas kontroller av de landningar och omlastningar som äger rum i kiribatiska hamnar är för svaga, vilket beskrivs i skäl 14. Kiribati är därför sannolikt inte i stånd att på sina marknader garantera den öppenhet som krävs för att det ska vara möjligt att spåra fisk eller fiskeriprodukter enligt reglerna i punkt 71 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där stater rekommenderas att vidta åtgärder för att öka öppenheten på sina marknader.

| (16) | Med hänsyn till de uppenbara bristerna när det gäller spårbarheten och myndigheternas brist på uppgifter om den fisk som landas eller omlastas i Kiribatis hamnar, är det osannolikt att Kiribati kan garantera att handeln med fiskeriprodukter i landet inte inbegriper produkter som härstammar från IUU-fiske. I detta hänseende förefaller Kiribati underlåta att uppfylla hamnstatens skyldighet att vidta åtgärder för att se till att internationella bestämmelser om bevarande och förvaltning är effektiva, inbegripet bestämmelser om hamninspektioner av handlingar, fiskeredskap eller fångster och om förbud mot att landa och omlasta fångst när det har kunnat konstateras att fångsten har tagits upp på ett sätt som urholkar effekten av dessa internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder, enligt vad som anges i artikel 23 i FN:s avtal om fiskbestånd. Kiribati ska också ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv tillsyn, kontroll och övervakning av fisket, från landningsstället till slutdestinationen. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till de uppenbara bristerna när det gäller spårbarheten och myndigheternas brist på uppgifter om den fisk som landas eller omlastas i Kiribatis hamnar, är det osannolikt att Kiribati kan garantera att handeln med fiskeriprodukter i landet inte inbegriper produkter som härstammar från IUU-fiske. I detta hänseende förefaller Kiribati underlåta att uppfylla hamnstatens skyldighet att vidta åtgärder för att se till att internationella bestämmelser om bevarande och förvaltning är effektiva, inbegripet bestämmelser om hamninspektioner av handlingar, fiskeredskap eller fångster och om förbud mot att landa och omlasta fångst när det har kunnat konstateras att fångsten har tagits upp på ett sätt som urholkar effekten av dessa internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder, enligt vad som anges i artikel 23 i FN:s avtal om fiskbestånd. Kiribati ska också ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv tillsyn, kontroll och övervakning av fisket, från landningsstället till slutdestinationen.

| (17) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Kiribati inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt att som kust- och marknadsstat förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Kiribati inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt att som kust- och marknadsstat förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (18) | Mot bakgrund av den omfattande förekomsten av utlandsflaggade fartyg i vatten under Kiribatis jurisdiktion måste vikten av effektiva samarbetsmekanismer betonas. Enligt de uppgifter som Kiribatis myndigheter lämnade under kommissionens besök i november 2015 finns det sammanlagt 13 bilaterala avtal med fiskeriorganisationer. Den flotta som därmed har rätt att fiska i Kiribatis vatten består av 178 snörpvadsfartyg och 195 långrevsfartyg, varav endast 13 snörpvadsfartyg för Kiribatis flagg. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av den omfattande förekomsten av utlandsflaggade fartyg i vatten under Kiribatis jurisdiktion måste vikten av effektiva samarbetsmekanismer betonas. Enligt de uppgifter som Kiribatis myndigheter lämnade under kommissionens besök i november 2015 finns det sammanlagt 13 bilaterala avtal med fiskeriorganisationer. Den flotta som därmed har rätt att fiska i Kiribatis vatten består av 178 snörpvadsfartyg och 195 långrevsfartyg, varav endast 13 snörpvadsfartyg för Kiribatis flagg.

| (19) | Fiskefartyg under flagg från 13 olika länder har beviljats tillstånd att fiska i Kiribatis vatten, men de behöriga myndigheterna medgav att inga samarbetskanaler har upprättats med de berörda flaggstaterna för att säkerställa att Kiribati fullgör sina skyldigheter att samarbeta med flaggstaterna (se skäl 21). |
| --- | --- |

(19)

Fiskefartyg under flagg från 13 olika länder har beviljats tillstånd att fiska i Kiribatis vatten, men de behöriga myndigheterna medgav att inga samarbetskanaler har upprättats med de berörda flaggstaterna för att säkerställa att Kiribati fullgör sina skyldigheter att samarbeta med flaggstaterna (se skäl 21).

| (20) | Kiribati har hittills varit relativt ovilligt att samarbeta med kommissionen för att förbättra öppenheten vad gäller Vessels Day Scheme (VDS) för förvaltningen av snörpvadsfisket i västra och mellersta Stilla havet. Kommissionen skickade en rad skrivelser till de berörda kust- och flaggstaterna med en begäran om att få tillgång till uppgifterna om den fiskeansträngning som utnyttjas av deras fiskefartyg enligt VDS-systemet. I detta ärende skickades tre skrivelser till Republiken Kiribatis myndigheter, den 18 november 2014, den 19 december 2014 och den 27 april 2015. Ingen av de tre skrivelserna besvarades innan kommissionen besökte Kiribati. Under besöket i november 2015 uttryckte Kiribatis myndigheter visserligen att de skulle vara villiga att dela VDS-uppgifter, men de har hittills inte lämnat några bevis för att det införts ett system som garanterar myndigheterna i berörda flaggstaterna tillträde till uppgifterna. |
| --- | --- |

(20)

Kiribati har hittills varit relativt ovilligt att samarbeta med kommissionen för att förbättra öppenheten vad gäller Vessels Day Scheme (VDS) för förvaltningen av snörpvadsfisket i västra och mellersta Stilla havet. Kommissionen skickade en rad skrivelser till de berörda kust- och flaggstaterna med en begäran om att få tillgång till uppgifterna om den fiskeansträngning som utnyttjas av deras fiskefartyg enligt VDS-systemet. I detta ärende skickades tre skrivelser till Republiken Kiribatis myndigheter, den 18 november 2014, den 19 december 2014 och den 27 april 2015. Ingen av de tre skrivelserna besvarades innan kommissionen besökte Kiribati. Under besöket i november 2015 uttryckte Kiribatis myndigheter visserligen att de skulle vara villiga att dela VDS-uppgifter, men de har hittills inte lämnat några bevis för att det införts ett system som garanterar myndigheterna i berörda flaggstaterna tillträde till uppgifterna.

| (21) | Kiribatis prestationsnivå, som beskrivs i skäl 20, är för låg för att landet ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt artiklarna 63 och 64 i FN:s havsrättskonvention, där det fastställs att kust- och flaggstater ska samarbeta när det gäller gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. Artiklarna 7 och 20 i FN:s avtal om fiskbestånd vidareutvecklar samarbetsskyldigheten till att omfatta krav på att fastställa åtgärder för bevarande och förvaltning och på att garantera efterlevnad och verkställighet av sådana åtgärder. Dessutom rekommenderas i artikel 7.1.3 i FAO:s uppförandekod (4) att stater som deltar i utnyttjandet av gemensamma och gränsöverskridande fiskbestånd upprättar bilaterala avtal för att få till stånd ett samarbete som säkerställer ett effektivt bevarande och en effektiv förvaltning av resurserna. Detta specificeras i punkterna 28 och 51 i den internationella handlingsplanen mot IUU-fiske (IPOA IUU), med detaljerade metoder för direkt samarbete mellan stater, däribland utbyte av data eller information som kuststater har tillgång till. |
| --- | --- |

(21)

Kiribatis prestationsnivå, som beskrivs i skäl 20, är för låg för att landet ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt artiklarna 63 och 64 i FN:s havsrättskonvention, där det fastställs att kust- och flaggstater ska samarbeta när det gäller gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. Artiklarna 7 och 20 i FN:s avtal om fiskbestånd vidareutvecklar samarbetsskyldigheten till att omfatta krav på att fastställa åtgärder för bevarande och förvaltning och på att garantera efterlevnad och verkställighet av sådana åtgärder. Dessutom rekommenderas i artikel 7.1.3 i FAO:s uppförandekod (4) att stater som deltar i utnyttjandet av gemensamma och gränsöverskridande fiskbestånd upprättar bilaterala avtal för att få till stånd ett samarbete som säkerställer ett effektivt bevarande och en effektiv förvaltning av resurserna. Detta specificeras i punkterna 28 och 51 i den internationella handlingsplanen mot IUU-fiske (IPOA IUU), med detaljerade metoder för direkt samarbete mellan stater, däribland utbyte av data eller information som kuststater har tillgång till.

| (22) | Den rättsliga ramen, det vill säga Fisheries Act 2010 ändrad genom Fisheries (Amendment) Act 2015 (5), är ofullständig, särskilt när det gäller sanktionssystemet. Mer konkret uttryckt innehåller den gällande rättsliga ramen inte någon definition av IUU-fiske i enlighet med IPOA IUU. Fiskerilagen innehåller inga explicita sanktioner i händelse av bristande efterlevnad av den regionala fiskeriförvaltningsorganisationens regler, vid omlastning till havs och vid fiske efter ett bestånd som omfattas av ett moratorium eller ett fiskeförbud. |
| --- | --- |

(22)

Den rättsliga ramen, det vill säga Fisheries Act 2010 ändrad genom Fisheries (Amendment) Act 2015 (5), är ofullständig, särskilt när det gäller sanktionssystemet. Mer konkret uttryckt innehåller den gällande rättsliga ramen inte någon definition av IUU-fiske i enlighet med IPOA IUU. Fiskerilagen innehåller inga explicita sanktioner i händelse av bristande efterlevnad av den regionala fiskeriförvaltningsorganisationens regler, vid omlastning till havs och vid fiske efter ett bestånd som omfattas av ett moratorium eller ett fiskeförbud.

| (23) | Begreppet ”allvarliga brott” som fastställs i artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd och som antogs av WCPFC i förvaltningsåtgärd CMM 2006-8 (6) om förfaranden för bordning och inspektion förstärker sanktionssystemets avskräckande funktion genom att sanktionsnivån anpassas till den illegala verksamhetens grad av allvar, med målet att beröva lagöverträdaren den ekonomiska fördel som skulle följa av överträdelsen. Den nuvarande lagstiftningen innehåller dock varken begreppet ”allvarliga brott” eller några andra kriterier för modulering av sanktioner mellan lägsta och högsta nivåer i syfte att komma åt det ekonomiska utbytet av den illegala verksamheten. |
| --- | --- |

(23)

Begreppet ”allvarliga brott” som fastställs i artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd och som antogs av WCPFC i förvaltningsåtgärd CMM 2006-8 (6) om förfaranden för bordning och inspektion förstärker sanktionssystemets avskräckande funktion genom att sanktionsnivån anpassas till den illegala verksamhetens grad av allvar, med målet att beröva lagöverträdaren den ekonomiska fördel som skulle följa av överträdelsen. Den nuvarande lagstiftningen innehåller dock varken begreppet ”allvarliga brott” eller några andra kriterier för modulering av sanktioner mellan lägsta och högsta nivåer i syfte att komma åt det ekonomiska utbytet av den illegala verksamheten.

