# Jurnalul Oficial C 193/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 193 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5931 mai 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 193

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5931 mai 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2016/C 193/01 | Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la pozițiile și preocupările comune ale statelor membre UE și ale țărilor partenere din Europa de Est cu privire la politica externă și la amenințările securitare externe | 1 |
| 2016/C 193/02 | Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest privind perspectivele financiare multianuale ale UE și impactul acestora asupra cooperări economice din țările Parteneriatului estic | 10 |
| 2016/C 193/03 | Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est | 13 |
| 2016/C 193/04 | Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, a experienței de muncă și a diplomelor universitare în cadrul procesului de la Bologna | 17 |
| 2016/C 193/05 | Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cazul Nadiei Savcenko | 23 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2016/C 193/01

Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la pozițiile și preocupările comune ale statelor membre UE și ale țărilor partenere din Europa de Est cu privire la politica externă și la amenințările securitare externe

1

2016/C 193/02

Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest privind perspectivele financiare multianuale ale UE și impactul acestora asupra cooperări economice din țările Parteneriatului estic

10

2016/C 193/03

Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est

13

2016/C 193/04

Rezoluția – Adunării Parlamentare Euronest referitoare la recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, a experienței de muncă și a diplomelor universitare în cadrul procesului de la Bologna

17

2016/C 193/05

Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cazul Nadiei Savcenko

23

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 31.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/1

---

REZOLUȚIA (1)

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la pozițiile și preocupările comune ale statelor membre UE și ale țărilor partenere din Europa de Est cu privire la politica externă și la amenințările securitare externe

(2016/C 193/01)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Riga, din 21-22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Riga, din 21-22 mai 2015,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Agenda europeană pentru securitate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Agenda europeană pentru securitate (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 iunie 2015 referitoare la situația strategică militară din bazinul Mării Negre în urma anexării ilegale a Crimeii de către Rusia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 iunie 2015 referitoare la situația strategică militară din bazinul Mării Negre în urma anexării ilegale a Crimeii de către Rusia (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 referitoare la Agenda europeană pentru securitate (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 referitoare la Agenda europeană pentru securitate (COM(2015)0185),

| A. | întrucât mediul securitar internațional în Europa s-a schimbat radical în ultimii ani, odată cu creșterea semnificativă a dezordinii la nivel mondial și apariția unor noi conflicte regionale și locale în Orientul Mijlociu, Africa de Nord și Europa de Est; întrucât persistența acestor conflicte și încălcarea drepturilor omului în regiunile aflate în război au condus la o intensificare fără precedent a exodului persoanelor care caută protecție în țările învecinate și în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât mediul securitar internațional în Europa s-a schimbat radical în ultimii ani, odată cu creșterea semnificativă a dezordinii la nivel mondial și apariția unor noi conflicte regionale și locale în Orientul Mijlociu, Africa de Nord și Europa de Est; întrucât persistența acestor conflicte și încălcarea drepturilor omului în regiunile aflate în război au condus la o intensificare fără precedent a exodului persoanelor care caută protecție în țările învecinate și în statele membre ale UE;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, UE s-a angajat să promoveze un multilateralism eficient ca model de guvernanță globală; întrucât Organizația Națiunilor Unite reprezintă un for interguvernamental unic, în care statele sale membre pot dezbate și pot întreprinde acțiuni comune cu privire la probleme globale precum pacea și securitatea, drepturile omului, prevenirea conflictelor, dezarmarea și terorismul; întrucât UE și statele sale membre s-au implicat constructiv în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor foruri internaționale, împreună cu partenerii și cu țările cu vederi similare, pentru a găsi răspunsuri la problemele de interes global și regional și la chestiunile de drept internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, UE s-a angajat să promoveze un multilateralism eficient ca model de guvernanță globală; întrucât Organizația Națiunilor Unite reprezintă un for interguvernamental unic, în care statele sale membre pot dezbate și pot întreprinde acțiuni comune cu privire la probleme globale precum pacea și securitatea, drepturile omului, prevenirea conflictelor, dezarmarea și terorismul; întrucât UE și statele sale membre s-au implicat constructiv în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor foruri internaționale, împreună cu partenerii și cu țările cu vederi similare, pentru a găsi răspunsuri la problemele de interes global și regional și la chestiunile de drept internațional;

| C. | întrucât Politica europeană de vecinătate (PEV) a fost creată pentru consolidarea parteneriatelor Uniunii Europene cu țările învecinate, în vederea creării unui spațiu al respectului pentru democrație, drepturile omului și statul de drept, al stabilității, securității și prosperității comune; |
| --- | --- |

C.

întrucât Politica europeană de vecinătate (PEV) a fost creată pentru consolidarea parteneriatelor Uniunii Europene cu țările învecinate, în vederea creării unui spațiu al respectului pentru democrație, drepturile omului și statul de drept, al stabilității, securității și prosperității comune;

| D. | întrucât Comisia de la Veneția din cadrul Consiliului Europei dispune de experiență și cunoștințe de specialitate în domeniul dreptului constituțional; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia de la Veneția din cadrul Consiliului Europei dispune de experiență și cunoștințe de specialitate în domeniul dreptului constituțional;

| E. | întrucât Parteneriatul estic este bazat pe angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parteneriatul estic este bazat pe angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale;

| F. | întrucât, în momentul semnării Acordurilor bilaterale de asociere cu UE, Georgia, Moldova și Ucraina s-au angajat, alături de UE, să promoveze, să păstreze și să consolideze pacea și stabilitatea în regiune și în lume, acesta fiind unul dintre obiectivele asocierii politice; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în momentul semnării Acordurilor bilaterale de asociere cu UE, Georgia, Moldova și Ucraina s-au angajat, alături de UE, să promoveze, să păstreze și să consolideze pacea și stabilitatea în regiune și în lume, acesta fiind unul dintre obiectivele asocierii politice;

| G. | întrucât, după cum a subliniat Comisia în al patrulea și ultimul raport adresat Parlamentului European și Consiliului cu privire la implementarea de către Georgia a Planului de acțiune pentru liberalizarea vizelor (PALV), adoptat la 18 decembrie 2015, începând din iunie 2012, când a fost lansat dialogul privind liberalizarea vizelor UE-Georgia, această țară a realizat toate reformele necesare pentru a asigura o îndeplinire reală și viabilă a tuturor obiectivelor de referință stabilite în cele patru secțiuni ale celei de a doua faze a PALV; întrucât, în conformitate cu PALV, Georgia a realizat o serie de reforme legislative și instituționale în următoarele domenii: securitatea documentelor, managementul frontierelor, gestionarea migrației, azilul, ordinea și siguranța publică (combaterea criminalității organizate, a corupției, a spălării de bani și a traficului de droguri; cooperarea judiciară și pentru asigurarea respectării legii; protecția datelor cu caracter personal; protecția drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților); |
| --- | --- |

G.

întrucât, după cum a subliniat Comisia în al patrulea și ultimul raport adresat Parlamentului European și Consiliului cu privire la implementarea de către Georgia a Planului de acțiune pentru liberalizarea vizelor (PALV), adoptat la 18 decembrie 2015, începând din iunie 2012, când a fost lansat dialogul privind liberalizarea vizelor UE-Georgia, această țară a realizat toate reformele necesare pentru a asigura o îndeplinire reală și viabilă a tuturor obiectivelor de referință stabilite în cele patru secțiuni ale celei de a doua faze a PALV; întrucât, în conformitate cu PALV, Georgia a realizat o serie de reforme legislative și instituționale în următoarele domenii: securitatea documentelor, managementul frontierelor, gestionarea migrației, azilul, ordinea și siguranța publică (combaterea criminalității organizate, a corupției, a spălării de bani și a traficului de droguri; cooperarea judiciară și pentru asigurarea respectării legii; protecția datelor cu caracter personal; protecția drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților);

| H. | întrucât, la 18 decembrie 2015, Comisia a prezentat cel de al șaselea și ultimul raport privind progresele Ucrainei în privința implementării PALV; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 18 decembrie 2015, Comisia a prezentat cel de al șaselea și ultimul raport privind progresele Ucrainei în privința implementării PALV;

| I. | întrucât, la 7 decembrie 2015, UE și Armenia au deschis negocieri la nivel înalt pentru un nou acord-cadru global, care se referă la cooperarea politică, economică și sectorială; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 7 decembrie 2015, UE și Armenia au deschis negocieri la nivel înalt pentru un nou acord-cadru global, care se referă la cooperarea politică, economică și sectorială;

| J. | întrucât, după cum s-a subliniat în Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 21-22 mai 2015, actele de agresiune ale Rusiei în Ucraina și Georgia au demonstrat că, în secolul XXI, principiile fundamentale ale suveranității și integrității teritoriale, în cadrul frontierelor recunoscute internațional, nu pot fi considerate imuabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât, după cum s-a subliniat în Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic din 21-22 mai 2015, actele de agresiune ale Rusiei în Ucraina și Georgia au demonstrat că, în secolul XXI, principiile fundamentale ale suveranității și integrității teritoriale, în cadrul frontierelor recunoscute internațional, nu pot fi considerate imuabile;

| K. | întrucât afluxul de muniții, arme și combatanți teroriști din Rusia în teritoriile controlate de grupările armate ilegale din Ucraina a condus la un număr mare de victime, la peste două milioane de persoane strămutate intern și de refugiați, precum și la o criză umanitară de durată; |
| --- | --- |

K.

întrucât afluxul de muniții, arme și combatanți teroriști din Rusia în teritoriile controlate de grupările armate ilegale din Ucraina a condus la un număr mare de victime, la peste două milioane de persoane strămutate intern și de refugiați, precum și la o criză umanitară de durată;

| L. | întrucât Rusia continuă să ocupe regiunile georgiene Abhazia și Tskhinvali/Osetia de Sud și a întreprins acțiuni suplimentare pentru a le anexa de facto, încălcând normele și principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât în zonele aflate sub controlul efectiv al forțelor de ocupație au avut loc purificări etnice și schimbări demografice forțate, forțele respective fiind răspunzătoare de încălcări ale drepturilor omului în aceste zone, inclusiv a dreptului la liberă circulație, a dreptului de a stabili contacte interpersonale și a dreptului de a beneficia de educație în limba maternă; |
| --- | --- |

L.

întrucât Rusia continuă să ocupe regiunile georgiene Abhazia și Tskhinvali/Osetia de Sud și a întreprins acțiuni suplimentare pentru a le anexa de facto, încălcând normele și principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât în zonele aflate sub controlul efectiv al forțelor de ocupație au avut loc purificări etnice și schimbări demografice forțate, forțele respective fiind răspunzătoare de încălcări ale drepturilor omului în aceste zone, inclusiv a dreptului la liberă circulație, a dreptului de a stabili contacte interpersonale și a dreptului de a beneficia de educație în limba maternă;

| M. | întrucât ocuparea temporară de către Rusia a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, precum și agresiunea militară a Rusiei în regiunea Donbas din Ucraina au condus la importante încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale în teritoriile ocupate; |
| --- | --- |

M.

întrucât ocuparea temporară de către Rusia a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, precum și agresiunea militară a Rusiei în regiunea Donbas din Ucraina au condus la importante încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale în teritoriile ocupate;

| N. | întrucât Uniunea Europeană și Rusia și-au impus reciproc embargouri comerciale; întrucât Rusia a aplicat, fără niciun temei juridic, măsuri arbitrare, care încalcă standardele universale și sunt lipsite de transparență, pentru a include pe lista neagră mai mulți oameni politici din UE, refuzându-le intrarea pe teritoriul său; |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea Europeană și Rusia și-au impus reciproc embargouri comerciale; întrucât Rusia a aplicat, fără niciun temei juridic, măsuri arbitrare, care încalcă standardele universale și sunt lipsite de transparență, pentru a include pe lista neagră mai mulți oameni politici din UE, refuzându-le intrarea pe teritoriul său;

| O. | întrucât conflictele din teritoriile țărilor partenere din Europa de Est le-au făcut mai vulnerabile la destabilizare politică și le-au periclitat substanțial situația economică și socială; întrucât, în plus, aceste zone de conflict din interiorul și din vecinătatea continentului european reprezintă o amenințare gravă la adresa securității UE și a partenerilor săi; |
| --- | --- |

O.

întrucât conflictele din teritoriile țărilor partenere din Europa de Est le-au făcut mai vulnerabile la destabilizare politică și le-au periclitat substanțial situația economică și socială; întrucât, în plus, aceste zone de conflict din interiorul și din vecinătatea continentului european reprezintă o amenințare gravă la adresa securității UE și a partenerilor săi;

| P. | întrucât Africa de Nord și Orientul Mijlociu sunt copleșite de tulburări, violențe și războaie civile; întrucât sărăcia, penuria de resurse, efectele schimbărilor climatice, încălcările drepturilor omului și stagnarea economică pun o presiune imensă asupra populațiilor din multe regiuni ale continentului african și din Orientul Mijlociu, în special asupra minorităților, cum ar fi creștinii sau yazidiții, forțându-le să își părăsească casele; |
| --- | --- |

P.

întrucât Africa de Nord și Orientul Mijlociu sunt copleșite de tulburări, violențe și războaie civile; întrucât sărăcia, penuria de resurse, efectele schimbărilor climatice, încălcările drepturilor omului și stagnarea economică pun o presiune imensă asupra populațiilor din multe regiuni ale continentului african și din Orientul Mijlociu, în special asupra minorităților, cum ar fi creștinii sau yazidiții, forțându-le să își părăsească casele;

| Q. | întrucât, în septembrie 2014, a fost formată o largă coaliție internațională pentru a lupta împotriva organizației teroriste autointitulate „Statul Islamic din Irak și Levant” (ISIL/Da'esh); |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în septembrie 2014, a fost formată o largă coaliție internațională pentru a lupta împotriva organizației teroriste autointitulate „Statul Islamic din Irak și Levant” (ISIL/Da'esh);

| R. | întrucât țările partenere s-au angajat în cooperarea cu UE în domeniul politicii de securitate și apărare comune a Uniunii (PSAC), în special în ceea ce privește sprijinul acordat de PSAC reformei sectorului securității (RSS) în țările partenere; |
| --- | --- |

R.

întrucât țările partenere s-au angajat în cooperarea cu UE în domeniul politicii de securitate și apărare comune a Uniunii (PSAC), în special în ceea ce privește sprijinul acordat de PSAC reformei sectorului securității (RSS) în țările partenere;

| S. | întrucât Ucraina în 2005 și Georgia și Republica Moldova în 2012 au încheiat acorduri-cadru cu UE privind participarea la operațiunile de management de criză conduse de UE; întrucât, în 2014, Ucraina a participat la activitatea grupurilor de luptă tactice ale UE și a contribuit cu o fregată la forța navală a UE (EU NAVFOR) în Somalia – Operația Atalanta, iar Republica Moldova și Georgia au participat pentru prima dată, în 2014, la misiunile PSAC conduse de UE, și anume Misiunea UE de instruire (EUTM) în Mali și operațiunea militară a UE în Republica Centrafricană (EUFOR RCA); |
| --- | --- |

S.

întrucât Ucraina în 2005 și Georgia și Republica Moldova în 2012 au încheiat acorduri-cadru cu UE privind participarea la operațiunile de management de criză conduse de UE; întrucât, în 2014, Ucraina a participat la activitatea grupurilor de luptă tactice ale UE și a contribuit cu o fregată la forța navală a UE (EU NAVFOR) în Somalia – Operația Atalanta, iar Republica Moldova și Georgia au participat pentru prima dată, în 2014, la misiunile PSAC conduse de UE, și anume Misiunea UE de instruire (EUTM) în Mali și operațiunea militară a UE în Republica Centrafricană (EUFOR RCA);

| T. | întrucât statele membre ale UE și toate țările partenere sunt părți la tratate multilaterale de dezarmare referitoare la armele de distrugere în masă (ADM), cum ar fi Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare și Convențiile privind armele biologice și chimice; întrucât 17 state membre ale UE și toate țările partenere sunt, de asemenea, semnatare ale Tratatului adaptat privind Forțele Armate convenționale din Europa; |
| --- | --- |

T.

întrucât statele membre ale UE și toate țările partenere sunt părți la tratate multilaterale de dezarmare referitoare la armele de distrugere în masă (ADM), cum ar fi Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare și Convențiile privind armele biologice și chimice; întrucât 17 state membre ale UE și toate țările partenere sunt, de asemenea, semnatare ale Tratatului adaptat privind Forțele Armate convenționale din Europa;

| U. | întrucât Agenda europeană pentru securitate 2015-2020, propusă de Comisie, stabilește trei priorități, și anume: combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, desființarea criminalității organizate și lupta împotriva criminalității cibernetice; |
| --- | --- |

U.

întrucât Agenda europeană pentru securitate 2015-2020, propusă de Comisie, stabilește trei priorități, și anume: combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, desființarea criminalității organizate și lupta împotriva criminalității cibernetice;

| V. | întrucât unele state membre ale UE, țări partenere și state învecinate s-au confruntat cu agresiuni externe, atacuri teroriste, criminalitate transfrontalieră organizată și criminalitate cibernetică, care, în unele dintre aceste țări, sunt legate de fenomene violente de extremism politic și radicalism religios; întrucât ISIL/Da'esh a finanțat atacuri pe teritoriul statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât unele state membre ale UE, țări partenere și state învecinate s-au confruntat cu agresiuni externe, atacuri teroriste, criminalitate transfrontalieră organizată și criminalitate cibernetică, care, în unele dintre aceste țări, sunt legate de fenomene violente de extremism politic și radicalism religios; întrucât ISIL/Da'esh a finanțat atacuri pe teritoriul statelor membre ale UE;

| W. | întrucât UE și SUA au deschis negocieri pentru încheierea unui nou acord comercial, și anume Parteneriatul Transatlantic pentru Comerț și Investiții (TTIP); |
| --- | --- |

W.

întrucât UE și SUA au deschis negocieri pentru încheierea unui nou acord comercial, și anume Parteneriatul Transatlantic pentru Comerț și Investiții (TTIP);

| X. | întrucât Acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA) dintre Ucraina și UE a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2016; întrucât, de atunci, Rusia a impus sancțiuni economice împotriva Ucrainei, inclusiv restricții privind transportul de bunuri între Ucraina și Asia Centrală prin Rusia; |
| --- | --- |

X.

întrucât Acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător (DCFTA) dintre Ucraina și UE a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2016; întrucât, de atunci, Rusia a impus sancțiuni economice împotriva Ucrainei, inclusiv restricții privind transportul de bunuri între Ucraina și Asia Centrală prin Rusia;

| Y. | întrucât majoritatea statelor membre UE și a țărilor partenere depind de surse externe de energie, iar accesul la energie joacă un rol fundamental în conturarea situației geopolitice a Europei; întrucât politicile energetice ale UE și ale țărilor sale partenere nu trebuie să submineze valorile fundamentale ale Parteneriatului estic și nici coerența politicilor lor externe respective; |
| --- | --- |

Y.

întrucât majoritatea statelor membre UE și a țărilor partenere depind de surse externe de energie, iar accesul la energie joacă un rol fundamental în conturarea situației geopolitice a Europei; întrucât politicile energetice ale UE și ale țărilor sale partenere nu trebuie să submineze valorile fundamentale ale Parteneriatului estic și nici coerența politicilor lor externe respective;

| Z. | întrucât SUA, Iranul, Rusia și alți actori sunt implicați direct sau indirect în conflictele regionale din Siria și Irak și, prin urmare, ar putea contribui la găsirea unor soluții politice pentru încheierea acestora; |
| --- | --- |

Z.

întrucât SUA, Iranul, Rusia și alți actori sunt implicați direct sau indirect în conflictele regionale din Siria și Irak și, prin urmare, ar putea contribui la găsirea unor soluții politice pentru încheierea acestora;

| AA. | întrucât instabilitatea prelungită și escaladarea violențelor în Libia reprezintă un important risc de securitate pentru Europa ca întreg; |
| --- | --- |

AA.

întrucât instabilitatea prelungită și escaladarea violențelor în Libia reprezintă un important risc de securitate pentru Europa ca întreg;

| BB. | întrucât Iranul, UE, Franța, Germania, Regatul Unit, China, Rusia și SUA (UE3 + 3), la reuniunea de la Viena din 14 iulie 2015, au ajuns la un acord cu privire la problema nucleară iraniană, care permite ridicarea treptată a sancțiunilor Consiliului de Securitate al ONU, precum și a sancțiunilor multilaterale și naționale legate de programul nuclear al Iranului, |
| --- | --- |

BB.

întrucât Iranul, UE, Franța, Germania, Regatul Unit, China, Rusia și SUA (UE3 + 3), la reuniunea de la Viena din 14 iulie 2015, au ajuns la un acord cu privire la problema nucleară iraniană, care permite ridicarea treptată a sancțiunilor Consiliului de Securitate al ONU, precum și a sancțiunilor multilaterale și naționale legate de programul nuclear al Iranului,

| 1. | reamintește că Parteneriatul estic se bazează pe un angajament comun față de valori comune, printre care democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului, față de principiile dreptului internațional și libertățile fundamentale, precum și față de stabilitatea, securitatea și prosperitatea în UE, în țările partenere din Europa de Est și în întregul continent european; subliniază responsabilitatea pe care o are fiecare țară din Parteneriatul estic de a garanta introducerea și aplicarea unui proces de reformă solid și a unor mecanisme de combatere a corupției; subliniază rolul de susținere al Uniunii Europene în această privință; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Parteneriatul estic se bazează pe un angajament comun față de valori comune, printre care democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului, față de principiile dreptului internațional și libertățile fundamentale, precum și față de stabilitatea, securitatea și prosperitatea în UE, în țările partenere din Europa de Est și în întregul continent european; subliniază responsabilitatea pe care o are fiecare țară din Parteneriatul estic de a garanta introducerea și aplicarea unui proces de reformă solid și a unor mecanisme de combatere a corupției; subliniază rolul de susținere al Uniunii Europene în această privință;

| 2. | ia act de faptul că rezultatele revizuirii PEV vor sta la baza unei discuții serioase, în 2016, cu privire la modul în care, în cazul celor trei parteneri din Europa de Est care au acorduri de asociere, ar putea fi aplicată practic o abordare diferențiată; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că rezultatele revizuirii PEV vor sta la baza unei discuții serioase, în 2016, cu privire la modul în care, în cazul celor trei parteneri din Europa de Est care au acorduri de asociere, ar putea fi aplicată practic o abordare diferențiată;

| 3. | consideră că UE și țările partenere se confruntă cu provocări securitare multiple și simultane, a căror natură este din ce în ce mai complexă, într-un mediu marcat de economia globalizată, schimbările climatice, mobilitatea internațională, digitalizare, schimbările demografice și de migrații, precum și de amenințările provenite atât de la actorii statali tradiționali, cât și de la organizații nestatale care sprijină terorismul și criminalitatea internațională; |
| --- | --- |

3.

consideră că UE și țările partenere se confruntă cu provocări securitare multiple și simultane, a căror natură este din ce în ce mai complexă, într-un mediu marcat de economia globalizată, schimbările climatice, mobilitatea internațională, digitalizare, schimbările demografice și de migrații, precum și de amenințările provenite atât de la actorii statali tradiționali, cât și de la organizații nestatale care sprijină terorismul și criminalitatea internațională;

| 4. | solicită UE și țărilor partenere să construiască o relație politică mai strânsă și să încerce să-și alinieze politicile externe pentru o mai mare coerență, pentru a face față provocărilor comune și pentru a-și asigura securitatea; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor comune de restabilire a ordinii securitare europene în temeiul dreptului internațional; subliniază că această ordine trebuie să se bazeze pe principiile democratice, pe statul de drept și valorile fundamentale, pe respectarea drepturilor omului, protecția minorităților, pe suveranitate, independență și inviolabilitatea frontierelor; |
| --- | --- |

4.

solicită UE și țărilor partenere să construiască o relație politică mai strânsă și să încerce să-și alinieze politicile externe pentru o mai mare coerență, pentru a face față provocărilor comune și pentru a-și asigura securitatea; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor comune de restabilire a ordinii securitare europene în temeiul dreptului internațional; subliniază că această ordine trebuie să se bazeze pe principiile democratice, pe statul de drept și valorile fundamentale, pe respectarea drepturilor omului, protecția minorităților, pe suveranitate, independență și inviolabilitatea frontierelor;

| 5. | reamintește că reimplicarea în dialogul cu societatea civilă este esențială pentru asigurarea unui sprijin larg pentru reformele din domeniul asigurării respectării legii; |
| --- | --- |

5.

reamintește că reimplicarea în dialogul cu societatea civilă este esențială pentru asigurarea unui sprijin larg pentru reformele din domeniul asigurării respectării legii;

| 6. | respinge perspectiva unei noi divizări a continentului european în sfere de influență a marilor puteri, cum sugerează politicile și acțiunile Rusiei; reafirmă principiul dreptului suveran al fiecărei țări de a-și decide liber și democratic politica externă și de securitate și alianțele militare; subliniază că, în conformitate cu principiile stabilite la articolul I din Actul final de la Helsinki din 1975, fiecare țară din Europa are dreptul de a decide dacă dorește să se alăture unui tratat de alianță, inclusiv Tratatului fondator al NATO; |
| --- | --- |

6.

respinge perspectiva unei noi divizări a continentului european în sfere de influență a marilor puteri, cum sugerează politicile și acțiunile Rusiei; reafirmă principiul dreptului suveran al fiecărei țări de a-și decide liber și democratic politica externă și de securitate și alianțele militare; subliniază că, în conformitate cu principiile stabilite la articolul I din Actul final de la Helsinki din 1975, fiecare țară din Europa are dreptul de a decide dacă dorește să se alăture unui tratat de alianță, inclusiv Tratatului fondator al NATO;

| 7. | consideră că ar trebui consolidată guvernarea democratică a Organizației Națiunilor Unite; solicită, în acest scop, statelor membre ale ONU să reformeze Consiliul de Securitate al ONU, astfel încât acesta să reflecte mai bine noile realități ale lumii și să devină mai eficient; |
| --- | --- |

7.

consideră că ar trebui consolidată guvernarea democratică a Organizației Națiunilor Unite; solicită, în acest scop, statelor membre ale ONU să reformeze Consiliul de Securitate al ONU, astfel încât acesta să reflecte mai bine noile realități ale lumii și să devină mai eficient;

| 8. | își exprimă aprecierea pentru cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), ca for incluziv al dialogului pe teme de securitate și soluționare a conflictelor; solicită revitalizarea OSCE și acordarea unui sprijin politic și financiar corespunzător; subliniază importanța continuării cooperării între UE, statele sale membre, țările partenere din Europa de Est, ONU și OSCE, precum și a acțiunilor comune de management al situațiilor de criză și de soluționare pașnică a conflictelor în Europa; regretă, cu toate acestea, că nu s-au înregistrat progrese substanțiale în găsirea unor soluții pașnice și cuprinzătoare la așa-numitele „conflicte înghețate”, care afectează majoritatea țărilor partenere din Europa de Est, și solicită acțiuni mai eficiente și mai orientate spre rezultate; |
| --- | --- |

8.

își exprimă aprecierea pentru cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), ca for incluziv al dialogului pe teme de securitate și soluționare a conflictelor; solicită revitalizarea OSCE și acordarea unui sprijin politic și financiar corespunzător; subliniază importanța continuării cooperării între UE, statele sale membre, țările partenere din Europa de Est, ONU și OSCE, precum și a acțiunilor comune de management al situațiilor de criză și de soluționare pașnică a conflictelor în Europa; regretă, cu toate acestea, că nu s-au înregistrat progrese substanțiale în găsirea unor soluții pașnice și cuprinzătoare la așa-numitele „conflicte înghețate”, care afectează majoritatea țărilor partenere din Europa de Est, și solicită acțiuni mai eficiente și mai orientate spre rezultate;

| 9. | consideră că problema refugiaților, a persoanelor strămutate și a fluxurilor migratorii necesită o abordare comună holistică a politicii externe și a celei de migrație, care să cuprindă dezvoltarea, prevenirea și soluționarea conflictelor, managementul crizelor, repartizarea eforturilor, ajutorul umanitar și acțiunile comune de atenuare a dificultăților; subliniază că este imperios necesar ca UE să coopereze cu vecinii săi pentru a face față în mod eficient crizei refugiaților, protejând în același timp realizările integrării europene în materie de liberă circulație a persoanelor; subliniază, în plus, necesitatea de a crea proceduri speciale pentru identificarea, înregistrarea și emiterea de documente pentru minorii neînsoțiți sau separați, strămutați intern, și pentru alte grupuri vulnerabile, precum și de a asigura accesul acestora la asistență și servicii; |
| --- | --- |

9.

consideră că problema refugiaților, a persoanelor strămutate și a fluxurilor migratorii necesită o abordare comună holistică a politicii externe și a celei de migrație, care să cuprindă dezvoltarea, prevenirea și soluționarea conflictelor, managementul crizelor, repartizarea eforturilor, ajutorul umanitar și acțiunile comune de atenuare a dificultăților; subliniază că este imperios necesar ca UE să coopereze cu vecinii săi pentru a face față în mod eficient crizei refugiaților, protejând în același timp realizările integrării europene în materie de liberă circulație a persoanelor; subliniază, în plus, necesitatea de a crea proceduri speciale pentru identificarea, înregistrarea și emiterea de documente pentru minorii neînsoțiți sau separați, strămutați intern, și pentru alte grupuri vulnerabile, precum și de a asigura accesul acestora la asistență și servicii;

| 10. | subliniază că un comerț internațional liber și sustenabil constituie un vector al creșterii economice; subliniază, prin urmare, importanța dezvoltării unor relații comerciale libere și corecte, precum și a stimulării investițiilor străine între UE și țările partenere din Europa de Est, pentru a crește convergența politică și integrarea economică; |
| --- | --- |