| (24) | Det framgår dessutom att fiskerilagen inte åtgärdar risken för upprepad överträdelse. Hur upprepade överträdelser behandlas är även avgörande för att säkerställa sanktionssystemets avskräckande effekt. Eftersom upprepade överträdelser inte uttryckligen leder till strängare sanktioner undergrävs proportionaliteten och den avskräckande effekten hos Kiribatis påföljdssystem. Vinsterna med upprepad olaglig verksamhet neutraliseras inte med strängare sanktioner och avskräcker därmed inte potentiella lagöverträdare från att fortsätta sin IUU-verksamhet. |
| --- | --- |

(24)

Det framgår dessutom att fiskerilagen inte åtgärdar risken för upprepad överträdelse. Hur upprepade överträdelser behandlas är även avgörande för att säkerställa sanktionssystemets avskräckande effekt. Eftersom upprepade överträdelser inte uttryckligen leder till strängare sanktioner undergrävs proportionaliteten och den avskräckande effekten hos Kiribatis påföljdssystem. Vinsterna med upprepad olaglig verksamhet neutraliseras inte med strängare sanktioner och avskräcker därmed inte potentiella lagöverträdare från att fortsätta sin IUU-verksamhet.

| (25) | Slutsatsen blir att sanktionssystemet i sin nuvarande form (se skälen 22–24) varken är tillräckligt omfattande eller strängt för att fylla sin avskräckande funktion. Behandlingen av allvarliga brott förefaller i detta avseende inte heller räcka till för att säkra efterlevnad, avskräcka från brott var de än uppträder och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet, i enlighet med kraven i artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd och artikel 25.7 i WCPFC-konventionen. |
| --- | --- |

(25)

Slutsatsen blir att sanktionssystemet i sin nuvarande form (se skälen 22–24) varken är tillräckligt omfattande eller strängt för att fylla sin avskräckande funktion. Behandlingen av allvarliga brott förefaller i detta avseende inte heller räcka till för att säkra efterlevnad, avskräcka från brott var de än uppträder och beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet, i enlighet med kraven i artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd och artikel 25.7 i WCPFC-konventionen.

| (26) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Kiribati, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Kiribati, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (27) | Kommissionen har analyserat all information den bedömer som relevant i samband med Kiribatis status som avtalsslutande part i FN:s havsrättskonvention, FN:s avtal om fiskbestånd, WCPFC och Iccat. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har analyserat all information den bedömer som relevant i samband med Kiribatis status som avtalsslutande part i FN:s havsrättskonvention, FN:s avtal om fiskbestånd, WCPFC och Iccat.

| (28) | Enligt den information som lämnades av Kiribati under besöket i november 2015 uppgick fångsterna av tonfisk i Kiribatis exklusiva ekonomiska zon (EEZ) till omkring 600 000 ton under 2014. |
| --- | --- |

(28)

Enligt den information som lämnades av Kiribati under besöket i november 2015 uppgick fångsterna av tonfisk i Kiribatis exklusiva ekonomiska zon (EEZ) till omkring 600 000 ton under 2014.

| (29) | Att döma av siffrorna i skäl 28 förvaltar Kiribati betydande globala tonfiskresurser och har därmed ansvaret, som kuststat, för att säkerställa ansvarsfull och långsiktigt hållbar förvaltning av denna resurs. Artiklarna 61 till 64 i FN:s havsrättskonvention och artiklarna 7 och 8 i FN:s avtal om fiskbestånd reglerar utnyttjandet av levande resurser i kuststaten, vilken i sin tur bör främja målet om ett optimalt utnyttjande av de levande resurserna i sin exklusiva ekonomiska zon och sörja för att andra staters medborgare som fiskar i dess exklusiva ekonomiska zon efterlever bevarande- och förvaltningsåtgärder, samt samarbeta med relevanta stater och regionala organisationer som är verksamma inom eller berörs av det fisket. |
| --- | --- |

(29)

Att döma av siffrorna i skäl 28 förvaltar Kiribati betydande globala tonfiskresurser och har därmed ansvaret, som kuststat, för att säkerställa ansvarsfull och långsiktigt hållbar förvaltning av denna resurs. Artiklarna 61 till 64 i FN:s havsrättskonvention och artiklarna 7 och 8 i FN:s avtal om fiskbestånd reglerar utnyttjandet av levande resurser i kuststaten, vilken i sin tur bör främja målet om ett optimalt utnyttjande av de levande resurserna i sin exklusiva ekonomiska zon och sörja för att andra staters medborgare som fiskar i dess exklusiva ekonomiska zon efterlever bevarande- och förvaltningsåtgärder, samt samarbeta med relevanta stater och regionala organisationer som är verksamma inom eller berörs av det fisket.

| (30) | Det framgår att Kiribatis lagstiftning inte säkerställer effektiv och ändamålsenlig förvaltning av fartyg som är verksamma i vatten under dess jurisdiktion, vilket står i uppenbar strid med de skyldigheter och rekommendationer som beskrivs i skäl 29. Vidare tycks lagstiftningen inte erbjuda tydliga och öppna bevarande- och förvaltningsåtgärder för de olika typer av vatten som står under Kiribatis jurisdiktion. Förvaltningsplanen för tonfisk som uppdaterades 2014 innehåller en omfattande översikt av tonfiskfisket i landet, men förefaller inte erbjuda några konkreta åtgärder med tydliga riktmärken och mål. |
| --- | --- |

(30)

Det framgår att Kiribatis lagstiftning inte säkerställer effektiv och ändamålsenlig förvaltning av fartyg som är verksamma i vatten under dess jurisdiktion, vilket står i uppenbar strid med de skyldigheter och rekommendationer som beskrivs i skäl 29. Vidare tycks lagstiftningen inte erbjuda tydliga och öppna bevarande- och förvaltningsåtgärder för de olika typer av vatten som står under Kiribatis jurisdiktion. Förvaltningsplanen för tonfisk som uppdaterades 2014 innehåller en omfattande översikt av tonfiskfisket i landet, men förefaller inte erbjuda några konkreta åtgärder med tydliga riktmärken och mål.

| (31) | De allmänna principer som kuststaterna ska följa när det gäller förvaltningen av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd fastställs i artikel 5 i FN:s avtal om fiskbestånd. I detta hänseende fastställs i Kiribatis fiskerilag målen att främja hållbar förvaltning av fisket och att skydda fiskbestånd och den marina miljön. Däremot förefaller andra principer som fastställs i FN:s avtal om fiskbestånd, såsom försiktighetsprincipen, maximalt hållbart uttag eller undvikande av alltför stor fiskekapacitet och överfiske, inte alls tas upp i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(31)

De allmänna principer som kuststaterna ska följa när det gäller förvaltningen av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd fastställs i artikel 5 i FN:s avtal om fiskbestånd. I detta hänseende fastställs i Kiribatis fiskerilag målen att främja hållbar förvaltning av fisket och att skydda fiskbestånd och den marina miljön. Däremot förefaller andra principer som fastställs i FN:s avtal om fiskbestånd, såsom försiktighetsprincipen, maximalt hållbart uttag eller undvikande av alltför stor fiskekapacitet och överfiske, inte alls tas upp i lagstiftningen.

| (32) | Vattnen under Kiribatis jurisdiktion benämns territorialhav, arkipelagvatten och exklusiv ekonomisk zon. Enligt artikel 3 i WCPFC-konventionen omfattar WCPFC:s konventionsområde i princip alla vatten i Stilla havet, inbegripet vattnen under Kiribatis jurisdiktion. Trots detta framstår det som om Kiribati undantar sitt territorial- och arkipelagvatten från tillämpningen av Vessels Day Scheme (VDS), ett system som begränsar snörpvadsflottans fiske genom tilldelning av fiskedagar. De viktigaste rättsliga instrumenten för bevarande av fiskeresurserna i Kiribatis vatten förefaller därför inte gälla för en avsevärd del av vattnen under landets jurisdiktion. |
| --- | --- |

(32)

Vattnen under Kiribatis jurisdiktion benämns territorialhav, arkipelagvatten och exklusiv ekonomisk zon. Enligt artikel 3 i WCPFC-konventionen omfattar WCPFC:s konventionsområde i princip alla vatten i Stilla havet, inbegripet vattnen under Kiribatis jurisdiktion. Trots detta framstår det som om Kiribati undantar sitt territorial- och arkipelagvatten från tillämpningen av Vessels Day Scheme (VDS), ett system som begränsar snörpvadsflottans fiske genom tilldelning av fiskedagar. De viktigaste rättsliga instrumenten för bevarande av fiskeresurserna i Kiribatis vatten förefaller därför inte gälla för en avsevärd del av vattnen under landets jurisdiktion.

| (33) | På grund av bristerna i fråga om tydlighet och öppenhet vad gäller de tillämpliga bevarande- och förvaltningsbestämmelser som beskrivs i skälen 30–32, utöver tillträdet för 360 utländska fiskefartyg (se skäl 18), kan bevarande- och förvaltningsåtgärderna inte genomföras på ett ändamålsenligt sätt, vilket är i strid med de skyldigheter som anges i artikel 61.2–61.5 samt artiklarna 62.1 och 64 i FN:s havsrättskonvention rörande optimalt utnyttjande av resurser genom lämpliga bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(33)

På grund av bristerna i fråga om tydlighet och öppenhet vad gäller de tillämpliga bevarande- och förvaltningsbestämmelser som beskrivs i skälen 30–32, utöver tillträdet för 360 utländska fiskefartyg (se skäl 18), kan bevarande- och förvaltningsåtgärderna inte genomföras på ett ändamålsenligt sätt, vilket är i strid med de skyldigheter som anges i artikel 61.2–61.5 samt artiklarna 62.1 och 64 i FN:s havsrättskonvention rörande optimalt utnyttjande av resurser genom lämpliga bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (34) | Enligt offentligt tillgänglig information på internet verkar Kiribati ha ett internationellt fartygsregister (7) med ansvar för fartygsregistrering, som är beläget utanför Kiribati. Med tanke på den låga nivån på de behöriga myndigheternas kontroll vad gäller registreringsprocessen och bristen på relevanta krav som t.ex. de som fastställs i punkt 14 i FAO:s riktlinjer för flaggstatens prestationsnivå, bör Kiribati ha svårt att säkerställa att fartyg som för landets flagg har en direkt koppling till landet. Avsaknad av en sådan direkt koppling mellan staten och de fartyg som är registrerade i dess register står i strid med villkoren för fartygs nationalitet i artikel 91 i FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

(34)

Enligt offentligt tillgänglig information på internet verkar Kiribati ha ett internationellt fartygsregister (7) med ansvar för fartygsregistrering, som är beläget utanför Kiribati. Med tanke på den låga nivån på de behöriga myndigheternas kontroll vad gäller registreringsprocessen och bristen på relevanta krav som t.ex. de som fastställs i punkt 14 i FAO:s riktlinjer för flaggstatens prestationsnivå, bör Kiribati ha svårt att säkerställa att fartyg som för landets flagg har en direkt koppling till landet. Avsaknad av en sådan direkt koppling mellan staten och de fartyg som är registrerade i dess register står i strid med villkoren för fartygs nationalitet i artikel 91 i FN:s havsrättskonvention.

| (35) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen fastställas att det finns starka indicier på att Kiribati inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen fastställas att det finns starka indicier på att Kiribati inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda begränsningar för utvecklingsländer

| (36) | Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (8) bedömdes Kiribati år 2015 vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (rankat som 137 av 188 länder). |
| --- | --- |