10.

subliniază că un comerț internațional liber și sustenabil constituie un vector al creșterii economice; subliniază, prin urmare, importanța dezvoltării unor relații comerciale libere și corecte, precum și a stimulării investițiilor străine între UE și țările partenere din Europa de Est, pentru a crește convergența politică și integrarea economică;

| 11. | solicită insistent țărilor partenere să pună în aplicare reforme care să garanteze independența sistemului judiciar; invită insistent țările partenere, de asemenea, să împiedice exploatarea sistemelor juridice de către forțe politice pentru a realiza o justiție selectivă; |
| --- | --- |

11.

solicită insistent țărilor partenere să pună în aplicare reforme care să garanteze independența sistemului judiciar; invită insistent țările partenere, de asemenea, să împiedice exploatarea sistemelor juridice de către forțe politice pentru a realiza o justiție selectivă;

| 12. | subliniază că independența mass-mediei de interesele politice este esențială pentru pluralismul peisajului mediatic; consideră că o mass-media independentă constituie forța principală împotriva dezinformării și a propagandei; invită, prin urmare, țările partenere să înceteze acțiunile care compromit integritatea acestor medii; sugerează ca Comisia de la Veneția din cadrul Consiliului Europei să asiste țările partenere în acest sens; |
| --- | --- |

12.

subliniază că independența mass-mediei de interesele politice este esențială pentru pluralismul peisajului mediatic; consideră că o mass-media independentă constituie forța principală împotriva dezinformării și a propagandei; invită, prin urmare, țările partenere să înceteze acțiunile care compromit integritatea acestor medii; sugerează ca Comisia de la Veneția din cadrul Consiliului Europei să asiste țările partenere în acest sens;

| 13. | observă că țările partenere trebuie să ia în considerare diferite opțiuni de politică externă atunci când dezvoltă relațiile comerciale cu UE și cu ceilalți vecini ai lor; subliniază că ALSAC între UE, pe de o parte, și Georgia, Republica Moldova și Ucraina, pe de altă parte, are drept obiectiv aprofundarea semnificativă a relațiilor și dezvoltarea comerțului și a investițiilor străine între partenerii semnatari; subliniază că ALSAC și aprofundarea relațiilor comerciale cu alți parteneri nu se exclud reciproc; consideră că ALSAC nu este singura opțiune pentru politica comercială a UE față de partenerii săi est-europeni; solicită UE ca, în colaborare cu țările partenere, să ofere măsuri comerciale alternative, adaptate nevoilor și constrângerilor lor specifice; denunță măsurile de retorsiune comercială impuse de Rusia Ucrainei după intrarea în vigoare a ALSAC; invită Comisia să aplice contramăsuri temporare pentru a minimiza efectul negativ al sancțiunilor comerciale ale Rusiei în Ucraina; |
| --- | --- |

13.

observă că țările partenere trebuie să ia în considerare diferite opțiuni de politică externă atunci când dezvoltă relațiile comerciale cu UE și cu ceilalți vecini ai lor; subliniază că ALSAC între UE, pe de o parte, și Georgia, Republica Moldova și Ucraina, pe de altă parte, are drept obiectiv aprofundarea semnificativă a relațiilor și dezvoltarea comerțului și a investițiilor străine între partenerii semnatari; subliniază că ALSAC și aprofundarea relațiilor comerciale cu alți parteneri nu se exclud reciproc; consideră că ALSAC nu este singura opțiune pentru politica comercială a UE față de partenerii săi est-europeni; solicită UE ca, în colaborare cu țările partenere, să ofere măsuri comerciale alternative, adaptate nevoilor și constrângerilor lor specifice; denunță măsurile de retorsiune comercială impuse de Rusia Ucrainei după intrarea în vigoare a ALSAC; invită Comisia să aplice contramăsuri temporare pentru a minimiza efectul negativ al sancțiunilor comerciale ale Rusiei în Ucraina;

| 14. | salută evaluarea pozitivă de către Comisie a PALV pentru Ucraina și Georgia; invită Comisia să prezinte rapid Parlamentului European propunerea legislativă necesară și solicită Consiliului să suspende obligativitatea vizelor pentru cetățenii ucraineni; |
| --- | --- |

14.

salută evaluarea pozitivă de către Comisie a PALV pentru Ucraina și Georgia; invită Comisia să prezinte rapid Parlamentului European propunerea legislativă necesară și solicită Consiliului să suspende obligativitatea vizelor pentru cetățenii ucraineni;

| 15. | solicită UE și SUA să inițieze discuții cu țările partenere din Europa de Est, în mod deschis și transparent, implicând toate părțile interesate și societatea civilă, cu privire la potențialele beneficii ale TTIP asupra economiilor lor și la modul în care acesta le-ar putea oferi un acces mai bun pe piețe de pe ambele părți ale Atlanticului; |
| --- | --- |

15.

solicită UE și SUA să inițieze discuții cu țările partenere din Europa de Est, în mod deschis și transparent, implicând toate părțile interesate și societatea civilă, cu privire la potențialele beneficii ale TTIP asupra economiilor lor și la modul în care acesta le-ar putea oferi un acces mai bun pe piețe de pe ambele părți ale Atlanticului;

Politica față de Rusia, Turcia și Iran

| 16. | condamnă politicile de propagandă și dezinformare, precum și politicile conflictuale și de exercitare a unor presiuni politice sau economice; își exprimă sprijinul pentru Comunicarea strategică a UE; invită UE să o consolideze și să coopereze cu țările partenere din Europa de Est pentru a combate propaganda și dezinformarea; |
| --- | --- |

16.

condamnă politicile de propagandă și dezinformare, precum și politicile conflictuale și de exercitare a unor presiuni politice sau economice; își exprimă sprijinul pentru Comunicarea strategică a UE; invită UE să o consolideze și să coopereze cu țările partenere din Europa de Est pentru a combate propaganda și dezinformarea;

| 17. | își exprimă din nou sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei în interiorul granițelor sale recunoscute internațional; în acest context, își exprimă îngrijorarea legată de evoluția situației din regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud, inclusiv de punerea în aplicare de Rusia a așa-numitelor „tratate” de consolidare a integrării sale cu Abhazia și cu regiunea Țhinvali/Osetia de Sud, de escaladarea militară care are loc în prezent în aceste regiuni, de instalarea ilegală a unor garduri de sârmă ghimpată și a unor indicatoare rutiere de-a lungul liniei de ocupație, precum și de situația gravă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

își exprimă din nou sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei în interiorul granițelor sale recunoscute internațional; în acest context, își exprimă îngrijorarea legată de evoluția situației din regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud, inclusiv de punerea în aplicare de Rusia a așa-numitelor „tratate” de consolidare a integrării sale cu Abhazia și cu regiunea Țhinvali/Osetia de Sud, de escaladarea militară care are loc în prezent în aceste regiuni, de instalarea ilegală a unor garduri de sârmă ghimpată și a unor indicatoare rutiere de-a lungul liniei de ocupație, precum și de situația gravă a drepturilor omului;

| 18. | invită Rusia să respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor sale recunoscute internațional, să anuleze recunoașterea așa-numitei „independențe” a regiunilor georgiene Abhazia și Tskhinvali/Osetia de Sud și să pună în aplicare prevederile acordului de încetare a focului din 12 august 2008; invită Rusia mai ales să pună capăt ocupației teritoriilor Georgiei, să permită accesul deplin și neîngrădit al misiunii de monitorizare a UE, precum și al mecanismelor de monitorizare a drepturilor omului, în regiunile ocupate din Georgia și să se implice în mod constructiv în dezbaterile internaționale de la Geneva privind principalele aspecte aflate pe ordinea de zi, și anume neutilizarea forței, acordurile internaționale de securitate, precum și întoarcerea în condiții de siguranță și demnitate a persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților; |
| --- | --- |

18.

invită Rusia să respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor sale recunoscute internațional, să anuleze recunoașterea așa-numitei „independențe” a regiunilor georgiene Abhazia și Tskhinvali/Osetia de Sud și să pună în aplicare prevederile acordului de încetare a focului din 12 august 2008; invită Rusia mai ales să pună capăt ocupației teritoriilor Georgiei, să permită accesul deplin și neîngrădit al misiunii de monitorizare a UE, precum și al mecanismelor de monitorizare a drepturilor omului, în regiunile ocupate din Georgia și să se implice în mod constructiv în dezbaterile internaționale de la Geneva privind principalele aspecte aflate pe ordinea de zi, și anume neutilizarea forței, acordurile internaționale de securitate, precum și întoarcerea în condiții de siguranță și demnitate a persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților;

| 19. | condamnă toate acțiunile militare și actele de agresiune din țările partenere din Europa de Est care subminează ordinea și siguranța din Europa și insistă asupra necesității soluționării pașnice a diferendelor, în conformitate cu Carta ONU, cu Actul final de la Helsinki din 1975, cu Carta de la Paris pentru o nouă Europă din 1990, cu Actul fondator Rusia-NATO, cu Memorandumul de la Budapesta și cu Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Rusia și Ucraina; invită părțile implicate în acordurile de la Minsk, în acordul de încetare a focului semnat de Azerbaidjan, Nagorno-Karabah și Armenia în mai 1994, în acordul de încetare a focului ruso-georgian din 12 august 2008 să-și îndeplinească angajamentele și să asigure aplicarea integrală a acordurilor respective; |
| --- | --- |

19.

condamnă toate acțiunile militare și actele de agresiune din țările partenere din Europa de Est care subminează ordinea și siguranța din Europa și insistă asupra necesității soluționării pașnice a diferendelor, în conformitate cu Carta ONU, cu Actul final de la Helsinki din 1975, cu Carta de la Paris pentru o nouă Europă din 1990, cu Actul fondator Rusia-NATO, cu Memorandumul de la Budapesta și cu Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Rusia și Ucraina; invită părțile implicate în acordurile de la Minsk, în acordul de încetare a focului semnat de Azerbaidjan, Nagorno-Karabah și Armenia în mai 1994, în acordul de încetare a focului ruso-georgian din 12 august 2008 să-și îndeplinească angajamentele și să asigure aplicarea integrală a acordurilor respective;

| 20. | invită țările furnizoare de gaz să înceteze imediat să se folosească de accesul la energie și de stabilirea prețurilor ca de un instrument politic pentru a pune presiune pe statele membre ale UE și pe țările partenere; invită UE și țările partenere să-și intensifice eforturile de diversificare a aprovizionării cu energie, de dezvoltare a unor surse alternative de energie, de creștere a economisirii energiei și de gestionare a acordurilor de furnizare a gazului în „flux inversat”, reducându-și astfel dependența de importurile de energie; |
| --- | --- |

20.

invită țările furnizoare de gaz să înceteze imediat să se folosească de accesul la energie și de stabilirea prețurilor ca de un instrument politic pentru a pune presiune pe statele membre ale UE și pe țările partenere; invită UE și țările partenere să-și intensifice eforturile de diversificare a aprovizionării cu energie, de dezvoltare a unor surse alternative de energie, de creștere a economisirii energiei și de gestionare a acordurilor de furnizare a gazului în „flux inversat”, reducându-și astfel dependența de importurile de energie;

| 21. | subliniază că proiectul gazoductului Nord Stream 2 este contrar intereselor strategice ale UE, cum ar fi securitatea, diversificarea, liberalizarea și dezvoltarea unei uniuni energetice solide; invită, prin urmare, Comisia și Consiliul să adere la normele și ambițiile formulate în cel de al treilea pachet privind energia; îndeamnă statele membre implicate să înceteze cooperarea sub orice formă cu societatea Gazprom la proiectul gazoductului Nord Stream 2; |
| --- | --- |

21.

subliniază că proiectul gazoductului Nord Stream 2 este contrar intereselor strategice ale UE, cum ar fi securitatea, diversificarea, liberalizarea și dezvoltarea unei uniuni energetice solide; invită, prin urmare, Comisia și Consiliul să adere la normele și ambițiile formulate în cel de al treilea pachet privind energia; îndeamnă statele membre implicate să înceteze cooperarea sub orice formă cu societatea Gazprom la proiectul gazoductului Nord Stream 2;

| 22. | este preocupată de riscul unor incidente armate în Europa, acolo unde Rusia și NATO și-au desfășurat recent și mai multe forțe armate și echipamente militare, în special în Europa de Est, în bazinul Mării Negre, în țările de la Marea Baltică și în regiunea Mării Arctice; consideră că relația de cooperare pe care NATO și Rusia o construiesc de la sfârșitul Războiului Rece este grav afectată de încălcarea ordinii de drept și a păcii europene, un exemplu al acestei încălcări fiind ocuparea ilegală și anexarea Crimeii de către Rusia; recomandă NATO și Rusiei să mențină deschise canalele de comunicare și să analizeze noi inițiative pentru evitarea incidentelor; |
| --- | --- |

22.

este preocupată de riscul unor incidente armate în Europa, acolo unde Rusia și NATO și-au desfășurat recent și mai multe forțe armate și echipamente militare, în special în Europa de Est, în bazinul Mării Negre, în țările de la Marea Baltică și în regiunea Mării Arctice; consideră că relația de cooperare pe care NATO și Rusia o construiesc de la sfârșitul Războiului Rece este grav afectată de încălcarea ordinii de drept și a păcii europene, un exemplu al acestei încălcări fiind ocuparea ilegală și anexarea Crimeii de către Rusia; recomandă NATO și Rusiei să mențină deschise canalele de comunicare și să analizeze noi inițiative pentru evitarea incidentelor;

| 23. | îndeamnă Rusia, ca stat ocupant, să asigure respectarea tuturor drepturilor omului și libertăților fundamentale în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol, inclusiv respectarea drepturilor și libertăților persoanelor care aparțin minorităților naționale, în special ale tătarilor și ale ucrainenilor din Crimeea, precum și ale altor grupuri vulnerabile care locuiesc în Crimeea și să se asigure că organismele internaționale relevante de apărare a drepturilor omului își pot desfășura liber și neîngrădit activitățile de monitorizare pe această peninsulă; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Rusia, ca stat ocupant, să asigure respectarea tuturor drepturilor omului și libertăților fundamentale în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol, inclusiv respectarea drepturilor și libertăților persoanelor care aparțin minorităților naționale, în special ale tătarilor și ale ucrainenilor din Crimeea, precum și ale altor grupuri vulnerabile care locuiesc în Crimeea și să se asigure că organismele internaționale relevante de apărare a drepturilor omului își pot desfășura liber și neîngrădit activitățile de monitorizare pe această peninsulă;

| 24. | reliefează că dezvoltarea unei relații efective și a unei cooperări mai strânse între UE și orice altă țară parteneră este în avantajul tuturor; invită, așadar, UE, țările sale partenere și Turcia să susțină dialogul la nivel înalt pe probleme de politică externă și de securitate, acordând prioritate conflictelor și problemelor de securitate din Orientul Mijlociu și impactului acestora asupra fluxurilor migratorii; |
| --- | --- |

24.

reliefează că dezvoltarea unei relații efective și a unei cooperări mai strânse între UE și orice altă țară parteneră este în avantajul tuturor; invită, așadar, UE, țările sale partenere și Turcia să susțină dialogul la nivel înalt pe probleme de politică externă și de securitate, acordând prioritate conflictelor și problemelor de securitate din Orientul Mijlociu și impactului acestora asupra fluxurilor migratorii;

| 25. | recunoaște marea responsabilitate a Turciei și eforturile sale lăudabile de a oferi ajutor umanitar, de a asigura protecția persoanelor care fug de război și de distrugerile din Siria și Irak și de a aplica măsuri de securitate; salută Planul comun de acțiune UE-Turcia de a rezolva împreună provocările generate de fluxurile migratorii și de refugiați care se îndreaptă către Europa și solicită ambelor părți să își intensifice cooperarea pentru a asigura o aplicare mai rapidă a acestui plan; |
| --- | --- |

25.

recunoaște marea responsabilitate a Turciei și eforturile sale lăudabile de a oferi ajutor umanitar, de a asigura protecția persoanelor care fug de război și de distrugerile din Siria și Irak și de a aplica măsuri de securitate; salută Planul comun de acțiune UE-Turcia de a rezolva împreună provocările generate de fluxurile migratorii și de refugiați care se îndreaptă către Europa și solicită ambelor părți să își intensifice cooperarea pentru a asigura o aplicare mai rapidă a acestui plan;

| 26. | afirmă din nou că pregătirea terenului pentru un dialog între Turcia și Armenia este extrem de importantă pentru stabilitatea și prosperitatea regiunii; solicită să fie puse în aplicare acordurile din protocoalele privind normalizarea relațiilor dintre cele două țări (5), fără a impune condiții prealabile, în paralel cu procesul de reconciliere a societăților turcă și armeană; subliniază că este inadmisibil să se ducă o politică a frontierelor închise pe continentul european; |
| --- | --- |

26.

afirmă din nou că pregătirea terenului pentru un dialog între Turcia și Armenia este extrem de importantă pentru stabilitatea și prosperitatea regiunii; solicită să fie puse în aplicare acordurile din protocoalele privind normalizarea relațiilor dintre cele două țări (5), fără a impune condiții prealabile, în paralel cu procesul de reconciliere a societăților turcă și armeană; subliniază că este inadmisibil să se ducă o politică a frontierelor închise pe continentul european;

| 27. | solicită continuarea dialogului dintre Armenia și Azerbaidjan, inclusiv la nivelul președinților, sub auspiciile copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE, pentru a se ajunge la o soluție pașnică și de lungă durată care va instaura stabilitatea și va determina reconcilierea, creând noi prilejuri de dezvoltare regională și cooperare; |
| --- | --- |

27.

solicită continuarea dialogului dintre Armenia și Azerbaidjan, inclusiv la nivelul președinților, sub auspiciile copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE, pentru a se ajunge la o soluție pașnică și de lungă durată care va instaura stabilitatea și va determina reconcilierea, creând noi prilejuri de dezvoltare regională și cooperare;

| 28. | salută acordul la care au ajuns UE3 + 3 și Iranul cu privire la programul nuclear al acestuia din urmă; se așteaptă ca ridicarea treptată a sancțiunilor legate de activitățile nucleare, impuse Iranului, să înceapă în 2016, cu condiția ca Iranul să-și îndeplinească angajamentele; observă că perspectiva relaxării sancțiunilor impuse Iranului creează noi oportunități economice pentru UE, statele sale membre și pentru țările partenere; consideră că Caucazul ar putea fi prima regiune din lume care să beneficieze în mare măsură de un climat nou și favorabil investițiilor, în urma acordului cu Iranul și a relaxării sancțiunilor impuse acestuia; invită UE și partenerii săi să coopereze pentru dezvoltarea legăturilor economice cu Iranul și să identifice și, eventual, să inițieze noi proiecte de interes comun, mai ales în domeniile transportului și energiei; |
| --- | --- |

28.

salută acordul la care au ajuns UE3 + 3 și Iranul cu privire la programul nuclear al acestuia din urmă; se așteaptă ca ridicarea treptată a sancțiunilor legate de activitățile nucleare, impuse Iranului, să înceapă în 2016, cu condiția ca Iranul să-și îndeplinească angajamentele; observă că perspectiva relaxării sancțiunilor impuse Iranului creează noi oportunități economice pentru UE, statele sale membre și pentru țările partenere; consideră că Caucazul ar putea fi prima regiune din lume care să beneficieze în mare măsură de un climat nou și favorabil investițiilor, în urma acordului cu Iranul și a relaxării sancțiunilor impuse acestuia; invită UE și partenerii săi să coopereze pentru dezvoltarea legăturilor economice cu Iranul și să identifice și, eventual, să inițieze noi proiecte de interes comun, mai ales în domeniile transportului și energiei;

O mai mare implicare în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord

| 29. | subliniază că există o serie de probleme foarte grave și interconectate, politice, economice, sociale și de mediu, care au destabilizat țările din Orientul Mijlociu și Africa; remarcă că, atât timp cât aceste țări suferă de pe urma turbulențelor, a încălcărilor drepturilor omului și a instabilității politice, securitatea lor și a țărilor vecine este grav amenințată; |
| --- | --- |

29.

subliniază că există o serie de probleme foarte grave și interconectate, politice, economice, sociale și de mediu, care au destabilizat țările din Orientul Mijlociu și Africa; remarcă că, atât timp cât aceste țări suferă de pe urma turbulențelor, a încălcărilor drepturilor omului și a instabilității politice, securitatea lor și a țărilor vecine este grav amenințată;

| 30. | este preocupată de deteriorarea egalității de gen și de creșterea violenței împotriva femeilor și a oprimării femeilor, precum și de intoleranța manifestată față de minoritățile etnice și religioase în anumite țări din Orientul Mijlociu și Africa de Nord; consideră că această tendință negativă poate conduce la tensiuni în aceste societăți și poate pregăti terenul pentru noi conflicte și alte consecințe negative, cum ar fi strămutarea populației sau fluxurile de refugiați; |
| --- | --- |

30.

este preocupată de deteriorarea egalității de gen și de creșterea violenței împotriva femeilor și a oprimării femeilor, precum și de intoleranța manifestată față de minoritățile etnice și religioase în anumite țări din Orientul Mijlociu și Africa de Nord; consideră că această tendință negativă poate conduce la tensiuni în aceste societăți și poate pregăti terenul pentru noi conflicte și alte consecințe negative, cum ar fi strămutarea populației sau fluxurile de refugiați;

| 31. | solicită să se abordeze dintr-un unghi nou problemele de securitate în regiune și să se coopereze cu țările în cauză prin parteneriate strategice în diferite domenii de politică, inclusiv ajutorul pentru dezvoltare, cooperarea culturală, adaptarea la schimbările climatice, prevenirea conflictelor și gestionarea controlului la frontiere; |
| --- | --- |

31.

solicită să se abordeze dintr-un unghi nou problemele de securitate în regiune și să se coopereze cu țările în cauză prin parteneriate strategice în diferite domenii de politică, inclusiv ajutorul pentru dezvoltare, cooperarea culturală, adaptarea la schimbările climatice, prevenirea conflictelor și gestionarea controlului la frontiere;

| 32. | invită UE și țările partenere să facă tot posibilul pentru a influența părțile implicate să pună capăt războiului civil din Siria și să se pregătească pentru o soluție politică; consideră că ISIL/Da'esh și alte grupări numite teroriste de ONU nu trebuie să aibă niciun rol în guvernare în perioada de după război sau în viitorul politic al Siriei; consideră că protecția civililor în Siria trebuie să fie o prioritate pentru comunitatea internațională și solicită, deci, părților implicate în conflict să pună capăt atacurilor disproporționate și fără discriminare, inclusiv tirurilor de artilerie, atacurilor asupra zonelor civile și blocării accesului asistenței umanitare la civili în zonele de conflict; |
| --- | --- |

32.

invită UE și țările partenere să facă tot posibilul pentru a influența părțile implicate să pună capăt războiului civil din Siria și să se pregătească pentru o soluție politică; consideră că ISIL/Da'esh și alte grupări numite teroriste de ONU nu trebuie să aibă niciun rol în guvernare în perioada de după război sau în viitorul politic al Siriei; consideră că protecția civililor în Siria trebuie să fie o prioritate pentru comunitatea internațională și solicită, deci, părților implicate în conflict să pună capăt atacurilor disproporționate și fără discriminare, inclusiv tirurilor de artilerie, atacurilor asupra zonelor civile și blocării accesului asistenței umanitare la civili în zonele de conflict;

| 33. | remarcă că atacarea civililor și încălcările drepturilor omului în Siria au contribuit la ascensiunea grupurilor teroriste, în special a ISIL/Da'esh; consideră că ISIL/Da'esh amenință pacea și securitatea internațională și subminează grav stabilitatea în Irak, Siria și Orientul Mijlociu extins, fiind răspunzătoare de încălcarea în permanență a drepturilor omului și a dreptului internațional, inclusiv de cazuri deliberate de ucidere a civililor și de persecuția unor persoane și a unor întregi comunități, precum și de multe alte atrocități; salută angajamentul asumat de partenerii din coaliția internațională de a-și continua eforturile împotriva ISIL/Da'esh; |
| --- | --- |

33.

remarcă că atacarea civililor și încălcările drepturilor omului în Siria au contribuit la ascensiunea grupurilor teroriste, în special a ISIL/Da'esh; consideră că ISIL/Da'esh amenință pacea și securitatea internațională și subminează grav stabilitatea în Irak, Siria și Orientul Mijlociu extins, fiind răspunzătoare de încălcarea în permanență a drepturilor omului și a dreptului internațional, inclusiv de cazuri deliberate de ucidere a civililor și de persecuția unor persoane și a unor întregi comunități, precum și de multe alte atrocități; salută angajamentul asumat de partenerii din coaliția internațională de a-și continua eforturile împotriva ISIL/Da'esh;

| 34. | consideră că este extrem de important pentru stabilitatea întregului Orient Mijlociu să se relanseze procesul de pace în conflictul israeliano-palestinian, pentru a se ajunge la un acord de durată care să respecte dreptul internațional și să aibă la bază principiul existenței a două state; |
| --- | --- |

34.

consideră că este extrem de important pentru stabilitatea întregului Orient Mijlociu să se relanseze procesul de pace în conflictul israeliano-palestinian, pentru a se ajunge la un acord de durată care să respecte dreptul internațional și să aibă la bază principiul existenței a două state;

Dezvoltarea cooperării pentru securitate și apărare

| 35. | constată că amenințările interne și externe la adresa securității au devenit mai interdependente și mai complexe și, astfel, mai dificil de prevăzut; evidențiază mai ales amenințările hibride, care presupun recurgerea la mijloace militare și nemilitare, de la activități de informații, subversiuni politice și dezinformări, mergând până la atacuri cibernetice și presiuni economice; |
| --- | --- |

35.

constată că amenințările interne și externe la adresa securității au devenit mai interdependente și mai complexe și, astfel, mai dificil de prevăzut; evidențiază mai ales amenințările hibride, care presupun recurgerea la mijloace militare și nemilitare, de la activități de informații, subversiuni politice și dezinformări, mergând până la atacuri cibernetice și presiuni economice;

| 36. | invită UE și țările partenere din Europa de Est să reflecteze la și să întreprindă noi acțiuni comune pentru a descuraja și a contracara noile amenințări la adresa securității lor, printre altele, prin intensificarea cooperării și a schimburilor de informații relevante; sprijină dezvoltarea activităților de cooperare dintre UE și țările partenere pe probleme de securitate și apărare, îndeosebi în cadrul Grupului pentru cooperare în acest domeniu al Parteneriatului estic; invită UE să consolideze componenta de securitate și de sensibilitate la conflict a politicii europene de vecinătate și a Parteneriatului estic, concentrând mai multe inițiative și resurse în domeniile reformei sectorului de securitate (RSS), combaterii terorismului, cooperării în domeniul PSAC, criminalității organizate și gestionării frontierelor; subliniază necesitatea importantă de cooperare polițienească și judiciară desfășurată, de exemplu, prin Europol și Eurojust; |
| --- | --- |

36.

invită UE și țările partenere din Europa de Est să reflecteze la și să întreprindă noi acțiuni comune pentru a descuraja și a contracara noile amenințări la adresa securității lor, printre altele, prin intensificarea cooperării și a schimburilor de informații relevante; sprijină dezvoltarea activităților de cooperare dintre UE și țările partenere pe probleme de securitate și apărare, îndeosebi în cadrul Grupului pentru cooperare în acest domeniu al Parteneriatului estic; invită UE să consolideze componenta de securitate și de sensibilitate la conflict a politicii europene de vecinătate și a Parteneriatului estic, concentrând mai multe inițiative și resurse în domeniile reformei sectorului de securitate (RSS), combaterii terorismului, cooperării în domeniul PSAC, criminalității organizate și gestionării frontierelor; subliniază necesitatea importantă de cooperare polițienească și judiciară desfășurată, de exemplu, prin Europol și Eurojust;

| 37. | salută noua orientare a PEV revizuite, precum și intenția UE de a-și consolida cooperarea cu țările partenere în prevenirea conflictelor, combaterea terorismului și a radicalizării, criminalitatea organizată, gestionarea frontierelor și RSS; consideră că această cooperare trebuie să fie substanțială și axată pe gestionarea amenințărilor comune la adresa securității și pe accelerarea eforturilor comune de încurajare a soluționării viabile a conflictelor, inclusiv prin participarea mai activă la misiunile și activitățile de pregătire din cadrul PSAC, precum și prin acțiuni menite să asigure neproliferarea armelor de distrugere în masă și să combată traficul ilegal de arme de calibru mic și de armament ușor; |
| --- | --- |

37.

salută noua orientare a PEV revizuite, precum și intenția UE de a-și consolida cooperarea cu țările partenere în prevenirea conflictelor, combaterea terorismului și a radicalizării, criminalitatea organizată, gestionarea frontierelor și RSS; consideră că această cooperare trebuie să fie substanțială și axată pe gestionarea amenințărilor comune la adresa securității și pe accelerarea eforturilor comune de încurajare a soluționării viabile a conflictelor, inclusiv prin participarea mai activă la misiunile și activitățile de pregătire din cadrul PSAC, precum și prin acțiuni menite să asigure neproliferarea armelor de distrugere în masă și să combată traficul ilegal de arme de calibru mic și de armament ușor;

| 38. | consideră că, pentru a îmbunătăți gradul de cunoaștere a conceptelor UE privind RSS în țările partenere, este nevoie mai ales de o cooperare mai strânsă; invită UE și statele sale membre să continue să sprijine țările partenere în realizarea de reforme, în edificarea unor instituții de stat adecvate și în aplicarea bunelor practici pentru a face față problemelor de securitate, cum ar fi gestionarea crizelor și activitățile de informații; subliniază că este necesar să se exercite un control parlamentar adecvat al structurilor de stat însărcinate cu activitățile de securitate și de informații; |
| --- | --- |