(36)

Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (8) bedömdes Kiribati år 2015 vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (rankat som 137 av 188 länder).

| (37) | Trots att det rent allmänt kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar i fråga om kontroll och tillsyn, rättfärdigar inte Kiribatis särskilda begränsningar till följd av utvecklingsnivån att det i den nationella lagstiftningen saknas särskilda bestämmelser som hänvisar till internationella rättsliga instrument för att bekämpa, motverka och undanröja IUU-fiske. Det ser dessutom ut som om bristerna i systemet för tillsyn, kontroll och övervakning är en följd av obalansen mellan Kiribatis begränsade förmåga att kontrollera fiskeverksamheten i sin exklusiva ekonomiska zon och omfattningen av den utländska flotta som har tillträde till landets vatten. |
| --- | --- |

(37)

Trots att det rent allmänt kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar i fråga om kontroll och tillsyn, rättfärdigar inte Kiribatis särskilda begränsningar till följd av utvecklingsnivån att det i den nationella lagstiftningen saknas särskilda bestämmelser som hänvisar till internationella rättsliga instrument för att bekämpa, motverka och undanröja IUU-fiske. Det ser dessutom ut som om bristerna i systemet för tillsyn, kontroll och övervakning är en följd av obalansen mellan Kiribatis begränsade förmåga att kontrollera fiskeverksamheten i sin exklusiva ekonomiska zon och omfattningen av den utländska flotta som har tillträde till landets vatten.

| (38) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att utvecklingsstatusen för Kiribatis fiskeriförvaltning kan ha satts ned av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos Kiribatis brister och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen kan dock inte utvecklingsnivån ursäkta eller rättfärdiga Kiribatis samlade prestation som flagg-, kust- eller hamnstat i fråga om fiske eller landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(38)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Kiribati har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att utvecklingsstatusen för Kiribatis fiskeriförvaltning kan ha satts ned av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos Kiribatis brister och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen kan dock inte utvecklingsnivån ursäkta eller rättfärdiga Kiribatis samlade prestation som flagg-, kust- eller hamnstat i fråga om fiske eller landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (39) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Kiribati inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(39)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Kiribati inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (40) | I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Kiribati att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Kiribati. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Kiribati att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Kiribati. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (41) | Meddelandet till Kiribati om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem. |
| --- | --- |

(41)

Meddelandet till Kiribati om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen ska meddela Republiken Kiribati att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauruavtalet (http://www.ffa.int/node/93#attachments)

3

(4)  Uppförandekod för ansvarsfullt fiske, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, 1995.

4

(5)  Republic of Kiribati (No 6 of 2010) Act for the conservation, management and development of Kiribati fisheries and control of foreign fishing and connected purposes, ändrad genom Republic of Kiribati (No 1 of 2015) Act to amend the Fisheries Act 2010.

5

(6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf

6

(7)  Kiribatis fartygsregister, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx

7

(8)  Informationen har hämtats från http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/9

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 april 2016

om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2016/C 144/06)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen.

| (4) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sin skyldighet enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sin skyldighet enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (5) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder.

| (7) | För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(7)

För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa.

| (8) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR REPUBLIKEN SIERRA LEONE

| (9) | Republiken Sierra Leone (nedan kallad Sierra Leone) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Republiken Sierra Leone (nedan kallad Sierra Leone) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen.

| (10) | Mellan 2014 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Sierra Leone. Samarbetet omfattade frågor rörande Sierra Leones genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt ett besök på platsen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Sierra Leones förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Sierra Leone har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(10)

Mellan 2014 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Sierra Leone. Samarbetet omfattade frågor rörande Sierra Leones genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt ett besök på platsen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Sierra Leones förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Sierra Leone har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (11) | Sierra Leone är medlem av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC). Sierra Leone har ratificerat Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos). |
| --- | --- |

(11)

Sierra Leone är medlem av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC). Sierra Leone har ratificerat Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos).

| (12) | För att utvärdera hur Sierra Leone fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och de skyldigheter som fastställts av relevanta regionala fiskeriorganisationer har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information. |
| --- | --- |

(12)

För att utvärdera hur Sierra Leone fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och de skyldigheter som fastställts av relevanta regionala fiskeriorganisationer har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information.

3.   MÖJLIGHETEN ATT SIERRA LEONE KAN KOMMA ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (13) | Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Sierra Leones skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen och i tillämplig internationell rätt. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Sierra Leones skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen och i tillämplig internationell rätt.

3.1   Återkommande IUU-fiske och IUU-handel (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (14) | 1994 års dekret om förvaltning och utveckling inom fisket och 1995 år fiskeriförordningar omfattar endast verksamhet som bedrivs av Sierra Leone-flaggade fiskefartyg i vatten under Sierra Leones jurisdiktion. |
| --- | --- |

(14)

1994 års dekret om förvaltning och utveckling inom fisket och 1995 år fiskeriförordningar omfattar endast verksamhet som bedrivs av Sierra Leone-flaggade fiskefartyg i vatten under Sierra Leones jurisdiktion.

| (15) | På grundval av allmänt tillgängliga uppgifter samt uppgifter som samlats in av kommissionen har kommissionen funnit belägg för att fartyg som tidigare fört Sierra Leones flagg har bedrivit IUU-fiske. Dessa fartyg har i de regionala fiskeriorganisationernas IUU-förteckningar (2) uppgivits föra Sierra Leones flagg efter att det att de tagits upp i dessa förteckningar (3). Fartygen är BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING och YONGDING. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av allmänt tillgängliga uppgifter samt uppgifter som samlats in av kommissionen har kommissionen funnit belägg för att fartyg som tidigare fört Sierra Leones flagg har bedrivit IUU-fiske. Dessa fartyg har i de regionala fiskeriorganisationernas IUU-förteckningar (2) uppgivits föra Sierra Leones flagg efter att det att de tagits upp i dessa förteckningar (3). Fartygen är BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING och YONGDING.

| (16) | Det finns tydliga indicier på att den myndighet som har ansvar för fartygsregistrering inte systematiskt underrättar fiskerimyndigheterna om registreringen av nya fiskefartyg eller begär kontroll av fartygens fiskehistorik. På samma sätt framgår det att den enhet som ansvarar för det internationella fartygsregistret inte har samrått med de nationella myndigheterna innan den registrerat fartyg som kommer att fiska utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon (EEZ). Därmed kunde det konstateras att förteckningen över fartyg som för Sierra Leones flagg inte kan anses vara konsoliderad: det framgår att den fiskeriansvariga myndigheten inte har några uppgifter om fartyg från Sierra Leone som är verksamma utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon och att den myndighet som registrerar fartygen endast har partiell information om status i fråga om registret över Sierra Leones fiskeflotta. Den uppenbara bristen på samarbete mellan de enheter som ansvarar för det internationella fartygsregistret och de nationella myndigheterna kan anses minska Sierra Leones förmåga att övervaka fiskeflottans storlek och verksamhet, vilket skulle kunna leda till att illegala aktörer kan använda Sierra Leones flagg utan att upptäckas. |
| --- | --- |

(16)

Det finns tydliga indicier på att den myndighet som har ansvar för fartygsregistrering inte systematiskt underrättar fiskerimyndigheterna om registreringen av nya fiskefartyg eller begär kontroll av fartygens fiskehistorik. På samma sätt framgår det att den enhet som ansvarar för det internationella fartygsregistret inte har samrått med de nationella myndigheterna innan den registrerat fartyg som kommer att fiska utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon (EEZ). Därmed kunde det konstateras att förteckningen över fartyg som för Sierra Leones flagg inte kan anses vara konsoliderad: det framgår att den fiskeriansvariga myndigheten inte har några uppgifter om fartyg från Sierra Leone som är verksamma utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon och att den myndighet som registrerar fartygen endast har partiell information om status i fråga om registret över Sierra Leones fiskeflotta. Den uppenbara bristen på samarbete mellan de enheter som ansvarar för det internationella fartygsregistret och de nationella myndigheterna kan anses minska Sierra Leones förmåga att övervaka fiskeflottans storlek och verksamhet, vilket skulle kunna leda till att illegala aktörer kan använda Sierra Leones flagg utan att upptäckas.

| (17) | Kommissionen fastställde att det finns upp till 50 fartyg som för Sierra Leones flagg och som bedriver fiske utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon utan tillstånd från relevant myndighet i landet. Detta förefaller vara i strid med 2010 års regeringsbeslut om att upphöra med registreringen av fiskefartyg via det internationella registret. Sierra Leones myndigheter har vidare medgivit att dessa Sierra Leone-flaggade fartyg som fiskar utanför den exklusiva ekonomiska zonen inte är föremål för övervakning, kontroll och tillsyn från fiskerimyndighetens sida. De rapporterar inte sin geografiska position till Sierra Leones centrum för fiskerikontroll och meddelar inte information till Sierra Leones fiskerimyndigheter när det gäller fångstuppgifter, landningar eller omlastningar. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen fastställde att det finns upp till 50 fartyg som för Sierra Leones flagg och som bedriver fiske utanför Sierra Leones exklusiva ekonomiska zon utan tillstånd från relevant myndighet i landet. Detta förefaller vara i strid med 2010 års regeringsbeslut om att upphöra med registreringen av fiskefartyg via det internationella registret. Sierra Leones myndigheter har vidare medgivit att dessa Sierra Leone-flaggade fartyg som fiskar utanför den exklusiva ekonomiska zonen inte är föremål för övervakning, kontroll och tillsyn från fiskerimyndighetens sida. De rapporterar inte sin geografiska position till Sierra Leones centrum för fiskerikontroll och meddelar inte information till Sierra Leones fiskerimyndigheter när det gäller fångstuppgifter, landningar eller omlastningar.

| (18) | Kommissionen granskade även de åtgärder som Sierra Leone hade vidtagit beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. Fartyg från Sierra Leone som fiskar utanför landets exklusiva ekonomiska zon är inte föremål för någon form av kontroll från Sierra Leones myndigheters sida. Dessa fartyg varken rapporterar eller översänder någon information om sin verksamhet eller sina landningar och omlastningar till de sierraleonska myndigheterna. Det är därför osannolikt att spårbarheten kan garanteras för fisk eller fiskeriprodukter från dessa fartyg. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen granskade även de åtgärder som Sierra Leone hade vidtagit beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. Fartyg från Sierra Leone som fiskar utanför landets exklusiva ekonomiska zon är inte föremål för någon form av kontroll från Sierra Leones myndigheters sida. Dessa fartyg varken rapporterar eller översänder någon information om sin verksamhet eller sina landningar och omlastningar till de sierraleonska myndigheterna. Det är därför osannolikt att spårbarheten kan garanteras för fisk eller fiskeriprodukter från dessa fartyg.