38.

consideră că, pentru a îmbunătăți gradul de cunoaștere a conceptelor UE privind RSS în țările partenere, este nevoie mai ales de o cooperare mai strânsă; invită UE și statele sale membre să continue să sprijine țările partenere în realizarea de reforme, în edificarea unor instituții de stat adecvate și în aplicarea bunelor practici pentru a face față problemelor de securitate, cum ar fi gestionarea crizelor și activitățile de informații; subliniază că este necesar să se exercite un control parlamentar adecvat al structurilor de stat însărcinate cu activitățile de securitate și de informații;

| 39. | subliniază că este necesar să se consolideze reziliența UE și a țărilor partenere, și anume capacitatea de a rezista și de a se adapta la solicitări și șocuri interne și externe, inclusiv la amenințări hibride; subliniază că, în acest scop, este esențial să se combată cauzele profunde ale crizelor, să se consolideze instituțiile statului, să se promoveze statul de drept și un sistem judiciar independent și să se aplice măsuri eficiente de combatere a corupției; invită UE să sprijine țările partenere în derularea unor reforme în sectorul securității civile, deoarece acestea sunt foarte importante pentru pregătirea societăților să reziste la diferite forme de șocuri bruște; |
| --- | --- |

39.

subliniază că este necesar să se consolideze reziliența UE și a țărilor partenere, și anume capacitatea de a rezista și de a se adapta la solicitări și șocuri interne și externe, inclusiv la amenințări hibride; subliniază că, în acest scop, este esențial să se combată cauzele profunde ale crizelor, să se consolideze instituțiile statului, să se promoveze statul de drept și un sistem judiciar independent și să se aplice măsuri eficiente de combatere a corupției; invită UE să sprijine țările partenere în derularea unor reforme în sectorul securității civile, deoarece acestea sunt foarte importante pentru pregătirea societăților să reziste la diferite forme de șocuri bruște;

| 40. | recomandă țărilor partenere să își consolideze cooperarea cu UE în domeniul securității și apărării și să urmărească abordări comune cu UE vizând strategiile militare; salută participarea Georgiei, a Republicii Moldova și a Ucrainei la operațiunile de gestionare a crizelor conduse de UE și subliniază că acest lucru va consolida, pe termen lung, interoperabilitatea militară între UE și partenerii săi; recomandă Georgiei și Republicii Moldova să examineze posibilitatea de a participa la activitățile grupurilor tactice de luptă ale UE; recomandă UE să se implice mai activ în procesul de soluționare pașnică a conflictelor pe teritoriile țărilor partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

40.

recomandă țărilor partenere să își consolideze cooperarea cu UE în domeniul securității și apărării și să urmărească abordări comune cu UE vizând strategiile militare; salută participarea Georgiei, a Republicii Moldova și a Ucrainei la operațiunile de gestionare a crizelor conduse de UE și subliniază că acest lucru va consolida, pe termen lung, interoperabilitatea militară între UE și partenerii săi; recomandă Georgiei și Republicii Moldova să examineze posibilitatea de a participa la activitățile grupurilor tactice de luptă ale UE; recomandă UE să se implice mai activ în procesul de soluționare pașnică a conflictelor pe teritoriile țărilor partenere din Europa de Est;

| 41. | subliniază necesitatea de a menține stabilitatea în Republica Moldova în ceea ce privește criza politică pe care o traversează și, de asemenea, conflictul în curs cu Transnistria, care trebuie tratat prin negocieri incluzive și deschise; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a menține stabilitatea în Republica Moldova în ceea ce privește criza politică pe care o traversează și, de asemenea, conflictul în curs cu Transnistria, care trebuie tratat prin negocieri incluzive și deschise;

| 42. | consideră că „conflictele înghețate” din vecinătatea Europei (Transnistria, Abhazia și Osetia de Sud și Nagorno-Karabah) trebuie să fie tratate de urgență pentru a instaura stabilitatea în regiune; consideră că ar trebui să existe o cooperare mai strânsă între țările partenere din Europa de Est, pentru a crea o bază solidă pentru asigurarea integrării regionale; |
| --- | --- |

42.

consideră că „conflictele înghețate” din vecinătatea Europei (Transnistria, Abhazia și Osetia de Sud și Nagorno-Karabah) trebuie să fie tratate de urgență pentru a instaura stabilitatea în regiune; consideră că ar trebui să existe o cooperare mai strânsă între țările partenere din Europa de Est, pentru a crea o bază solidă pentru asigurarea integrării regionale;

Continuarea implicării în dezarmare și în atenuarea riscurilor de proliferare a armelor și de trafic de arme

| 43. | invită UE, statele sale membre și țările partenere să-și continue în mod activ eforturile de a promova universalitatea tratatelor multilaterale de dezarmare; îndeamnă UE și statele sale membre să exploateze mai bine potențialul de promovare și sprijinire a operațiunilor comune de dezarmare în care sunt implicate țări partenere; |
| --- | --- |

43.

invită UE, statele sale membre și țările partenere să-și continue în mod activ eforturile de a promova universalitatea tratatelor multilaterale de dezarmare; îndeamnă UE și statele sale membre să exploateze mai bine potențialul de promovare și sprijinire a operațiunilor comune de dezarmare în care sunt implicate țări partenere;

| 44. | solicită să se pună mai mult accentul pe rolul controlului armelor în politica de securitate și pe combaterea comerțului ilegal cu arme; salută, în acest sens, intrarea în vigoare, în decembrie 2014, a Tratatului ONU privind comerțul cu arme, care urmărește creșterea responsabilității și a transparenței în comerțul cu arme; îndeamnă țările partenere din Europa de Est să adere la poziția comună a UE privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

44.

solicită să se pună mai mult accentul pe rolul controlului armelor în politica de securitate și pe combaterea comerțului ilegal cu arme; salută, în acest sens, intrarea în vigoare, în decembrie 2014, a Tratatului ONU privind comerțul cu arme, care urmărește creșterea responsabilității și a transparenței în comerțul cu arme; îndeamnă țările partenere din Europa de Est să adere la poziția comună a UE privind exporturile de arme;

| 45. | sprijină cooperarea dintre UE și țările partenere la atenuarea riscurilor legate de armele de distrugere în masă (ADM) și de traficul și proliferarea componentelor acestor arme și a armelor chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN); solicită să se continue dezvoltarea competențelor și a mijloacelor de sprijinire a proiectelor ale Centrului de excelență al UE în domeniul CBRN pentru Europa de Sud-Est/Caucazul de Sud/Republica Moldova/Ucraina; |
| --- | --- |

45.

sprijină cooperarea dintre UE și țările partenere la atenuarea riscurilor legate de armele de distrugere în masă (ADM) și de traficul și proliferarea componentelor acestor arme și a armelor chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN); solicită să se continue dezvoltarea competențelor și a mijloacelor de sprijinire a proiectelor ale Centrului de excelență al UE în domeniul CBRN pentru Europa de Sud-Est/Caucazul de Sud/Republica Moldova/Ucraina;

| 46. | îndeamnă UE să considere militarizarea intensă aplicată de Rusia Crimeii ocupate ilegal, inclusiv amplasarea de arme nucleare, drept o amenințare semnificativă la adresa securității UE și a regiunilor din jurul Mării Negre și al Mării Mediterane; invită Rusia să respecte statutul de țară nedeținătoare de arme nucleare al Ucrainei în interiorul frontierelor sale recunoscute internațional; |
| --- | --- |

46.

îndeamnă UE să considere militarizarea intensă aplicată de Rusia Crimeii ocupate ilegal, inclusiv amplasarea de arme nucleare, drept o amenințare semnificativă la adresa securității UE și a regiunilor din jurul Mării Negre și al Mării Mediterane; invită Rusia să respecte statutul de țară nedeținătoare de arme nucleare al Ucrainei în interiorul frontierelor sale recunoscute internațional;

Combaterea terorismului, a criminalității organizate și a criminalității informatice

| 47. | evidențiază cât de importantă este cooperarea multilaterală și interstatală la nivel global și regional pentru a face față provocărilor reprezentate de terorism, crima organizată și criminalitatea informatică, așa cum a subliniat Comisia în Comunicarea din 28 aprilie 2015 referitoare la Agenda europeană privind securitatea; invită, prin urmare, statele membre și țările partenere ale UE să consolideze cooperarea dintre organismele lor naționale de aplicare a legii în combaterea terorismului, a criminalității transnaționale și transfrontaliere, cum ar fi traficul de persoane – în special traficul de femei și copii, precum și de droguri, arme și bunuri culturale – și a criminalității economice și informatice; încurajează țările partenere să relanseze cooperarea dintre ele în aceste domenii, în formate regionale; |
| --- | --- |

47.

evidențiază cât de importantă este cooperarea multilaterală și interstatală la nivel global și regional pentru a face față provocărilor reprezentate de terorism, crima organizată și criminalitatea informatică, așa cum a subliniat Comisia în Comunicarea din 28 aprilie 2015 referitoare la Agenda europeană privind securitatea; invită, prin urmare, statele membre și țările partenere ale UE să consolideze cooperarea dintre organismele lor naționale de aplicare a legii în combaterea terorismului, a criminalității transnaționale și transfrontaliere, cum ar fi traficul de persoane – în special traficul de femei și copii, precum și de droguri, arme și bunuri culturale – și a criminalității economice și informatice; încurajează țările partenere să relanseze cooperarea dintre ele în aceste domenii, în formate regionale;

| 48. | îndeamnă UE, statele sale membre și țările partenere să-și simplifice politicile de combatere a terorismului pe plan intern și în afara granițelor; le recomandă mai ales să încerce să elimine rădăcinile profunde ale terorismului de origine internă (cum ar fi extremismul politic și religios), să eradicheze recrutările în organizații teroriste și incitările la comiterea de atacuri teroriste; solicită să se exploateze pe deplin politica externă și politica de dezvoltare ale UE pentru a combate sărăcia, discriminarea și marginalizarea, pentru a lupta împotriva corupției, pentru a promova buna guvernare și pentru a preveni și soluționa conflictele, deoarece aceste elemente sunt indispensabile pentru a se împiedica expunerea grupurilor sociale vulnerabile la propaganda extremistă; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă UE, statele sale membre și țările partenere să-și simplifice politicile de combatere a terorismului pe plan intern și în afara granițelor; le recomandă mai ales să încerce să elimine rădăcinile profunde ale terorismului de origine internă (cum ar fi extremismul politic și religios), să eradicheze recrutările în organizații teroriste și incitările la comiterea de atacuri teroriste; solicită să se exploateze pe deplin politica externă și politica de dezvoltare ale UE pentru a combate sărăcia, discriminarea și marginalizarea, pentru a lupta împotriva corupției, pentru a promova buna guvernare și pentru a preveni și soluționa conflictele, deoarece aceste elemente sunt indispensabile pentru a se împiedica expunerea grupurilor sociale vulnerabile la propaganda extremistă;

| 49. | scoate în evidență criminalitatea organizată și corupția care predomină în regiune, precum și necesitatea de a găsi soluții la aceste probleme pentru a evita consecințele negative care ar putea apărea și afecta procesul de integrare regională, precum și pentru a crește nivelul încrederii în instituțiile democratice; |
| --- | --- |

49.

scoate în evidență criminalitatea organizată și corupția care predomină în regiune, precum și necesitatea de a găsi soluții la aceste probleme pentru a evita consecințele negative care ar putea apărea și afecta procesul de integrare regională, precum și pentru a crește nivelul încrederii în instituțiile democratice;

| 50. | solicită statelor membre și Comisiei să își consolideze cooperarea cu societățile furnizoare de servicii internet și platformele de rețele sociale, precum și cooperarea dintre acestea pentru a restricționa accesul la materialele cu caracter terorist care pot fi accesate online și pentru a elimina propaganda teroristă, asigurând în același timp respectarea drepturilor fundamentale, în special a dreptului la confidențialitatea datelor și la protecția datelor; |
| --- | --- |

50.

solicită statelor membre și Comisiei să își consolideze cooperarea cu societățile furnizoare de servicii internet și platformele de rețele sociale, precum și cooperarea dintre acestea pentru a restricționa accesul la materialele cu caracter terorist care pot fi accesate online și pentru a elimina propaganda teroristă, asigurând în același timp respectarea drepturilor fundamentale, în special a dreptului la confidențialitatea datelor și la protecția datelor;

| 51. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est. |
| --- | --- |

51.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor partenere din Europa de Est.

---

(1)  Adoptată la 22 martie 2016 la Bruxelles, Belgia.

(2)  Texte adoptate, P8_TA-PROV(2015)0272.

(3)  Texte adoptate, P8_TA-PROV(2015)0269.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0232.

(5)  Protocolul privind stabilirea de relații diplomatice între Republica Turcia și Republica Armenia (2009) și Protocolul privind dezvoltarea relațiilor bilaterale între Republica Turcia și Republica Armenia.

---

| 31.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/10

---

REZOLUȚIA (1)

Adunării Parlamentare Euronest privind perspectivele financiare multianuale ale UE și impactul acestora asupra cooperări economice din țările Parteneriatului estic

(2016/C 193/02)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate (PEV)” și concluziile Consiliului din 14 decembrie 2015 privind Revizuirea politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate (PEV)” și concluziile Consiliului din 14 decembrie 2015 privind Revizuirea politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere declarațiile comune din timpul summiturilor succesive ale Parteneriatului estic, și mai concret, ultima declarație, adoptată la Riga la 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune din timpul summiturilor succesive ale Parteneriatului estic, și mai concret, ultima declarație, adoptată la Riga la 22 mai 2015,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2),

| — | având în vedere acordurile bilaterale de asociere încheiate între Uniunea Europeană și Ucraina, Georgia, respectiv Republica Moldova, și aplicarea lor provizorie, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile bilaterale de asociere încheiate între Uniunea Europeană și Ucraina, Georgia, respectiv Republica Moldova, și aplicarea lor provizorie,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate,

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parteneriatul estic a creat un cadru semnificativ pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic dintre UE și partenerii estici, prin sprijinirea reformelor politice și socio-economice și facilitarea apropierii de legislația și politicile UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic a creat un cadru semnificativ pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic dintre UE și partenerii estici, prin sprijinirea reformelor politice și socio-economice și facilitarea apropierii de legislația și politicile UE;

| B. | întrucât Parteneriatul estic consolidează în egală măsură relațiile directe dintre parteneri, contribuind la schimbul de informații și de experiență într-o serie întreagă de domenii de reformă și la adoptarea standardelor comune; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul estic consolidează în egală măsură relațiile directe dintre parteneri, contribuind la schimbul de informații și de experiență într-o serie întreagă de domenii de reformă și la adoptarea standardelor comune;

| C. | întrucât fiecare țară parteneră are dreptul suveran de a-și alege liber nivelul de ambiție și obiectivele la care aspiră în relațiile cu Uniunea Europeană și cu alte organizațiile regionale și internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât fiecare țară parteneră are dreptul suveran de a-și alege liber nivelul de ambiție și obiectivele la care aspiră în relațiile cu Uniunea Europeană și cu alte organizațiile regionale și internaționale;

| D. | întrucât patru dintre cei șase parteneri estici sunt membri ai Organizației Mondiale a Comerțului (Armenia, Georgia, Republica Moldova și Ucraina); |
| --- | --- |

D.