| (19) | Sierra Leones prestationsnivå (se skälen 15–18) uppfyller inte kraven i artikel 94.1 och 94.2 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg. Detta strider även mot punkt 24 i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där det föreskrivs en skyldighet att utöva fullständig och verkningsfull kontroll av fiskeverksamheten, och mot punkt 35 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaten före registreringen av ett fartyg bör se till att den kan utöva sitt ansvar att säkerställa att fartyget inte bedriver IUU-fiske. Det strider också mot punkt 36 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna bör undvika att låta fartyg som tidigare visat prov på bristande efterlevnad föra deras flagg och mot punkt 42 i IPOA IUU, där det föreskrivs att varje medlemsstat ska föra ett fartygsregister som innehåller namn på och närmare uppgifter om fartyg som för dess flagg. Landet har inte heller följt punkt 71 i IPOA IUU där stater rekommenderas att vidta åtgärder för att öka öppenheten på sina marknader i syfte att säkerställa spårbarheten för fisk och fiskprodukter. På samma sätt har landet åsidosatt bestämmelserna i artikel 11 i FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske (FAO:s uppförandekod) som fastställer god praxis för hantering efter fångst och för ansvarsfull internationell handel. |
| --- | --- |

(19)

Sierra Leones prestationsnivå (se skälen 15–18) uppfyller inte kraven i artikel 94.1 och 94.2 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg. Detta strider även mot punkt 24 i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där det föreskrivs en skyldighet att utöva fullständig och verkningsfull kontroll av fiskeverksamheten, och mot punkt 35 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaten före registreringen av ett fartyg bör se till att den kan utöva sitt ansvar att säkerställa att fartyget inte bedriver IUU-fiske. Det strider också mot punkt 36 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna bör undvika att låta fartyg som tidigare visat prov på bristande efterlevnad föra deras flagg och mot punkt 42 i IPOA IUU, där det föreskrivs att varje medlemsstat ska föra ett fartygsregister som innehåller namn på och närmare uppgifter om fartyg som för dess flagg. Landet har inte heller följt punkt 71 i IPOA IUU där stater rekommenderas att vidta åtgärder för att öka öppenheten på sina marknader i syfte att säkerställa spårbarheten för fisk och fiskprodukter. På samma sätt har landet åsidosatt bestämmelserna i artikel 11 i FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske (FAO:s uppförandekod) som fastställer god praxis för hantering efter fångst och för ansvarsfull internationell handel.

| (20) | Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Sierra Leone har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Sierra Leone underlåter att fullgöra de skyldigheter som följer av internationell rätt för en flagg, hamn-, kust- och marknadsstat när det gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivs eller stöds av fartyg som för landets flagg eller av landets medborgare och när det gäller att förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. |
| --- | --- |

(20)

Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Sierra Leone har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Sierra Leone underlåter att fullgöra de skyldigheter som följer av internationell rätt för en flagg, hamn-, kust- och marknadsstat när det gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivs eller stöds av fartyg som för landets flagg eller av landets medborgare och när det gäller att förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (21) | Medan de Sierra Leones fiskerimyndigheter visserligen generellt sett varit villiga att samarbeta med kommissionen och har besvarat förfrågningar om upplysningar och lämnat synpunkter, har deras förmåga att besvara vissa förfrågningar begränsats av det internationella registrets status och av det bristfälliga samarbetet mellan den enhet som ansvarar för det internationella fartygsregistret och de nationella myndigheterna, vilket konstateras i avsnitt 3.1. |
| --- | --- |

(21)

Medan de Sierra Leones fiskerimyndigheter visserligen generellt sett varit villiga att samarbeta med kommissionen och har besvarat förfrågningar om upplysningar och lämnat synpunkter, har deras förmåga att besvara vissa förfrågningar begränsats av det internationella registrets status och av det bristfälliga samarbetet mellan den enhet som ansvarar för det internationella fartygsregistret och de nationella myndigheterna, vilket konstateras i avsnitt 3.1.

| (22) | Sierra Leone är en viktig kuststat i Västafrika med rika fiskevatten som drar till sig fartyg från tredjeländer. I november 2015 hade 155 utlandsflaggade fartyg tillstånd att fiska i Sierra Leones vatten. Alla dessa fartyg, utom tonfiskfartygen, har en observatör ombord. Alla fartyg har däremot inte ett fartygsövervakningssystem (VMS) ombord. Utan fullständig observatörstäckning vad gäller samtliga flottenheter och VMS-system på alla industriella fartyg kan Sierra Leone inte med säkerhet kontrollera att inga fartyg bedriver IUU-fiske. Antalet tilldelade licenser kan varken anses förenligt med kontrollkapaciteten eller med tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

(22)

Sierra Leone är en viktig kuststat i Västafrika med rika fiskevatten som drar till sig fartyg från tredjeländer. I november 2015 hade 155 utlandsflaggade fartyg tillstånd att fiska i Sierra Leones vatten. Alla dessa fartyg, utom tonfiskfartygen, har en observatör ombord. Alla fartyg har däremot inte ett fartygsövervakningssystem (VMS) ombord. Utan fullständig observatörstäckning vad gäller samtliga flottenheter och VMS-system på alla industriella fartyg kan Sierra Leone inte med säkerhet kontrollera att inga fartyg bedriver IUU-fiske. Antalet tilldelade licenser kan varken anses förenligt med kontrollkapaciteten eller med tillgängliga resurser.

| (23) | Sierra Leone är också en viktig flaggstat som för ett internationellt register och som drar till sig fartyg från tredjeländer utan att dessa har någon direkt koppling till landet. Som förklaras i skäl 17 fiskar dessa fartyg utanför den exklusiva ekonomiska zonen i Sierra Leone, på öppet hav och i tredjeländers vatten. Kommissionen kunde konstatera att även om Sierra Leone samarbetar med länderna i området genom de subregionala fiskerikommissionerna verkar landet inte samarbeta med tredjeländer utanför den region där fiskefartyg från Sierra Leone är verksamma. Denna brist på samarbete kan bero på att Sierra Leones myndigheter tycks ha föga eller ingen information om fartyg som för Sierra Leones flagg och som bedriver verksamhet utanför den nationella exklusiva ekonomiska zonen. |
| --- | --- |

(23)

Sierra Leone är också en viktig flaggstat som för ett internationellt register och som drar till sig fartyg från tredjeländer utan att dessa har någon direkt koppling till landet. Som förklaras i skäl 17 fiskar dessa fartyg utanför den exklusiva ekonomiska zonen i Sierra Leone, på öppet hav och i tredjeländers vatten. Kommissionen kunde konstatera att även om Sierra Leone samarbetar med länderna i området genom de subregionala fiskerikommissionerna verkar landet inte samarbeta med tredjeländer utanför den region där fiskefartyg från Sierra Leone är verksamma. Denna brist på samarbete kan bero på att Sierra Leones myndigheter tycks ha föga eller ingen information om fartyg som för Sierra Leones flagg och som bedriver verksamhet utanför den nationella exklusiva ekonomiska zonen.

| (24) | Den nationella fiskerilagstiftningen (4) är föråldrad och behöver ses över i syfte att säkerställa överensstämmelse mellan den nationella lagstiftningen och de internationellt och regionalt tillämpliga reglerna. Definitionen av fiske omfattar sökande efter, fångst eller upptagning av fisk samt all verksamhet till stöd för denna verksamhet eller som förbereder den, även genom användning av luftfartyg. I definitionen av fiskefartyg ingår också fartyg som bedriver fiskerelaterad verksamhet. Fiskerelaterad verksamhet inbegriper omlastning, lagring, beredning, transport samt tankning och proviantering av fiskefartyg. Lagtexterna innehåller dock inte någon explicit definition av IUU-fiske eller av allvarliga överträdelser i den mening som avses i internationell rätt och föreskriver inte uttryckligen tillsynsåtgärder och sanktioner när det gäller verksamhet som bedrivs av fartyg från Sierra Leone utanför Sierra Leones jurisdiktion eller av medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske. Det finns starka indicier på att Sierra Leones sanktionssystem inte är avskräckande och proportionellt på det sätt som krävs enligt landets internationella skyldigheter. Bötesbeloppen är inte kopplade till värdet på den fisk som fångas illegalt och berövar därmed inte på något systematiskt sätt lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Bötesbeloppen är inte kopplade till den skada som åsamkas fiskeresurserna och miljön. |
| --- | --- |

(24)

Den nationella fiskerilagstiftningen (4) är föråldrad och behöver ses över i syfte att säkerställa överensstämmelse mellan den nationella lagstiftningen och de internationellt och regionalt tillämpliga reglerna. Definitionen av fiske omfattar sökande efter, fångst eller upptagning av fisk samt all verksamhet till stöd för denna verksamhet eller som förbereder den, även genom användning av luftfartyg. I definitionen av fiskefartyg ingår också fartyg som bedriver fiskerelaterad verksamhet. Fiskerelaterad verksamhet inbegriper omlastning, lagring, beredning, transport samt tankning och proviantering av fiskefartyg. Lagtexterna innehåller dock inte någon explicit definition av IUU-fiske eller av allvarliga överträdelser i den mening som avses i internationell rätt och föreskriver inte uttryckligen tillsynsåtgärder och sanktioner när det gäller verksamhet som bedrivs av fartyg från Sierra Leone utanför Sierra Leones jurisdiktion eller av medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske. Det finns starka indicier på att Sierra Leones sanktionssystem inte är avskräckande och proportionellt på det sätt som krävs enligt landets internationella skyldigheter. Bötesbeloppen är inte kopplade till värdet på den fisk som fångas illegalt och berövar därmed inte på något systematiskt sätt lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Bötesbeloppen är inte kopplade till den skada som åsamkas fiskeresurserna och miljön.

| (25) | Den gemensamma ledningscentralen är ansvarig för att genomföra övervakning, kontroll och tillsyn av fisket. Med hjälp av finansiering från internationella projekt har den gemensamma ledningscentralen kunnat utrustas för att utföra sina uppgifter. På grund av otillräckliga anslag förefaller ledningscentralens driftskapacitet emellertid vara begränsad, då ingen eller en mycket begränsad budget har avsatts för att täcka dess driftskostnader. Sierra Leone verkar därmed sakna de materiella och finansiella resurser som krävs för att bekämpa IUU-fiske. |
| --- | --- |

(25)

Den gemensamma ledningscentralen är ansvarig för att genomföra övervakning, kontroll och tillsyn av fisket. Med hjälp av finansiering från internationella projekt har den gemensamma ledningscentralen kunnat utrustas för att utföra sina uppgifter. På grund av otillräckliga anslag förefaller ledningscentralens driftskapacitet emellertid vara begränsad, då ingen eller en mycket begränsad budget har avsatts för att täcka dess driftskostnader. Sierra Leone verkar därmed sakna de materiella och finansiella resurser som krävs för att bekämpa IUU-fiske.

| (26) | Den rättsliga ramen och efterlevnadsåtgärderna i Sierra Leone uppfyller inte de grundläggande kraven i artiklarna 61, 62 och 117–119 i FN:s havsrättskonvention. De fakta som beskrivs i skälen 20–24 visar att Sierra Leone har underlåtit att uppfylla villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under sin nationella lagstiftning för alla fartyg som för dess flagg och för fartygens befälhavare, andra befäl och besättning. Sierra Leone förefaller inte klara att visa att man har inrättat ett lämpligt sanktionssystem för att bekämpa IUU-fiske i enlighet med rekommendationerna i punkt 21 i IPOA IUU. Sierra Leone förfaller även ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning och kontroll av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, inbegripet genom att genomföra VMS-systemet i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder. |
| --- | --- |

(26)

Den rättsliga ramen och efterlevnadsåtgärderna i Sierra Leone uppfyller inte de grundläggande kraven i artiklarna 61, 62 och 117–119 i FN:s havsrättskonvention. De fakta som beskrivs i skälen 20–24 visar att Sierra Leone har underlåtit att uppfylla villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under sin nationella lagstiftning för alla fartyg som för dess flagg och för fartygens befälhavare, andra befäl och besättning. Sierra Leone förefaller inte klara att visa att man har inrättat ett lämpligt sanktionssystem för att bekämpa IUU-fiske i enlighet med rekommendationerna i punkt 21 i IPOA IUU. Sierra Leone förfaller även ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning och kontroll av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, inbegripet genom att genomföra VMS-systemet i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder.

| (27) | Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Sierra Leone, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Sierra Leone, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (28) | Sierra Leone ratificerade FN:s havsrättskonvention år 1994 och är avtalsslutande part i Iccat och IOTC. |
| --- | --- |

(28)

Sierra Leone ratificerade FN:s havsrättskonvention år 1994 och är avtalsslutande part i Iccat och IOTC.

| (29) | Mellan 2009 och 2012 var Sierra Leone identifierat som ett land med bristande efterlevnad. Denna status hävdes 2013, men situationen under år 2014 gav anledning till oro eftersom inga årsrapporter eller efterlevnadstabeller inkom till Iccat under 2015. Flera fall av upprepade problem med efterlevnaden har också identifierats i IOTC:s efterlevnadsrapport för Sierra Leone, särskilt en allmän bristande efterlevnad av IOTC:s åtgärder och en underlåtenhet att lämna rapporter och information i enlighet med resolutionerna 12/11, 01/06, 10/09, SC04 och S17. Sierra Leone är bara avtalsslutande part i Iccat och IOTC, inte i någon annan regional fiskeriförvaltningsorganisation, och detta trots strukturen inom och verksamhetsområdet för Sierra Leones fiskeflotta. |
| --- | --- |

(29)

Mellan 2009 och 2012 var Sierra Leone identifierat som ett land med bristande efterlevnad. Denna status hävdes 2013, men situationen under år 2014 gav anledning till oro eftersom inga årsrapporter eller efterlevnadstabeller inkom till Iccat under 2015. Flera fall av upprepade problem med efterlevnaden har också identifierats i IOTC:s efterlevnadsrapport för Sierra Leone, särskilt en allmän bristande efterlevnad av IOTC:s åtgärder och en underlåtenhet att lämna rapporter och information i enlighet med resolutionerna 12/11, 01/06, 10/09, SC04 och S17. Sierra Leone är bara avtalsslutande part i Iccat och IOTC, inte i någon annan regional fiskeriförvaltningsorganisation, och detta trots strukturen inom och verksamhetsområdet för Sierra Leones fiskeflotta.

| (30) | Sierra Leones efterlevnadsproblem inom Iccat och IOTC visar att landet inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i FN:s havsrättskonvention och punkt 24 i IPOA IUU. |
| --- | --- |

(30)

Sierra Leones efterlevnadsproblem inom Iccat och IOTC visar att landet inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i FN:s havsrättskonvention och punkt 24 i IPOA IUU.

| (31) | Utöver FN:s havsrättskonvention har Sierra Leone inte ratificerat några andra internationella rättsliga instrument för fiskeriförvaltning. Sierra Leones prestation vad gäller att genomföra internationella instrument är inte i linje med rekommendationerna i punkt 11 i IPOA IUU, där staterna uppmanas att med högsta prioritet ratificera, godta eller ansluta sig till FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (Unfsa) och FAO:s iakttagandeavtal. Landet bryter också mot punkt 14, enligt vilken staterna till fullo och effektivt bör genomföra uppförandekoden med därtill hörande internationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

(31)

Utöver FN:s havsrättskonvention har Sierra Leone inte ratificerat några andra internationella rättsliga instrument för fiskeriförvaltning. Sierra Leones prestation vad gäller att genomföra internationella instrument är inte i linje med rekommendationerna i punkt 11 i IPOA IUU, där staterna uppmanas att med högsta prioritet ratificera, godta eller ansluta sig till FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (Unfsa) och FAO:s iakttagandeavtal. Landet bryter också mot punkt 14, enligt vilken staterna till fullo och effektivt bör genomföra uppförandekoden med därtill hörande internationella handlingsplaner.

| (32) | Eftersom det inte finns någon utsedd fiskehamn i Sierra Leone, landar fiskefartygen fisken direkt på företagens egna landningsbryggor eller i den kommersiella hamnen. Sierra Leone har inte ratificerat FAO:s avtal om hamnstatsåtgärder från 2009. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom det inte finns någon utsedd fiskehamn i Sierra Leone, landar fiskefartygen fisken direkt på företagens egna landningsbryggor eller i den kommersiella hamnen. Sierra Leone har inte ratificerat FAO:s avtal om hamnstatsåtgärder från 2009.

| (33) | I strid med rekommendationerna i punkterna 25–27 i IPOA IUU har Sierra Leone inte utarbetat någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

(33)

I strid med rekommendationerna i punkterna 25–27 i IPOA IUU har Sierra Leone inte utarbetat någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske.

| (34) | Vidare, vilket konstateras i skäl 17, sköts förvaltningen av Sierra Leones internationella register av ett privat företag beläget utanför Sierra Leone och Sierra Leone förefaller ha underlåtit att se till att fartyg som för landets flagg har en direkt koppling till landet. Detta strider mot artikel 91 i FN:s havsrättskonvention, enligt vilken det ska finnas en direkt koppling mellan flaggstaten och dess fartyg. |
| --- | --- |

(34)

Vidare, vilket konstateras i skäl 17, sköts förvaltningen av Sierra Leones internationella register av ett privat företag beläget utanför Sierra Leone och Sierra Leone förefaller ha underlåtit att se till att fartyg som för landets flagg har en direkt koppling till landet. Detta strider mot artikel 91 i FN:s havsrättskonvention, enligt vilken det ska finnas en direkt koppling mellan flaggstaten och dess fartyg.

| (35) | Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Sierra Leone, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Sierra Leone, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda begränsningar för utvecklingsländer

| (36) | Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (5) bedömdes Sierra Leone år 2015 vara ett land med låg mänsklig utveckling (rankat som 181 av 188 länder). |
| --- | --- |

(36)

Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (5) bedömdes Sierra Leone år 2015 vara ett land med låg mänsklig utveckling (rankat som 181 av 188 länder).

| (37) | Även om det kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar vad gäller övervakning, kontroll och tillsyn, kan inte alla de brister som konstateras ovan rättfärdigas av Sierra Leones särskilda begränsningar till följd av utvecklingsnivån. Detta gäller särskilt registreringen av fiskefartyg i Sierra Leones internationella register och den bristande kännedomen om dessa fartyg. |
| --- | --- |

(37)

Även om det kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar vad gäller övervakning, kontroll och tillsyn, kan inte alla de brister som konstateras ovan rättfärdigas av Sierra Leones särskilda begränsningar till följd av utvecklingsnivån. Detta gäller särskilt registreringen av fiskefartyg i Sierra Leones internationella register och den bristande kännedomen om dessa fartyg.

| (38) | Det verkar som om de konstaterade bristerna framför allt är en följd av en otillräcklig administrativ struktur som hindrar Sierra Leone från att uppfylla sina skyldigheter som flagg-, kust-, hamn- och marknadsstat på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Sierra Leone har fått stöd via regionala initiativ med syftet att stärka styrningen och bekämpa IUU-fiske, bland annat genom förbättrad övervakning, kontroll och tillsyn. Finansieringen drogs dock in under 2015 på grund av problem på regeringsnivå och utan dessa medel kan Sierra Leones gemensamma ledningscentral inte fungera effektivt. |
| --- | --- |

(38)

Det verkar som om de konstaterade bristerna framför allt är en följd av en otillräcklig administrativ struktur som hindrar Sierra Leone från att uppfylla sina skyldigheter som flagg-, kust-, hamn- och marknadsstat på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Sierra Leone har fått stöd via regionala initiativ med syftet att stärka styrningen och bekämpa IUU-fiske, bland annat genom förbättrad övervakning, kontroll och tillsyn. Finansieringen drogs dock in under 2015 på grund av problem på regeringsnivå och utan dessa medel kan Sierra Leones gemensamma ledningscentral inte fungera effektivt.

| (39) | Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Sierra Leone har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att Sierra Leones utvecklingsstatus och samlade prestation på området fiskeriförvaltning kan ha satts ned av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos de konstaterade bristerna kan emellertid inte utvecklingsnivån i Sierra Leone ursäkta eller rättfärdiga landets samlade prestation som flagg-, kust-, hamn- eller marknadsstat när det gäller fiske eller landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(39)

Mot bakgrund av de fakta som presenteras i detta avsnitt av beslutet och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Sierra Leone har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att Sierra Leones utvecklingsstatus och samlade prestation på området fiskeriförvaltning kan ha satts ned av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos de konstaterade bristerna kan emellertid inte utvecklingsnivån i Sierra Leone ursäkta eller rättfärdiga landets samlade prestation som flagg-, kust-, hamn- eller marknadsstat när det gäller fiske eller landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (40) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Sierra Leone inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Sierra Leone inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (41) | I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Sierra Leone att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Sierra Leone. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Sierra Leone att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Sierra Leone. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (42) | Meddelandet till Sierra Leone om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem. |
| --- | --- |

(42)

Meddelandet till Sierra Leone om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen ska meddela Republiken Sierra Leone om att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  De berörda regionala fiskeriorganisationerna är CCAMLR, Seafo, GFCM, NEAFC, Nafo och IOTC. Uppgifterna har hämtats från http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.ENG

2

(3)  Se del B i bilagan till förordning (EU) nr 468/2010.

3

(4)  1994 års dekret om förvaltning och utveckling inom fisket och 1995 års fiskeriförordningar.

4

(5)  Uppgifterna har hämtats från http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf

5

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/14

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 april 2016

om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2016/C 144/07)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att det finns en möjlighet att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen.

| (4) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (5) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder.

| (7) | För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(7)

För att fångstintyg som godkänts av flaggstater som är tredjeländer ska accepteras måste dessa flaggstater, enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen, underrätta kommissionen om de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som de berörda tredjeländernas fiskefartyg måste följa.

| (8) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen ha ett administrativt samarbete med tredjeländer när det gäller genomförandet av bestämmelserna i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR REPUBLIKEN TRINIDAD OCH TOBAGO

| (9) | Republiken Trinidad och Tobago (nedan kallad Trinidad och Tobago) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Republiken Trinidad och Tobago (nedan kallad Trinidad och Tobago) har inte, i egenskap av flaggstat, lämnat något meddelande i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen till kommissionen.

| (10) | Mellan 2014 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Trinidad och Tobago. Samarbetet omfattade frågor rörande Trinidad och Tobagos genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt besök på plats. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Trinidad och Tobagos förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Trinidad och Tobago har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(10)

Mellan 2014 och 2016 har kommissionen samarbetat administrativt med myndigheterna i Trinidad och Tobago. Samarbetet omfattade frågor rörande Trinidad och Tobagos genomförande, kontroll och tillsyn av lagar och andra författningar samt av bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det innebar även utbyte av muntliga och skriftliga synpunkter samt besök på plats. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter om Trinidad och Tobagos förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av de lagar och andra författningar och av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Trinidad och Tobago har vidtagit för att genomföra sina åtaganden när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (11) | Trinidad och Tobago är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos), i 1995 års avtal om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd) och i Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat). |
| --- | --- |

(11)

Trinidad och Tobago är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982 (Unclos), i 1995 års avtal om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd) och i Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat).

| (12) | För att utvärdera hur Trinidad och Tobago fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och som fastställts av de aktuella regionala fiskeriorganisationerna har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information. |
| --- | --- |

(12)

För att utvärdera hur Trinidad och Tobago fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 11 och som fastställts av de aktuella regionala fiskeriorganisationerna har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information.