întrucât patru dintre cei șase parteneri estici sunt membri ai Organizației Mondiale a Comerțului (Armenia, Georgia, Republica Moldova și Ucraina);

| E. | întrucât o mare parte a teritoriilor învecinate sunt în continuare afectate de conflicte armate sau înghețate, care împiedică transformarea economică, socială și politică, și în egală măsură cooperarea regională, stabilitatea și securitatea; |
| --- | --- |

E.

întrucât o mare parte a teritoriilor învecinate sunt în continuare afectate de conflicte armate sau înghețate, care împiedică transformarea economică, socială și politică, și în egală măsură cooperarea regională, stabilitatea și securitatea;

| F. | întrucât, în temeiul Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020, proiectelor regionale din vecinătatea estică a UE le sunt alocate între 741 și 906 milioane EUR din totalul de 15,4 miliarde EUR de care dispune întreg instrumentul; întrucât alte fonduri disponibile în temeiul prezentului instrument acoperă cooperarea bilaterală dintre UE și țările vecine, precum și proiecte regionale din vecinătatea sudică și cooperarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020, proiectelor regionale din vecinătatea estică a UE le sunt alocate între 741 și 906 milioane EUR din totalul de 15,4 miliarde EUR de care dispune întreg instrumentul; întrucât alte fonduri disponibile în temeiul prezentului instrument acoperă cooperarea bilaterală dintre UE și țările vecine, precum și proiecte regionale din vecinătatea sudică și cooperarea transfrontalieră;

| G. | întrucât Comisia și-a anunțat, prin comunicarea privind revizuirea PEV din 18 noiembrie 2015, intenția de a efectua o evaluare aprofundată pentru elaborarea unor posibile soluții, printre care un instrument care ar putea răspunde mai bine și mai eficient nevoilor financiare ale țărilor vecine, |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia și-a anunțat, prin comunicarea privind revizuirea PEV din 18 noiembrie 2015, intenția de a efectua o evaluare aprofundată pentru elaborarea unor posibile soluții, printre care un instrument care ar putea răspunde mai bine și mai eficient nevoilor financiare ale țărilor vecine,

Consolidarea cooperării economice intraregionale dintre partenerii estici

| 1. | subliniază că țările Parteneriatului estic sunt strâns legate din punct de vedere cultural și istoric atât între ele, cât și de Uniunea Europeană, având în comun patrimoniul și valorile europene; |
| --- | --- |

1.

subliniază că țările Parteneriatului estic sunt strâns legate din punct de vedere cultural și istoric atât între ele, cât și de Uniunea Europeană, având în comun patrimoniul și valorile europene;

| 2. | subliniază că integrarea economică între țările Parteneriatului estic este în prezent la un nivel relativ scăzut; subliniază că o integrare mai bună a pieței între țările Parteneriatului estic ar ajuta la stimularea creșterii economice din această zonă, dar ar aduce în egală măsură și beneficii politice și ar contribui la consolidarea încrederii și la reconciliere în regiune; |
| --- | --- |

2.

subliniază că integrarea economică între țările Parteneriatului estic este în prezent la un nivel relativ scăzut; subliniază că o integrare mai bună a pieței între țările Parteneriatului estic ar ajuta la stimularea creșterii economice din această zonă, dar ar aduce în egală măsură și beneficii politice și ar contribui la consolidarea încrederii și la reconciliere în regiune;

| 3. | consideră că, din moment ce obiectivul principal al Parteneriatului estic este integrarea politică și economică a partenerilor cu Uniunea Europeană, Adunarea Parlamentară Euronest ar trebui să își intensifice eforturile pentru a încuraja dezvoltarea legăturilor directe dintre țările partenere; salută faptul că comunicarea comună din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV subliniază nevoia de a consolida relațiile dintre vecini, dar regretă că dimensiunea multilaterală a Parteneriatului estic este mult prea puțin abordată; |
| --- | --- |

3.

consideră că, din moment ce obiectivul principal al Parteneriatului estic este integrarea politică și economică a partenerilor cu Uniunea Europeană, Adunarea Parlamentară Euronest ar trebui să își intensifice eforturile pentru a încuraja dezvoltarea legăturilor directe dintre țările partenere; salută faptul că comunicarea comună din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV subliniază nevoia de a consolida relațiile dintre vecini, dar regretă că dimensiunea multilaterală a Parteneriatului estic este mult prea puțin abordată;

| 4. | solicită UE și partenerilor est-europeni să acționeze cu fermitate pentru elaborarea de măsuri concrete care să încurajeze cooperarea economică regională; consideră că acest lucru ar trebui făcut pe baza unei analize a factorilor care stau în calea dezvoltării integrării economice intraregionale, a intereselor comune și a regiunilor care ar putea să beneficieze cel mai mult de pe urma acestei dezvoltări; |
| --- | --- |

4.

solicită UE și partenerilor est-europeni să acționeze cu fermitate pentru elaborarea de măsuri concrete care să încurajeze cooperarea economică regională; consideră că acest lucru ar trebui făcut pe baza unei analize a factorilor care stau în calea dezvoltării integrării economice intraregionale, a intereselor comune și a regiunilor care ar putea să beneficieze cel mai mult de pe urma acestei dezvoltări;

| 5. | subliniază că instituirea unor zone bilaterale de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova reprezintă un instrument crucial pentru un comerț modern, transparent și previzibil și pentru o apropiere normativă, precum și pentru investiții străine directe care să ducă la crearea de locuri de muncă și creștere economică pe termen lung; consideră că UE și cei trei parteneri estici asociați ar putea lua în calcul crearea unei dimensiuni multilaterale în rândul țărilor participante la zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, cu scopul final de a crea un spațiu economic bazat pe normele OMC și pe alegeri suverane, așa cum este menționat în comunicarea din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV; |
| --- | --- |

5.

subliniază că instituirea unor zone bilaterale de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova reprezintă un instrument crucial pentru un comerț modern, transparent și previzibil și pentru o apropiere normativă, precum și pentru investiții străine directe care să ducă la crearea de locuri de muncă și creștere economică pe termen lung; consideră că UE și cei trei parteneri estici asociați ar putea lua în calcul crearea unei dimensiuni multilaterale în rândul țărilor participante la zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, cu scopul final de a crea un spațiu economic bazat pe normele OMC și pe alegeri suverane, așa cum este menționat în comunicarea din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV;

| 6. | ia act de faptul că țările partenere pot urma diverse căi pentru a consolida relațiile economice și comerciale cu UE și vecinii lor; consideră că există totuși loc pentru o cooperare consolidată între UE și acei parteneri care nu au dorit să încheie acorduri de asociere și acorduri de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, cu respectarea deplină a obligațiilor internaționale ale fiecărei părți; subliniază că adoptarea standardelor internaționale, printre altele pe baza normelor OMC, ar putea fi o modalitate eficientă de a depăși barierele tehnice; salută în acest sens propunerea cuprinsă în comunicarea din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV de a semna acorduri privind evaluarea conformității și acceptarea (ACAA), care să permită libera circulație a produselor industriale în sectoare specifice; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că țările partenere pot urma diverse căi pentru a consolida relațiile economice și comerciale cu UE și vecinii lor; consideră că există totuși loc pentru o cooperare consolidată între UE și acei parteneri care nu au dorit să încheie acorduri de asociere și acorduri de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, cu respectarea deplină a obligațiilor internaționale ale fiecărei părți; subliniază că adoptarea standardelor internaționale, printre altele pe baza normelor OMC, ar putea fi o modalitate eficientă de a depăși barierele tehnice; salută în acest sens propunerea cuprinsă în comunicarea din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea PEV de a semna acorduri privind evaluarea conformității și acceptarea (ACAA), care să permită libera circulație a produselor industriale în sectoare specifice;

| 7. | atrage atenția asupra exemplelor de succes privind integrarea economică din țările Europei Centrale și de Est, precum și din Balcanii de Vest, care ar putea fi luate, într-o mare măsură, ca model pentru aprofundarea integrării economice în rândul țărilor Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra exemplelor de succes privind integrarea economică din țările Europei Centrale și de Est, precum și din Balcanii de Vest, care ar putea fi luate, într-o mare măsură, ca model pentru aprofundarea integrării economice în rândul țărilor Parteneriatului estic.

| 8. | subliniază că un asemenea scenariu necesită o voință politică comună a partenerilor estici; solicită așadar partenerilor estici să reflecteze asupra relațiilor dintre ei, în vederea consolidării cooperării, iar UE să ofere consiliere de specialitate și asistență pentru a-și ajuta partenerii să exploreze noi posibilități de dezvoltare economică comună; consideră că convergența și cooperarea consolidate, în mod special privind măsurile sanitare și fitosanitare, regulamentele tehnice și evaluarea conformității, asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal, armonizarea pieței digitale, achizițiile, transporturile, vizele și schimburile educaționale, au un mare potențial în creșterea nivelului de bunăstare al populației în toate țările partenere și ar putea să îmbunătățească considerabil mediul de afaceri, precum și abilitatea operatorilor economici de a fi parte din lanțurile valorice din întreaga regiune; |
| --- | --- |

8.

subliniază că un asemenea scenariu necesită o voință politică comună a partenerilor estici; solicită așadar partenerilor estici să reflecteze asupra relațiilor dintre ei, în vederea consolidării cooperării, iar UE să ofere consiliere de specialitate și asistență pentru a-și ajuta partenerii să exploreze noi posibilități de dezvoltare economică comună; consideră că convergența și cooperarea consolidate, în mod special privind măsurile sanitare și fitosanitare, regulamentele tehnice și evaluarea conformității, asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal, armonizarea pieței digitale, achizițiile, transporturile, vizele și schimburile educaționale, au un mare potențial în creșterea nivelului de bunăstare al populației în toate țările partenere și ar putea să îmbunătățească considerabil mediul de afaceri, precum și abilitatea operatorilor economici de a fi parte din lanțurile valorice din întreaga regiune;

| 9. | subliniază importanța drumurilor libere și deschise; scoate în evidență liberalizarea mijloacelor de transport pentru țările care nu au acces direct la porturi și terminale maritime; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța drumurilor libere și deschise; scoate în evidență liberalizarea mijloacelor de transport pentru țările care nu au acces direct la porturi și terminale maritime;

Instrumentele financiare ale UE pentru consolidarea integrării economice intraregionale

| 10. | observă că UE sprijină financiar integrarea regională prin apropierea comună de standardele și bunele practici ale UE, în special cu ajutorul Instrumentului european de vecinătate; atrage atenția asupra faptului că o mare parte a bugetului său este dedicată relațiilor bilaterale dintre UE și partenerii estici, dar o parte din instrumente sprijină fie proiectele la nivelul PEV în ansamblu, fie, în mod specific, dimensiunea regională a Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

10.

observă că UE sprijină financiar integrarea regională prin apropierea comună de standardele și bunele practici ale UE, în special cu ajutorul Instrumentului european de vecinătate; atrage atenția asupra faptului că o mare parte a bugetului său este dedicată relațiilor bilaterale dintre UE și partenerii estici, dar o parte din instrumente sprijină fie proiectele la nivelul PEV în ansamblu, fie, în mod specific, dimensiunea regională a Parteneriatului estic;

| 11. | ia act de proiectele în curs din cadrul „programelor regionale estice”; observă că nu este clară contribuția pe care aceste programe o aduc la consolidarea integrării intraregionale; solicită așadar Comisiei să includă această dimensiune în rapoartele sale; |
| --- | --- |

11.

ia act de proiectele în curs din cadrul „programelor regionale estice”; observă că nu este clară contribuția pe care aceste programe o aduc la consolidarea integrării intraregionale; solicită așadar Comisiei să includă această dimensiune în rapoartele sale;

| 12. | salută faptul că mai multe programe ale UE intenționează să îmbunătățească nivelul standardelor de reglementare și standardelor tehnice din țările Parteneriatului estic, acest lucru fiind necesar pentru crearea potențialului de aprofundare a cooperării economice, atât în rândul țărilor din Parteneriatul estic, cât și între aceste țări și statele membre UE; așteaptă cu interes propuneri mai concrete din partea Comisiei și a SEAE privind modernizarea și alinierea strategică a instrumentelor de asistență tehnică ale UE (TAIEX și Twinning), așa cum a fost anunțat în comunicarea comună din 18 noiembrie 2015; consideră că asistență tehnică a UE ar trebui să fie furnizată în egală măsură bilateral și multilateral, pentru a asigura coordonarea și pentru a ajuta la crearea unor norme comune de reglementare în întreaga regiune; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că mai multe programe ale UE intenționează să îmbunătățească nivelul standardelor de reglementare și standardelor tehnice din țările Parteneriatului estic, acest lucru fiind necesar pentru crearea potențialului de aprofundare a cooperării economice, atât în rândul țărilor din Parteneriatul estic, cât și între aceste țări și statele membre UE; așteaptă cu interes propuneri mai concrete din partea Comisiei și a SEAE privind modernizarea și alinierea strategică a instrumentelor de asistență tehnică ale UE (TAIEX și Twinning), așa cum a fost anunțat în comunicarea comună din 18 noiembrie 2015; consideră că asistență tehnică a UE ar trebui să fie furnizată în egală măsură bilateral și multilateral, pentru a asigura coordonarea și pentru a ajuta la crearea unor norme comune de reglementare în întreaga regiune;

| 13. | salută lansarea anul viitor, de către Comisie, a facilității pentru întreprinderile mici și mijlocii aferentă zonei de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care va oferi granturi de aproximativ 200 de milioane EUR din bugetul UE, pentru următorii 10 ani; observă că facilitatea ar trebui să deblocheze noi investiții în valoare de cel puțin 2 miliarde EUR pentru IMM-uri pentru cele trei țări ale Parteneriatului estic, care participă la o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare cu UE; subliniază că accesul insuficient la fonduri reprezintă una dintre principalele provocări pentru IMM-uri; invită UE să se asigure că fondurile sunt primite rapid de IMM-uri și că sprijinul oferit este vizibil în mod clar pentru beneficiari, și că IMM-urile sunt conștiente de inițiativa sa; invită Comisia să ia în calcul posibilitățile de acordare de subvenții pentru cooperarea regională, în baza facilității; |
| --- | --- |

13.