3.   MÖJLIGHETEN ATT TRINIDAD OCH TOBAGO KAN KOMMA ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (13) | Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Trinidad och Tobagos skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen och tillämplig internationell rätt. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Trinidad och Tobagos skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen och tillämplig internationell rätt.

3.1   Återkommande IUU-fiske och IUU-handel (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (14) | Av de skäl som anges nedan och i avsnitt 3.2 kan det konstateras att Trinidad och Tobagos rättsliga ram för fiskeriförvaltning (huvudsakligen baserad på 1916 års fiskerilag (2) och 1986 års lag om arkipelagvattnen och den exklusiva ekonomiska zonen (3)) inte förefaller innehålla några åtgärder för faktisk kontroll av fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg eller av tredjeländers fartyg i Trinidad och Tobagos vatten och hamnar. |
| --- | --- |

(14)

Av de skäl som anges nedan och i avsnitt 3.2 kan det konstateras att Trinidad och Tobagos rättsliga ram för fiskeriförvaltning (huvudsakligen baserad på 1916 års fiskerilag (2) och 1986 års lag om arkipelagvattnen och den exklusiva ekonomiska zonen (3)) inte förefaller innehålla några åtgärder för faktisk kontroll av fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg eller av tredjeländers fartyg i Trinidad och Tobagos vatten och hamnar.

| (15) | På grundval av uppgifter som kommissionen inhämtat vid sitt besök på plats och offentlig information finns det starka indicier på att Trinidad och Tobago inte är i stånd att lämna information om egenskaperna hos de långvandrande arter som fångas av dess flotta som fiskar på öppet hav eller hos de fiskeriprodukter som landas eller omlastas i landets hamnar samt om hur handelsflödena ser ut vad gäller dessa produkter. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av uppgifter som kommissionen inhämtat vid sitt besök på plats och offentlig information finns det starka indicier på att Trinidad och Tobago inte är i stånd att lämna information om egenskaperna hos de långvandrande arter som fångas av dess flotta som fiskar på öppet hav eller hos de fiskeriprodukter som landas eller omlastas i landets hamnar samt om hur handelsflödena ser ut vad gäller dessa produkter.

| (16) | Med hänsyn till de uppenbara bristerna när det gäller spårbarheten och myndigheternas brist på uppgifter om den fisk som landas eller omlastas i Trinidad och Tobagos hamnar av fartyg som för landets flagg eller av fartyg som för tredjelands flagg, är det osannolikt att Trinidad och Tobago kan garantera att handeln med fiskeriprodukter i landet inte inbegriper produkter som härstammar från IUU-fiske. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till de uppenbara bristerna när det gäller spårbarheten och myndigheternas brist på uppgifter om den fisk som landas eller omlastas i Trinidad och Tobagos hamnar av fartyg som för landets flagg eller av fartyg som för tredjelands flagg, är det osannolikt att Trinidad och Tobago kan garantera att handeln med fiskeriprodukter i landet inte inbegriper produkter som härstammar från IUU-fiske.

| (17) | I detta hänseende förefaller Trinidad och Tobago underlåta att uppfylla hamnstatens skyldighet att vidta åtgärder för att se till att internationella bestämmelser om bevarande och förvaltning är effektiva, inbegripet bestämmelser om hamninspektioner av handlingar, fiskeredskap eller fångster och om förbud mot att landa och omlasta fångst när det har kunnat konstateras att fångsten har tagits upp på ett sätt som urholkar effekten av dessa internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder, enligt vad som anges i artikel 23 i FN:s avtal om fiskbestånd. Trinidad och Tobago förefaller heller inte beakta rekommendationerna i punkt 24 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning, kontroll och tillsyn av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, och punkt 71 i IPOA IUU där stater uppmanas att vidta åtgärder för ökad öppenhet på sina marknader i syfte att garantera spårbarhet vad gäller fisk eller fiskeriprodukter. Landet tycks inte heller följa artikel 11 i FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske (FAO:s uppförandekod) som fastställer god praxis för hantering efter fångst och för ansvarsfull internationell handel. |
| --- | --- |

(17)

I detta hänseende förefaller Trinidad och Tobago underlåta att uppfylla hamnstatens skyldighet att vidta åtgärder för att se till att internationella bestämmelser om bevarande och förvaltning är effektiva, inbegripet bestämmelser om hamninspektioner av handlingar, fiskeredskap eller fångster och om förbud mot att landa och omlasta fångst när det har kunnat konstateras att fångsten har tagits upp på ett sätt som urholkar effekten av dessa internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder, enligt vad som anges i artikel 23 i FN:s avtal om fiskbestånd. Trinidad och Tobago förefaller heller inte beakta rekommendationerna i punkt 24 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU), där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning, kontroll och tillsyn av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, och punkt 71 i IPOA IUU där stater uppmanas att vidta åtgärder för ökad öppenhet på sina marknader i syfte att garantera spårbarhet vad gäller fisk eller fiskeriprodukter. Landet tycks inte heller följa artikel 11 i FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske (FAO:s uppförandekod) som fastställer god praxis för hantering efter fångst och för ansvarsfull internationell handel.

| (18) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Trinidad och Tobago inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som kust- och marknadsstat förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen konstateras att det finns starka indicier på att Trinidad och Tobago inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som kust- och marknadsstat förhindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (19) | Trinidad och Tobagos myndigheter har visserligen i allmänhet varit samarbetsvilliga när det gäller att svara och lämna synpunkter på förfrågningar om information, men tillförlitligheten och korrektheten i deras svar äventyrades och undergrävdes av den föråldrade rättsliga ramen som inte förefaller förenlig med landets internationella rättsliga åtaganden och av bristen på insyn i landets system för fiskeriförvaltning (se avsnitt 3.1 och skälen 20–23). Trinidad och Tobagos myndigheter har lagt fram ett förslag till en ny fiskeriförvaltningslag, som dock ännu inte kan anses vara förenlig med landets internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(19)

Trinidad och Tobagos myndigheter har visserligen i allmänhet varit samarbetsvilliga när det gäller att svara och lämna synpunkter på förfrågningar om information, men tillförlitligheten och korrektheten i deras svar äventyrades och undergrävdes av den föråldrade rättsliga ramen som inte förefaller förenlig med landets internationella rättsliga åtaganden och av bristen på insyn i landets system för fiskeriförvaltning (se avsnitt 3.1 och skälen 20–23). Trinidad och Tobagos myndigheter har lagt fram ett förslag till en ny fiskeriförvaltningslag, som dock ännu inte kan anses vara förenlig med landets internationella åtaganden.

| (20) | Trinidad och Tobago utgör den viktigaste hamnstaten i östra Västindien. Fartyg som för tredjeländers flagg landar och omlastar gränsöverskridande och långvandrande arter i Trinidad och Tobagos hamnar. Trots detta verkar det inte förekomma något vare sig formellt eller informellt samarbete med dessa tredjeländer. Vidare var Trinidad och Tobagos myndigheter inte i stånd att lämna någon information om vilka tredjeländer som bedriver sådan verksamhet i landets hamnar. |
| --- | --- |

(20)

Trinidad och Tobago utgör den viktigaste hamnstaten i östra Västindien. Fartyg som för tredjeländers flagg landar och omlastar gränsöverskridande och långvandrande arter i Trinidad och Tobagos hamnar. Trots detta verkar det inte förekomma något vare sig formellt eller informellt samarbete med dessa tredjeländer. Vidare var Trinidad och Tobagos myndigheter inte i stånd att lämna någon information om vilka tredjeländer som bedriver sådan verksamhet i landets hamnar.

| (21) | Den föråldrade fiskerilagstiftningen innehåller inte några allmänna principer och åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i enlighet med tillämplig internationell rätt. Trinidad och Tobagos regelverk innehåller inte heller några åtgärder avseende IUU-verksamhet. Det nuvarande regelverket saknar en definition av allvarliga överträdelser och en uttömmande förteckning över allvarliga brott som ska åtgärdas genom proportionella och stränga påföljder. Bötesbeloppen är inte kopplade till värdet på den fisk som fångas illegalt och berövar därmed inte på något systematiskt sätt lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Sanktionssystemet i sin nuvarande form är alltså varken tillräckligt omfattande eller strängt för att fylla sin avskräckande funktion. |
| --- | --- |

(21)

Den föråldrade fiskerilagstiftningen innehåller inte några allmänna principer och åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i enlighet med tillämplig internationell rätt. Trinidad och Tobagos regelverk innehåller inte heller några åtgärder avseende IUU-verksamhet. Det nuvarande regelverket saknar en definition av allvarliga överträdelser och en uttömmande förteckning över allvarliga brott som ska åtgärdas genom proportionella och stränga påföljder. Bötesbeloppen är inte kopplade till värdet på den fisk som fångas illegalt och berövar därmed inte på något systematiskt sätt lagöverträdarna den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Sanktionssystemet i sin nuvarande form är alltså varken tillräckligt omfattande eller strängt för att fylla sin avskräckande funktion.

| (22) | Inom den avdelning vid ministeriet för jordbruk, markförvaltning och fiske som ansvarar för fisket finns ingen enhet för övervakning, kontroll och tillsyn. Det framgår att den fiskeverksamhet som bedrivs av fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg, oavsett var den äger rum, och den fiskeverksamhet som bedrivs i Trinidad och Tobagos vatten och hamnar av fartyg som för tredjelands flagg inte omfattas av kontroll. Inte alla industriella och halvindustriella (över 24 m) fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg är utrustade med kontrollsystem för fartyg (VMS), och loggböcker är inte obligatoriska. Det finns inte något observatörsprogram. Det finns inte heller något fungerande centrum för fiskerikontroll. |
| --- | --- |

(22)

Inom den avdelning vid ministeriet för jordbruk, markförvaltning och fiske som ansvarar för fisket finns ingen enhet för övervakning, kontroll och tillsyn. Det framgår att den fiskeverksamhet som bedrivs av fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg, oavsett var den äger rum, och den fiskeverksamhet som bedrivs i Trinidad och Tobagos vatten och hamnar av fartyg som för tredjelands flagg inte omfattas av kontroll. Inte alla industriella och halvindustriella (över 24 m) fartyg som för Trinidad och Tobagos flagg är utrustade med kontrollsystem för fartyg (VMS), och loggböcker är inte obligatoriska. Det finns inte något observatörsprogram. Det finns inte heller något fungerande centrum för fiskerikontroll.

| (23) | Den uppenbara bristen på lämpliga rättsliga ramar och kontrollresurser gör all form av effektiv tillsyn och verkställighet ytterst osannolik. Den enda information som mottagits av Trinidad och Tobagos myndigheter är den rapport om fiskeresor som fylls i och lämnas in av aktörerna. På grund av den rådande situationen kunde historiken bakom, typen av, omständigheterna kring och allvaret i den aktuella IUU-verksamheten inte analyseras på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(23)

Den uppenbara bristen på lämpliga rättsliga ramar och kontrollresurser gör all form av effektiv tillsyn och verkställighet ytterst osannolik. Den enda information som mottagits av Trinidad och Tobagos myndigheter är den rapport om fiskeresor som fylls i och lämnas in av aktörerna. På grund av den rådande situationen kunde historiken bakom, typen av, omständigheterna kring och allvaret i den aktuella IUU-verksamheten inte analyseras på ett tillfredsställande sätt.

| (24) | De brister som beskrivs i skäl 20 hindrar landet från att följa bestämmelserna i artiklarna 63, 64 och 117–119 i Unclos där det fastställs en skyldighet för alla stater att samarbeta för att bevara och förvalta levande marina resurser, inbegripet gränsöverskridande fiskbestånd och långvandrande arter. Artiklarna 7, 8 och 20 i FN:s avtal om fiskbestånd vidareutvecklar staters skyldighet att samarbeta till att omfatta krav på att fastställa åtgärder för bevarande och förvaltning och på att garantera efterlevnad och verkställighet av sådana åtgärder. Detta specificeras i punkterna 28 och 51 i IPOA IUU, med detaljerade metoder för direkt samarbete mellan stater, däribland utbyte av data eller information som kuststater har tillgång till. |
| --- | --- |

(24)

De brister som beskrivs i skäl 20 hindrar landet från att följa bestämmelserna i artiklarna 63, 64 och 117–119 i Unclos där det fastställs en skyldighet för alla stater att samarbeta för att bevara och förvalta levande marina resurser, inbegripet gränsöverskridande fiskbestånd och långvandrande arter. Artiklarna 7, 8 och 20 i FN:s avtal om fiskbestånd vidareutvecklar staters skyldighet att samarbeta till att omfatta krav på att fastställa åtgärder för bevarande och förvaltning och på att garantera efterlevnad och verkställighet av sådana åtgärder. Detta specificeras i punkterna 28 och 51 i IPOA IUU, med detaljerade metoder för direkt samarbete mellan stater, däribland utbyte av data eller information som kuststater har tillgång till.

| (25) | Den rättsliga ram, inbegripet efterlevnadsåtgärderna, som tillämpas i Trinidad och Tobago förefaller inte uppfylla de grundläggande kraven i artiklarna 61, 62 och 117–119 i FN:s havsrättskonvention (Unclos) samt artiklarna 5–23 i FN:s avtal om fiskbestånd (Unfsa). De fakta som beskrivs i skälen 21–23 visar att Trinidad och Tobago underlåter att uppfylla villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under sin nationella lagstiftning för alla fartyg som för dess flagg och för fartygens befälhavare, andra befäl och besättning. Trinidad och Tobagos agerande med avseende på sina fartyg skulle även stå i strid med artikel 18.3 i FN:s avtal om fiskbestånd där det anges vilka åtgärder som en stat ska vidta med avseende på fartyg som för dess flagg. Trinidad och Tobago uppfyller sannolikt inte heller sina tillsynsskyldigheter som flaggstat enligt artikel 19 i FN:s avtal om fiskbestånd, då landet inte verkar kunna visa att det har agerat i enlighet med de detaljerade bestämmelserna i denna artikel. Sanktionssystemet verkar inte vara i linje med artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd där det fastställs att de sanktioner som tillämpas för sådana överträdelser ska vara av sådan dignitet att efterlevnaden av kraven effektivt säkerställs och att lagöverträdarna berövas den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Trinidad och Tobago förfaller även ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning, kontroll och tillsyn av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, inbegripet genom att genomföra VMS-systemet i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder. |
| --- | --- |

(25)

Den rättsliga ram, inbegripet efterlevnadsåtgärderna, som tillämpas i Trinidad och Tobago förefaller inte uppfylla de grundläggande kraven i artiklarna 61, 62 och 117–119 i FN:s havsrättskonvention (Unclos) samt artiklarna 5–23 i FN:s avtal om fiskbestånd (Unfsa). De fakta som beskrivs i skälen 21–23 visar att Trinidad och Tobago underlåter att uppfylla villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention där det föreskrivs att en flaggstat är rättsligt ansvarig under sin nationella lagstiftning för alla fartyg som för dess flagg och för fartygens befälhavare, andra befäl och besättning. Trinidad och Tobagos agerande med avseende på sina fartyg skulle även stå i strid med artikel 18.3 i FN:s avtal om fiskbestånd där det anges vilka åtgärder som en stat ska vidta med avseende på fartyg som för dess flagg. Trinidad och Tobago uppfyller sannolikt inte heller sina tillsynsskyldigheter som flaggstat enligt artikel 19 i FN:s avtal om fiskbestånd, då landet inte verkar kunna visa att det har agerat i enlighet med de detaljerade bestämmelserna i denna artikel. Sanktionssystemet verkar inte vara i linje med artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd där det fastställs att de sanktioner som tillämpas för sådana överträdelser ska vara av sådan dignitet att efterlevnaden av kraven effektivt säkerställs och att lagöverträdarna berövas den vinning som härrör från deras illegala verksamhet. Trinidad och Tobago förfaller även ha underlåtit att beakta rekommendationerna i punkt 24 i IPOA IUU, där flaggstater rekommenderas att säkerställa omfattande och effektiv övervakning, kontroll och tillsyn av fisket, från landningsstället till slutdestinationen, inbegripet genom att genomföra VMS-systemet i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder.

| (26) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Trinidad och Tobago, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina flaggstatsskyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Trinidad och Tobago, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att det finns starka indicier på att landet inte har fullgjort sina flaggstatsskyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (27) | Kommissionen har analyserat all information den bedömer som relevant i samband med Trinidad och Tobagos status som avtalsslutande part i FN:s havsrättskonvention, FN:s avtal om fiskbestånd och Iccat. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har analyserat all information den bedömer som relevant i samband med Trinidad och Tobagos status som avtalsslutande part i FN:s havsrättskonvention, FN:s avtal om fiskbestånd och Iccat.

| (28) | Sedan 2011 har Iccat officiellt meddelat Trinidad och Tobagos myndigheter (4) att landet inte på ett effektivt sätt har fullgjort sina skyldigheter i enlighet med vissa Iccat-rekommendationer (särskilt rekommendation 05-09 om skyldigheten att rapportera statistik, rekommendationerna 06-09 och 12-04 för att ytterligare stärka planen för återuppbyggnad av bestånden av blå marlin och vit marlin och rekommendation 13-02 om bevarande av svärdfisk i Nordatlanten). Dessutom har Iccat konstaterat följande brister för Trinidad och Tobago: 1) Uppdrag I-uppgifter om flottornas egenskaper har inte lämnats in. 2) Uppdrag II-uppgifter om fångststorlekar har inte lämnats in. 3) Efterlevandstabeller har inte lämnats in. 4) Ingen utvecklings- eller förvaltningsplan har lämnats in för svärdfisk. 5) Iccat fick inte något svar på sin skrivelse om uttalad oro från 2014. 6) Förteckningen över fartyg som fiskar efter storögd tonfisk/gulfenad tonfisk inkom efter fristens utgång. 7) Årsrapporten från ständiga kommittén för forskning och statistik inkom sent. 8) Fortsatt och ökat överfiske av segelfiskar och spjutfiskar. Det kontinuerliga och betydande överfisket av vit marlin och blå marlin, de bristande inhemska förvaltningsåtgärderna för dessa fisken samt den bristande efterlevnaden av loggboks- och handelsövervakningskrav ledde till att Iccat utfärdade en skrivelse om identifiering som icke-samarbetande tredjeland 2015 (5). |
| --- | --- |

(28)

Sedan 2011 har Iccat officiellt meddelat Trinidad och Tobagos myndigheter (4) att landet inte på ett effektivt sätt har fullgjort sina skyldigheter i enlighet med vissa Iccat-rekommendationer (särskilt rekommendation 05-09 om skyldigheten att rapportera statistik, rekommendationerna 06-09 och 12-04 för att ytterligare stärka planen för återuppbyggnad av bestånden av blå marlin och vit marlin och rekommendation 13-02 om bevarande av svärdfisk i Nordatlanten). Dessutom har Iccat konstaterat följande brister för Trinidad och Tobago: 1) Uppdrag I-uppgifter om flottornas egenskaper har inte lämnats in. 2) Uppdrag II-uppgifter om fångststorlekar har inte lämnats in. 3) Efterlevandstabeller har inte lämnats in. 4) Ingen utvecklings- eller förvaltningsplan har lämnats in för svärdfisk. 5) Iccat fick inte något svar på sin skrivelse om uttalad oro från 2014. 6) Förteckningen över fartyg som fiskar efter storögd tonfisk/gulfenad tonfisk inkom efter fristens utgång. 7) Årsrapporten från ständiga kommittén för forskning och statistik inkom sent. 8) Fortsatt och ökat överfiske av segelfiskar och spjutfiskar. Det kontinuerliga och betydande överfisket av vit marlin och blå marlin, de bristande inhemska förvaltningsåtgärderna för dessa fisken samt den bristande efterlevnaden av loggboks- och handelsövervakningskrav ledde till att Iccat utfärdade en skrivelse om identifiering som icke-samarbetande tredjeland 2015 (5).

| (29) | Såsom framhållits av Iccats efterlevandskommitté ”fortfar dessa problem med bristande rapportering, sen inlämning, ofullständiga rapporter och låg kvalitet på uppgifterna att hämma arbetet i ständiga kommittén för forskning och statistik när denna ska göra beståndsbedömningar och utarbeta förvaltningsrekommendationer. Den sena eller ofullständiga rapporteringen försvårar för sekretariatet att utarbeta dokument åt kommissionen och dess paneler och kommittéer, och minskar effektiviteten inom efterlevnadskommittén.” |
| --- | --- |

(29)

Såsom framhållits av Iccats efterlevandskommitté ”fortfar dessa problem med bristande rapportering, sen inlämning, ofullständiga rapporter och låg kvalitet på uppgifterna att hämma arbetet i ständiga kommittén för forskning och statistik när denna ska göra beståndsbedömningar och utarbeta förvaltningsrekommendationer. Den sena eller ofullständiga rapporteringen försvårar för sekretariatet att utarbeta dokument åt kommissionen och dess paneler och kommittéer, och minskar effektiviteten inom efterlevnadskommittén.”

| (30) | Trinidad och Tobago är varken avtalsslutande part eller samarbetande icke-avtalsslutande part i kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR). CCAMLR identifierade dock Trinidad och Tobago som en icke-avtalsslutande part som under 2012–2013 förmodligen hade varit involverad i fiske, landning och/eller handel med Dissostichus spp., men att landet inte samarbetade via det fångstdokumentationssystem (6) som infördes 2000 för spårning av denna art från landningsplatsen och vidare genom hela handelscykeln. Denna identifiering har förblivit giltig under 2014 och 2015 (7). |
| --- | --- |

(30)