salută lansarea anul viitor, de către Comisie, a facilității pentru întreprinderile mici și mijlocii aferentă zonei de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care va oferi granturi de aproximativ 200 de milioane EUR din bugetul UE, pentru următorii 10 ani; observă că facilitatea ar trebui să deblocheze noi investiții în valoare de cel puțin 2 miliarde EUR pentru IMM-uri pentru cele trei țări ale Parteneriatului estic, care participă la o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare cu UE; subliniază că accesul insuficient la fonduri reprezintă una dintre principalele provocări pentru IMM-uri; invită UE să se asigure că fondurile sunt primite rapid de IMM-uri și că sprijinul oferit este vizibil în mod clar pentru beneficiari, și că IMM-urile sunt conștiente de inițiativa sa; invită Comisia să ia în calcul posibilitățile de acordare de subvenții pentru cooperarea regională, în baza facilității;

| 14. | consideră că asistența oferită doar de UE nu este de ajuns, dat fiind că instituțiile UE – și în mod deosebit Banca Europeană de Investiții – trebuie să se bazeze pe băncile partenere de pe piețele financiare locale pentru a plăti împrumuturile; îndeamnă țările partenere să îndeplinească reformele substanțiale necesare pentru a oferi condiții de piață adecvate pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

14.

consideră că asistența oferită doar de UE nu este de ajuns, dat fiind că instituțiile UE – și în mod deosebit Banca Europeană de Investiții – trebuie să se bazeze pe băncile partenere de pe piețele financiare locale pentru a plăti împrumuturile; îndeamnă țările partenere să îndeplinească reformele substanțiale necesare pentru a oferi condiții de piață adecvate pentru IMM-uri;

| 15. | salută eforturile Platformei 2 a Parteneriatului estic de integrare și convergență economică cu politicile UE, coordonată de Comisie, care oferă un forum pentru dialog, vizând să contribuie la dezvoltarea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii a unei economii de piață libere în rândul țărilor partenere; invită Comisia să ia măsurile necesare consolidării mandatului platformei și să-l transforme într-un organism cu un caracter strategic mai accentuat, care să definească zonele în care schimbul de bune practici și apropierea standardelor ar putea aduce cele mai multe beneficii integrării economice, nu doar cu UE, ci și la nivel intraregional; |
| --- | --- |

15.

salută eforturile Platformei 2 a Parteneriatului estic de integrare și convergență economică cu politicile UE, coordonată de Comisie, care oferă un forum pentru dialog, vizând să contribuie la dezvoltarea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii a unei economii de piață libere în rândul țărilor partenere; invită Comisia să ia măsurile necesare consolidării mandatului platformei și să-l transforme într-un organism cu un caracter strategic mai accentuat, care să definească zonele în care schimbul de bune practici și apropierea standardelor ar putea aduce cele mai multe beneficii integrării economice, nu doar cu UE, ci și la nivel intraregional;

| 16. | salută propunerea ca UE să își sprijine partenerii în modernizarea economiilor cu scopul de a obține o creștere economică durabilă, așa cum a fost anunțat în comunicarea comună din 18 noiembrie 2015; sugerează că cooperarea eficientă ar trebui încurajată și menținută în cadrul Politicii europene de vecinătate, în contextul proiectelor bilaterale privind punerea în aplicare a acordurilor de asociere, cu asistență specializată din partea statelor membre; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea ca UE să își sprijine partenerii în modernizarea economiilor cu scopul de a obține o creștere economică durabilă, așa cum a fost anunțat în comunicarea comună din 18 noiembrie 2015; sugerează că cooperarea eficientă ar trebui încurajată și menținută în cadrul Politicii europene de vecinătate, în contextul proiectelor bilaterale privind punerea în aplicare a acordurilor de asociere, cu asistență specializată din partea statelor membre;

| 17. | consideră că parlamentele partenerilor estici și Parlamentul European ar trebui să se implice în această abordare mai strategică și că Adunarea Parlamentară Euronest ar putea să contribuie considerabil; |
| --- | --- |

17.

consideră că parlamentele partenerilor estici și Parlamentul European ar trebui să se implice în această abordare mai strategică și că Adunarea Parlamentară Euronest ar putea să contribuie considerabil;

| 18. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

18.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor Parteneriatului estic.

---

(1)  Rezoluții adoptate la 22 martie 2016 la Bruxelles, Belgia.

(2)  Texte adoptate, P8_TA-PROV(2015)0272.

---

| 31.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/13

---

REZOLUȚIA (1)

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est

(2016/C 193/03)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, care a avut loc la Riga la 21 și 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, care a avut loc la Riga la 21 și 22 mai 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014 privind cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 octombrie 2014 privind cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030;

| — | având în vedere deciziile luate în cadrul Conferinței Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, care a avut loc la Paris în perioada 30 noiembrie-10 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile luate în cadrul Conferinței Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, care a avut loc la Paris în perioada 30 noiembrie-10 decembrie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și energiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și energiei (2),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” [COM(2014) 15 final], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” [COM(2014) 15 final],

| — | având în vedere documentele de strategie națională pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioadele de până în 2020 și, respectiv, 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de strategie națională pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei pentru perioadele de până în 2020 și, respectiv, 2030,

| — | având în vedere obiectivele principale și programul de lucru pentru 2014-2017 ale Parteneriatului estic (Platforma 3 – Securitatea energetică), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele principale și programul de lucru pentru 2014-2017 ale Parteneriatului estic (Platforma 3 – Securitatea energetică),

| — | având în vedere instituirea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P) în 2009,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în special, articolul 194, care prevede că aplicarea dispozițiilor sale de stabilire a măsurilor Uniunii în domeniul energetic nu aduce, printre altele, atingere aplicării altor dispoziții din tratate, inclusiv, în special, celor ale articolului 192 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și, în special, articolul 194, care prevede că aplicarea dispozițiilor sale de stabilire a măsurilor Uniunii în domeniul energetic nu aduce, printre altele, atingere aplicării altor dispoziții din tratate, inclusiv, în special, celor ale articolului 192 alineatul (2),

| — | având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (5),

| — | având în vedere rapoartele anuale pe 2014 și 2015 privind activitățile Comunității Energiei adresate Parlamentului European și parlamentelor naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale pe 2014 și 2015 privind activitățile Comunității Energiei adresate Parlamentului European și parlamentelor naționale,

| A. | întrucât statele membre ale Uniunii Europene și partenerii est-europeni ai acestora sunt principalii responsabili pentru mixurile lor de energie și pentru satisfacerea cererii tot mai mari de energie, iar statele membre ale UE trebuie să acționeze în conformitate cu articolul 194 din TFUE și, prin urmare, să asigure funcționarea pieței energiei și securitatea aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică și economia de energie, dezvoltarea energiei din surse regenerabile, precum și să promoveze interconectarea rețelelor energetice; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre ale Uniunii Europene și partenerii est-europeni ai acestora sunt principalii responsabili pentru mixurile lor de energie și pentru satisfacerea cererii tot mai mari de energie, iar statele membre ale UE trebuie să acționeze în conformitate cu articolul 194 din TFUE și, prin urmare, să asigure funcționarea pieței energiei și securitatea aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică și economia de energie, dezvoltarea energiei din surse regenerabile, precum și să promoveze interconectarea rețelelor energetice;

| B. | întrucât, într-un peisaj energetic ce evoluează rapid, caracterizat de amplificarea la nivel mondial a concurenței pentru resurse, creșterea prețurilor la energie și a diferențelor de prețuri față de unii dintre principalii noștri concurenți, economiile europene și cetățenii au nevoie de energie durabilă, la prețuri accesibile și cu o aprovizionare sigură și fiabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, într-un peisaj energetic ce evoluează rapid, caracterizat de amplificarea la nivel mondial a concurenței pentru resurse, creșterea prețurilor la energie și a diferențelor de prețuri față de unii dintre principalii noștri concurenți, economiile europene și cetățenii au nevoie de energie durabilă, la prețuri accesibile și cu o aprovizionare sigură și fiabilă;

| C. | întrucât țările noastre continuă să se confrunte cu o serie de provocări în domeniul energiei, printre care se numără decarbonizarea, creșterea dependenței de importurile de la un singur furnizor ce deține monopolul (cu riscurile aferente la adresa securității aprovizionării), utilizarea surselor de energie ca instrument de influență politică, finalizarea pieței interne a energiei, sărăcia energetică și impactul prețurilor la energie asupra competitivității; |
| --- | --- |

C.

întrucât țările noastre continuă să se confrunte cu o serie de provocări în domeniul energiei, printre care se numără decarbonizarea, creșterea dependenței de importurile de la un singur furnizor ce deține monopolul (cu riscurile aferente la adresa securității aprovizionării), utilizarea surselor de energie ca instrument de influență politică, finalizarea pieței interne a energiei, sărăcia energetică și impactul prețurilor la energie asupra competitivității;

| D. | întrucât hidrocarburile neconvenționale au potențialul de a consolida sursele autohtone de energie și de a reduce dependența de importuri; |
| --- | --- |

D.

întrucât hidrocarburile neconvenționale au potențialul de a consolida sursele autohtone de energie și de a reduce dependența de importuri;

| E. | întrucât tehnicile asociate cu fracturarea hidraulică de mare volum, cunoscută sub numele de „fracking”, au generat preocupări cu privire la efectele asupra sănătății publice și mediului; |
| --- | --- |

E.

întrucât tehnicile asociate cu fracturarea hidraulică de mare volum, cunoscută sub numele de „fracking”, au generat preocupări cu privire la efectele asupra sănătății publice și mediului;

| F. | întrucât Comisia dorește să asigure integritatea ecologică a extracției de hidrocarburi neconvenționale, cum ar fi gazele de șist, și să se asigure că riscurile care pot apărea în urma proiectelor individuale și a dezvoltării cumulate sunt gestionate în mod corespunzător în statele membre ale UE care intenționează să exploreze sau să exploateze astfel de resurse; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia dorește să asigure integritatea ecologică a extracției de hidrocarburi neconvenționale, cum ar fi gazele de șist, și să se asigure că riscurile care pot apărea în urma proiectelor individuale și a dezvoltării cumulate sunt gestionate în mod corespunzător în statele membre ale UE care intenționează să exploreze sau să exploateze astfel de resurse;

| G. | întrucât Comisia a răspuns la cererile de măsuri urgente prin adoptarea, la 22 ianuarie 2014, a unei recomandări destinate să contribuie la furnizarea unei imagini clare și previzibile pentru autoritățile publice, operatorii de pe piață și cetățeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a răspuns la cererile de măsuri urgente prin adoptarea, la 22 ianuarie 2014, a unei recomandări destinate să contribuie la furnizarea unei imagini clare și previzibile pentru autoritățile publice, operatorii de pe piață și cetățeni;

| H. | întrucât Recomandarea 2014/70/UE a Comisiei din 22 ianuarie 2014 privind principiile minime pentru explorarea și extracția hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum (6) invită statele membre UE să respecte principiile minime atunci când pune în aplicare sau adaptează legislația aplicabilă în materie de explorare sau extracție de hidrocarburi prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum; |
| --- | --- |

H.

întrucât Recomandarea 2014/70/UE a Comisiei din 22 ianuarie 2014 privind principiile minime pentru explorarea și extracția hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum (6) invită statele membre UE să respecte principiile minime atunci când pune în aplicare sau adaptează legislația aplicabilă în materie de explorare sau extracție de hidrocarburi prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum;

| I. | întrucât, deși criza economică mondială și prețurile scăzute ale petrolului au avut un impact negativ asupra investițiilor în extracția de combustibili fosili neconvenționali, instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri naționale și împrumuturi pentru acest tip de investiții; |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși criza economică mondială și prețurile scăzute ale petrolului au avut un impact negativ asupra investițiilor în extracția de combustibili fosili neconvenționali, instituțiile financiare internaționale continuă să joace un rol important prin mobilizarea de fonduri naționale și împrumuturi pentru acest tip de investiții;

| J. | întrucât descoperirea de zăcăminte de gaze de șist în țări în care anterior nu existau rezerve de gaze exploatabile constituie pentru țările care importă gaze naturale ocazia de a se transforma în producători, permițându-le să-și asigure nevoile de gaze naturale pe termen lung dintr-o sursă internă și/sau să devină exportatori mulțumită gazelor naturale lichefiate recent dezvoltate (GNL); |
| --- | --- |

J.

întrucât descoperirea de zăcăminte de gaze de șist în țări în care anterior nu existau rezerve de gaze exploatabile constituie pentru țările care importă gaze naturale ocazia de a se transforma în producători, permițându-le să-și asigure nevoile de gaze naturale pe termen lung dintr-o sursă internă și/sau să devină exportatori mulțumită gazelor naturale lichefiate recent dezvoltate (GNL);

| K. | întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a economiilor lor și a sectoarelor lor de extracție a hidrocarburilor, cum ar fi combustibilii fosili, atunci când concep politici adecvate pentru impunerea de obligații sectoarelor industriale care aplică noi metode de extracție a combustibililor fosili neconvenționali în contextul explorării sau exploatării acestor resurse, |
| --- | --- |

K.

întrucât UE și țările partenere din Europa de Est trebuie să țină seama de competitivitatea globală a economiilor lor și a sectoarelor lor de extracție a hidrocarburilor, cum ar fi combustibilii fosili, atunci când concep politici adecvate pentru impunerea de obligații sectoarelor industriale care aplică noi metode de extracție a combustibililor fosili neconvenționali în contextul explorării sau exploatării acestor resurse,

| 1. | subliniază importanța asistenței UE în contextul recomandărilor de politică prevăzute în Recomandarea 2014/70/UE a Comisiei; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța asistenței UE în contextul recomandărilor de politică prevăzute în Recomandarea 2014/70/UE a Comisiei;

| 2. | sprijină principiile minime stabilite în Recomandarea 2014/70/UE menite să asigure protejarea sănătății publice, a climei și a mediului, utilizarea eficientă a resurselor, organizarea transparentă a concurenței pentru exploatare, construire și funcționare și informarea publicului; solicită statelor membre ale UE care intenționează să efectueze fracturare hidraulică să respecte aceste principii; |
| --- | --- |

2.

sprijină principiile minime stabilite în Recomandarea 2014/70/UE menite să asigure protejarea sănătății publice, a climei și a mediului, utilizarea eficientă a resurselor, organizarea transparentă a concurenței pentru exploatare, construire și funcționare și informarea publicului; solicită statelor membre ale UE care intenționează să efectueze fracturare hidraulică să respecte aceste principii;

| 3. | solicită crearea condițiilor necesare explorării și extracției sigure și eficace a hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum; |
| --- | --- |

3.