Trinidad och Tobago är varken avtalsslutande part eller samarbetande icke-avtalsslutande part i kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR). CCAMLR identifierade dock Trinidad och Tobago som en icke-avtalsslutande part som under 2012–2013 förmodligen hade varit involverad i fiske, landning och/eller handel med Dissostichus spp., men att landet inte samarbetade via det fångstdokumentationssystem (6) som infördes 2000 för spårning av denna art från landningsplatsen och vidare genom hela handelscykeln. Denna identifiering har förblivit giltig under 2014 och 2015 (7).

| (31) | De fakta som beskrivs i skälen 28–30 hindrar Trinidad och Tobago från att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat när det gäller samarbete och bevarande i enlighet med artiklarna 117–119 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Trinidad och Tobago verkar även ha underlåtit att uppfylla artikel 18 i FN:s avtal om fiskbestånd, där det föreskrivs att stater vars fartyg fiskar på det fria havet ska vidta kontrollåtgärder för att se till att fartygen följer de regionala fiskeriorganisationernas regler. |
| --- | --- |

(31)

De fakta som beskrivs i skälen 28–30 hindrar Trinidad och Tobago från att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat när det gäller samarbete och bevarande i enlighet med artiklarna 117–119 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Trinidad och Tobago verkar även ha underlåtit att uppfylla artikel 18 i FN:s avtal om fiskbestånd, där det föreskrivs att stater vars fartyg fiskar på det fria havet ska vidta kontrollåtgärder för att se till att fartygen följer de regionala fiskeriorganisationernas regler.

| (32) | I strid med rekommendationerna i punkterna 25, 26 och 27 i IPOA IUU, slutligen, har Trinidad och Tobago inte tagit fram någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

(32)

I strid med rekommendationerna i punkterna 25, 26 och 27 i IPOA IUU, slutligen, har Trinidad och Tobago inte tagit fram någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske.

| (33) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt av beslutet och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen fastställas att det finns starka indicier på att Trinidad och Tobago inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt av beslutet och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen fastställas att det finns starka indicier på att Trinidad och Tobago inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda begränsningar för utvecklingsländer

| (34) | Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (8) bedömdes Trinidad och Tobago år 2015 vara ett land med hög mänsklig utveckling (rankat som 64 av 188 länder). |
| --- | --- |

(34)

Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (8) bedömdes Trinidad och Tobago år 2015 vara ett land med hög mänsklig utveckling (rankat som 64 av 188 länder).

| (35) | Mot bakgrund rankningen enligt FN:s index för mänsklig utveckling och de konstateranden som gjordes under besöket 2015 finns det ingenting som tyder på att Trinidad och Tobagos underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte på ett samband mellan bristerna i fiskeriövervakning, -kontroll och -tillsyn och infrastruktur. Trinidad och Tobago har aldrig hävdat att svårigheter till följd av landets utvecklingsnivå skulle påverka dess förmåga att tillhandahålla en stark övervakning, kontroll och tillsyn. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund rankningen enligt FN:s index för mänsklig utveckling och de konstateranden som gjordes under besöket 2015 finns det ingenting som tyder på att Trinidad och Tobagos underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte på ett samband mellan bristerna i fiskeriövervakning, -kontroll och -tillsyn och infrastruktur. Trinidad och Tobago har aldrig hävdat att svårigheter till följd av landets utvecklingsnivå skulle påverka dess förmåga att tillhandahålla en stark övervakning, kontroll och tillsyn.

| (36) | Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att Trinidad och Tobagos utvecklingsstatus och samlade prestation med avseende på fiskeriförvaltning inte har satts ned av landets utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av den situation som beskrivs i detta avsnitt och på grundval av alla fakta som kommissionen har samlat in, samt alla förklaringar som Trinidad och Tobago har lämnat, kan det i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen fastställas att Trinidad och Tobagos utvecklingsstatus och samlade prestation med avseende på fiskeriförvaltning inte har satts ned av landets utvecklingsnivå.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (37) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Trinidad och Tobago inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Trinidad och Tobago inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, få ett meddelande från kommissionen om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (38) | I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Trinidad och Tobago att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Trinidad och Tobago. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Trinidad och Tobago att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Trinidad och Tobago. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (39) | Meddelandet till Trinidad och Tobago om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem. |
| --- | --- |

(39)

Meddelandet till Trinidad och Tobago om möjligheten att landet kan komma att identifieras som ett icke-samarbetande land enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen ska meddela Republiken Trinidad och Tobago att det finns en möjlighet att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/67.51.pdf

2

(3)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/51.06.pdf

3

(4)  Iccats skrivelse av den 18 januari 2011, Iccats cirkulär nr 151. Iccats skrivelse av den 21 februari 2012, Iccats cirkulär nr 641. Iccats skrivelse av den 11 februari 2013, Iccats cirkulär nr 613. Iccats skrivelse av den 13 februari 2014, Iccats cirkulär nr 723.

4

(5)  Dok. nr COC-308, tillägg 2, 2015.

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 24 september 2013.

6

(7)  CCAMLR-XXXIV/BG/41, 23 september 2015.

7

(8)  Informationen har hämtats från http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

Revisionsrätten

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/19

---

Särskild rapport nr 12/2016

Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig

(2016/C 144/08)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 12/2016 Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu och på EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/20

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/09)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 15 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Starwood Capital Group (SCG, USA) och Hotel Investment Partnership, S.L. (HIP, Spanien), som kontrolleras av Banco de Sabadell, S.A. (BS, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (HPSC JV, Spanien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 15 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Starwood Capital Group (SCG, USA) och Hotel Investment Partnership, S.L. (HIP, Spanien), som kontrolleras av Banco de Sabadell, S.A. (BS, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (HPSC JV, Spanien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   SCG: Investeringar med huvudinriktning på fastigheter över hela världen. SCG investerar i ett antal tillgångsklasser - bland annat flerfamiljs-, kontors-, detaljhandels-, hotell- och industrifastigheter, mark för bostadsbebyggelse och kommersiell verksamhet, äldreboende, fastigheter för blandad användning och golf- anläggningar, och på alla nivåer av kapitalstrukturen.
  —   BS: Erbjuder banktjänster till både privat- och företagskunder samt driver hotell och tillhandahåller fastighetstjänster genom HIP. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   SCG: Investeringar med huvudinriktning på fastigheter över hela världen. SCG investerar i ett antal tillgångsklasser - bland annat flerfamiljs-, kontors-, detaljhandels-, hotell- och industrifastigheter, mark för bostadsbebyggelse och kommersiell verksamhet, äldreboende, fastigheter för blandad användning och golf- anläggningar, och på alla nivåer av kapitalstrukturen.

—   BS: Erbjuder banktjänster till både privat- och företagskunder samt driver hotell och tillhandahåller fastighetstjänster genom HIP.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5 (tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/10)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 15 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken närstående bolag till Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Förenta staterna), General Atlantic LLC (General Atlantic, Förenta staterna), Banco Santander, SA (Santander, Spanien) och UniCredit SpA (UniCredit, Italien), sammanför tillgångsförvaltningsverksamheterna tillhörande SAM Investment Holdings Limited (SAM) och Pioneer Global Asset Management SpA (tillsammans med dess dotterbolag, med undantag av Pioneer Investment Management USA Inc. och dess amerikanska dotterbolag samt vissa andra dotterbolag [Pioneer]), i ett fullvärdigt gemensamt företag som kontrolleras av Warburg Pincus, General Atlantic, Santander och UniCredit. SAM är för närvarande ett gemensamt företag kontrollerat av Santander och närstående bolag till Warburg Pincus och General Atlantic. Pioneer är för närvarande ensamt kontrollerat av UniCredit. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 15 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken närstående bolag till Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Förenta staterna), General Atlantic LLC (General Atlantic, Förenta staterna), Banco Santander, SA (Santander, Spanien) och UniCredit SpA (UniCredit, Italien), sammanför tillgångsförvaltningsverksamheterna tillhörande SAM Investment Holdings Limited (SAM) och Pioneer Global Asset Management SpA (tillsammans med dess dotterbolag, med undantag av Pioneer Investment Management USA Inc. och dess amerikanska dotterbolag samt vissa andra dotterbolag [Pioneer]), i ett fullvärdigt gemensamt företag som kontrolleras av Warburg Pincus, General Atlantic, Santander och UniCredit. SAM är för närvarande ett gemensamt företag kontrollerat av Santander och närstående bolag till Warburg Pincus och General Atlantic. Pioneer är för närvarande ensamt kontrollerat av UniCredit.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Warburg Pincus: Globalt riskkapitalbolag som genom sina portföljföretag är verksamt inom ett flertal sektorer, bland annat energi, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård och konsument-, industri- och företagstjänster, teknik, media och telekommunikation.
  —   General Atlantic: Riskkapitalbolag som genom sina portföljföretag är verksamt inom ett flertal sektorer, bland annat inom företagstjänster, detaljhandels- och konsumentledet, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, internet och teknik.
  —   Santander: Moderbolag till en internationell koncern med banker och finansiella företag som huvudsakligen verkar i Europa, Förenta staterna och Latinamerika.
  —   UniCredit: Italienskt moderbolag till en bankkoncern som tillhandahåller banktjänster och finansiella tjänster i Italien och andra länder.
  —   SAM: Tillgångsförvaltningsbolag med verksamhet i tio länder, både i Europa och Latinamerika.
  —   Pioneer: Tillgångsförvaltningsbolag med verksamhet i Europa och i många andra länder utanför Europa. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Warburg Pincus: Globalt riskkapitalbolag som genom sina portföljföretag är verksamt inom ett flertal sektorer, bland annat energi, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård och konsument-, industri- och företagstjänster, teknik, media och telekommunikation.

—   General Atlantic: Riskkapitalbolag som genom sina portföljföretag är verksamt inom ett flertal sektorer, bland annat inom företagstjänster, detaljhandels- och konsumentledet, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, internet och teknik.

—   Santander: Moderbolag till en internationell koncern med banker och finansiella företag som huvudsakligen verkar i Europa, Förenta staterna och Latinamerika.

—   UniCredit: Italienskt moderbolag till en bankkoncern som tillhandahåller banktjänster och finansiella tjänster i Italien och andra länder.

—   SAM: Tillgångsförvaltningsbolag med verksamhet i tio länder, både i Europa och Latinamerika.

—   Pioneer: Tillgångsförvaltningsbolag med verksamhet i Europa och i många andra länder utanför Europa.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 23.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/22

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7910 – Kesko/Onninen)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 144/11)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 18 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Kesko Oyj (Kesko, Finland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Onninen Oy (Onninen, Finland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 18 april 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Kesko Oyj (Kesko, Finland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Onninen Oy (Onninen, Finland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Kesko: Detaljhandlare med verksamheter inom tre huvudsakliga rörelsegrenar: i) livsmedelshandel, ii) byggnads- och bostadsrenovering samt specialvaror och iii) bilhandel.
  —   Onninen: Verksam inom distribution av bland annat installationsprodukter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Kesko: Detaljhandlare med verksamheter inom tre huvudsakliga rörelsegrenar: i) livsmedelshandel, ii) byggnads- och bostadsrenovering samt specialvaror och iii) bilhandel.

—   Onninen: Verksam inom distribution av bland annat installationsprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7910 – Kesko/Onninen, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7910 – Kesko/Onninen, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---