solicită crearea condițiilor necesare explorării și extracției sigure și eficace a hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum;

| 4. | subliniază faptul că partenerii est-europeni trebuie să răspundă la preocupările publicului cu privire la toate consecințele negative posibile ale fracturării hidraulice, să asigure cele mai înalte standarde de mediu, sociale, de sănătate publică, de eficiență și de siguranță, precum și o concurență transparentă pentru exploatarea, construirea și operarea structurilor de extracție de gaze neconvenționale; subliniază, de asemenea, necesitatea de a evita riscurile publice și de mediu; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că partenerii est-europeni trebuie să răspundă la preocupările publicului cu privire la toate consecințele negative posibile ale fracturării hidraulice, să asigure cele mai înalte standarde de mediu, sociale, de sănătate publică, de eficiență și de siguranță, precum și o concurență transparentă pentru exploatarea, construirea și operarea structurilor de extracție de gaze neconvenționale; subliniază, de asemenea, necesitatea de a evita riscurile publice și de mediu;

| 5. | atrage atenția asupra provocărilor deosebite asociate cu exploatarea gazelor naturale, care reprezintă în prezent un sfert din consumul de energie primară al UE și ar putea contribui la reducerea pe termen scurt și mediu a emisiilor de gaze cu efect de seră, dacă ar înlocui combustibilii fosili care generează un volum mai mare de emisii de carbon; în special, subliniază că, la nivelul consumatorilor, regiunile care depind de petrol pentru încălzire ar putea genera mai puține emisii încurajând proprietarii de imobile să treacă la încălzirea pe bază de gaze naturale; observă că acele regiuni nu ar trebui descurajate să își îmbunătățească eficiența energetică în sectoarele-cheie, cum ar fi clădirile, și să optimizeze utilizarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra provocărilor deosebite asociate cu exploatarea gazelor naturale, care reprezintă în prezent un sfert din consumul de energie primară al UE și ar putea contribui la reducerea pe termen scurt și mediu a emisiilor de gaze cu efect de seră, dacă ar înlocui combustibilii fosili care generează un volum mai mare de emisii de carbon; în special, subliniază că, la nivelul consumatorilor, regiunile care depind de petrol pentru încălzire ar putea genera mai puține emisii încurajând proprietarii de imobile să treacă la încălzirea pe bază de gaze naturale; observă că acele regiuni nu ar trebui descurajate să își îmbunătățească eficiența energetică în sectoarele-cheie, cum ar fi clădirile, și să optimizeze utilizarea surselor regenerabile de energie;

| 6. | sprijină explorarea gazelor de șist în statele membre ale UE, având în vedere că acestea ar putea înlocui combustibilii fosili cu nivel mai ridicat de emisii de carbon, ar constitui o sursă internă de gaze naturale (ceea ce ar reduce dependența de alți furnizori de energie) și un posibil motor de creare de locuri de muncă, creștere economică și surse suplimentare de venituri publice; |
| --- | --- |

6.

sprijină explorarea gazelor de șist în statele membre ale UE, având în vedere că acestea ar putea înlocui combustibilii fosili cu nivel mai ridicat de emisii de carbon, ar constitui o sursă internă de gaze naturale (ceea ce ar reduce dependența de alți furnizori de energie) și un posibil motor de creare de locuri de muncă, creștere economică și surse suplimentare de venituri publice;

| 7. | subliniază atât potențialele noi oportunități, cât și provocările generate de extracția de gaze de șist, așa cum au fost subliniate în Recomandarea 2014/70/UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază atât potențialele noi oportunități, cât și provocările generate de extracția de gaze de șist, așa cum au fost subliniate în Recomandarea 2014/70/UE;

| 8. | solicită intensificarea cercetării științifice fundamentale și aplicate și a cercetării tematice privind pronosticarea științifică și delimitarea unor zone de prospectare a ardeziei, a unor substanțe organice și a gazului metan din zăcăminte de cărbune, care pot fi asociate cu extracția de gaze naturale în toate bazinele de petrol, gaz și cărbune; |
| --- | --- |

8.

solicită intensificarea cercetării științifice fundamentale și aplicate și a cercetării tematice privind pronosticarea științifică și delimitarea unor zone de prospectare a ardeziei, a unor substanțe organice și a gazului metan din zăcăminte de cărbune, care pot fi asociate cu extracția de gaze naturale în toate bazinele de petrol, gaz și cărbune;

| 9. | subliniază necesitatea pregătirii documentației tehnice și normative și a alinierii acesteia la standardele industriale internaționale pentru eficacitate în prospectare, explorare și producție în ceea ce privește straturile de gaze de șist din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea pregătirii documentației tehnice și normative și a alinierii acesteia la standardele industriale internaționale pentru eficacitate în prospectare, explorare și producție în ceea ce privește straturile de gaze de șist din țările Parteneriatului estic;

| 10. | solicită îmbunătățirea legislației în domeniul utilizării subsolului pentru producția de petrol și gaze, precum și evaluarea, prevenirea și eliminarea impactului social și de mediu negativ și potențial negativ al utilizării subsolului; |
| --- | --- |

10.

solicită îmbunătățirea legislației în domeniul utilizării subsolului pentru producția de petrol și gaze, precum și evaluarea, prevenirea și eliminarea impactului social și de mediu negativ și potențial negativ al utilizării subsolului;

Impactul potențial asupra piețelor de energie din statele membre ale UE și din țările Parteneriatului estic

| 11. | ia în considerare faptul că activitățile legate de gazele de șist au, de asemenea, potențialul de a aduce beneficii economice directe sau indirecte statelor membre ale UE și țărilor din Parteneriatul estic, regiunilor și comunităților locale, întreprinderilor și cetățenilor, de exemplu, prin investiții regionale în infrastructură, oportunități de angajare directe și indirecte, precum și prin venituri publice din taxe, comisioane și redevențe; |
| --- | --- |

11.

ia în considerare faptul că activitățile legate de gazele de șist au, de asemenea, potențialul de a aduce beneficii economice directe sau indirecte statelor membre ale UE și țărilor din Parteneriatul estic, regiunilor și comunităților locale, întreprinderilor și cetățenilor, de exemplu, prin investiții regionale în infrastructură, oportunități de angajare directe și indirecte, precum și prin venituri publice din taxe, comisioane și redevențe;

| 12. | ia act de exemplul Statelor Unite, unde gazul neconvențional reprezintă în prezent 60 % din producția internă de gaze, iar gazele de șist prezintă cea mai mare rată de creștere; atrage atenția că această creștere semnificativă a producției de gaze naturale autohtone a dus la scăderea prețurilor la gaze în SUA și a influențat temporar prețurile importurilor de GNL în UE; |
| --- | --- |

12.

ia act de exemplul Statelor Unite, unde gazul neconvențional reprezintă în prezent 60 % din producția internă de gaze, iar gazele de șist prezintă cea mai mare rată de creștere; atrage atenția că această creștere semnificativă a producției de gaze naturale autohtone a dus la scăderea prețurilor la gaze în SUA și a influențat temporar prețurile importurilor de GNL în UE;

| 13. | ia act de concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, care au subliniat necesitatea de a diversifica aprovizionarea cu energie a Europei și de a dezvolta resurse energetice sigure și autohtone în vederea asigurării securității aprovizionării, a reducerii dependenței energetice externe a statelor membre ale UE și a stimulării creșterii economice; |
| --- | --- |

13.

ia act de concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, care au subliniat necesitatea de a diversifica aprovizionarea cu energie a Europei și de a dezvolta resurse energetice sigure și autohtone în vederea asigurării securității aprovizionării, a reducerii dependenței energetice externe a statelor membre ale UE și a stimulării creșterii economice;

| 14. | reamintește că obiectivul pe termen lung al UE, împreună cu țările Parteneriatului estic, este să devină o economie durabilă și eficientă din punctul de vedere al resurselor; consideră că gazele naturale și existența unor noi surse de combustibili fosili autohtoni siguri și durabili, cum ar fi gazele naturale din formațiuni șistoase, pot juca un rol în transformarea sectorului energetic, în special dacă înlocuiesc combustibilii fosili care generează un volum mai mare de emisii de carbon; consideră că, în orice caz, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sistemul nostru energetic va necesita îmbunătățirea continuă a eficienței energetice, creșterea economiilor de energie și intensificarea utilizării de tehnologii durabile, în special a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

14.

reamintește că obiectivul pe termen lung al UE, împreună cu țările Parteneriatului estic, este să devină o economie durabilă și eficientă din punctul de vedere al resurselor; consideră că gazele naturale și existența unor noi surse de combustibili fosili autohtoni siguri și durabili, cum ar fi gazele naturale din formațiuni șistoase, pot juca un rol în transformarea sectorului energetic, în special dacă înlocuiesc combustibilii fosili care generează un volum mai mare de emisii de carbon; consideră că, în orice caz, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sistemul nostru energetic va necesita îmbunătățirea continuă a eficienței energetice, creșterea economiilor de energie și intensificarea utilizării de tehnologii durabile, în special a surselor regenerabile de energie;

| 15. | solicită Belarusului să oprească construcția centralei sale nucleare până la realizarea, într-un mod deschis și transparent, a unei evaluări cu adevărat independente a impactului asupra mediului al construirii și funcționării acesteia, în deplină conformitate cu standardele și cerințele internaționale existente în domeniul nuclear și al protecției mediului [cum ar fi Convenția Espoo și Convenția de la Aarhus, precum și standardele de siguranță ale Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA)] și cu participarea tuturor părților interesate, pentru a se asigura că nu se fac compromisuri în detrimentul protecției mediului și al siguranței nucleare; |
| --- | --- |

15.

solicită Belarusului să oprească construcția centralei sale nucleare până la realizarea, într-un mod deschis și transparent, a unei evaluări cu adevărat independente a impactului asupra mediului al construirii și funcționării acesteia, în deplină conformitate cu standardele și cerințele internaționale existente în domeniul nuclear și al protecției mediului [cum ar fi Convenția Espoo și Convenția de la Aarhus, precum și standardele de siguranță ale Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA)] și cu participarea tuturor părților interesate, pentru a se asigura că nu se fac compromisuri în detrimentul protecției mediului și al siguranței nucleare;

| 16. | invită guvernele țărilor partenere din Europa de Est să facă tot posibilul pentru a asigura transparența în negocierea de acorduri în domeniul energiei cu țări terțe, în special cu cele cunoscute pentru faptul că utilizează resursele energetice ca instrument de politică externă. |
| --- | --- |

16.

invită guvernele țărilor partenere din Europa de Est să facă tot posibilul pentru a asigura transparența în negocierea de acorduri în domeniul energiei cu țări terțe, în special cu cele cunoscute pentru faptul că utilizează resursele energetice ca instrument de politică externă.

Informații generale cu privire la cooperarea dintre Ucraina și UE în sectorul energetic

Gazele de șist și gazul metan, cunoscute împreună sub denumirea de „gaze neconvenționale”, suscită un interes major față de constituirea de resurse de hidrocarburi și creșterea nivelului de independență energetică a Ucrainei.

Conceptul de hidrocarburi netradiționale include gazele de șist, gazele din formațiuni compacte aflate în roci-rezervor (sau gaze de tipul bazin central) și zăcămintele de petrol de șist, metan asociat cărbunelui și gaz hidrat. În Ucraina se preconizează să se înceapă exploatarea zăcămintelor de hidrocarburi neconvenționale de toate tipurile.

Resursele recuperabile preconizate de gaze de șist din Ucraina au fost estimate anterior de diferiți experți între 7 și 15 trilioane m3. Cei mai mulți experți sunt de acord că Ucraina se află pe locul al patrulea în Europa (după Polonia, Franța și Norvegia) în ceea ce privește resursele de gaze de șist.

Unul dintre principalii factori pentru o funcționare eficace a economiei ucrainene este satisfacerea necesarului de resurse minerale al țării, în primul rând de resurse de combustibil și energie. În paralel cu scăderea consumului de energie, trebuie acordată prioritate dezvoltării de tehnologii noi de cercetare, precum și producerii și utilizării unor surse naturale alternative de energie, inclusiv a celor neconvenționale.

Pentru exploatarea gazelor de șist trebuie puse în aplicare tehnologii moderne de descoperire, testare, intensificare (în special utilizarea fracturării puternice în mai multe trepte) și exploatare a zăcămintelor și trebuie atrase sumele considerabile necesare pentru investiții, pe care Ucraina nu le deține.

Cooperarea dintre Ucraina și UE în sectorul energetic se desfășoară în cadrul Acordului de asociere UE-Ucraina și a Programului de asociere aferent, a Memorandumului de înțelegere privind cooperarea energetică dintre UE și Ucraina și a Tratatului de instituire a Comunității Energiei.

Exploatarea resurselor de producție de hidrocarburi neconvenționale, în special a gazelor de șist, este limitată de o serie de alți factori, inclusiv de lipsa unei legislații care să reglementeze producția de acest tip de materie primă.

În calitate de membru al Comunității Energiei, Ucraina este obligată să pună în aplicare cel de al treilea pachet privind energia. În prezent, Ucraina se află într-un proces de reformare a sectorului său energetic și de armonizare a legislației în conformitate cu angajamentele asumate. Printre realizările recente se numără adoptarea legii privind piața gazelor naturale, destinată creării unui mediu eficient și competitiv în acest sector.

Având ca scop realizarea de reforme sectoriale în 2015, Ucraina intenționa să pregătească și să adopte o serie de acte legislative pentru liberalizarea piețelor de gaz și electricitate.

Mai exact, Ministerul Energiei și Industriei Cărbunelui din Ucraina, împreună cu secretariatul Comunității Energiei, au elaborat legea privind piața gazelor naturale în conformitate cu Directiva 2009/73/CE privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și cu Regulamentul (CE) nr. 715/2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale.

Legea menționată anterior stabilește cadrul legislativ pentru reforma sectorului gazelor și un plan pentru punerea sa în aplicare, în conformitate cu legislația europeană a energiei, inclusiv a dispozițiilor celui de al treilea pachet privind energia.

---

(1)  Rezoluții adoptate la 22 martie 2016 la Bruxelles, Belgia.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0088.

(4)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 28.

(5)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

(6)  JO L 39, 8.2.2014, p. 72.

---

| 31.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/17

---

REZOLUȚIA (1)

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, a experienței de muncă și a diplomelor universitare în cadrul procesului de la Bologna

(2016/C 193/04)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere declarația comună de la Riga a summitului Parteneriatului estic din 21 și 22 mai 2015, bazată pe declarațiile de la Vilnius și Varșovia care au fost făcute într-un context asemănător în anii precedenți, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de la Riga a summitului Parteneriatului estic din 21 și 22 mai 2015, bazată pe declarațiile de la Vilnius și Varșovia care au fost făcute într-un context asemănător în anii precedenți,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate, spre o consolidare a parteneriatului: poziția Parlamentului European referitoare la rapoartele intermediare de activitate pentru 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate, spre o consolidare a parteneriatului: poziția Parlamentului European referitoare la rapoartele intermediare de activitate pentru 2012”,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere comunicarea ministerială de la Yerevan redactată în urma celui de al patrulea forum politic de la Bologna și a conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior, care a avut loc între 14 și 15 mai 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea ministerială de la Yerevan redactată în urma celui de al patrulea forum politic de la Bologna și a conferinței ministeriale a Spațiului european al învățământului superior, care a avut loc între 14 și 15 mai 2015;

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 întitulată „Consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate capacitării societății civile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 întitulată „Consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate capacitării societății civile”,

| — | având în vedere declarația comună de la Sorbona privind armonizarea arhitecturii sistemului european de învățământ superior, semnată la Paris la 25 mai 1998 de miniștrii educației din Franța, Germania, Italia și Regatul Unit, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de la Sorbona privind armonizarea arhitecturii sistemului european de învățământ superior, semnată la Paris la 25 mai 1998 de miniștrii educației din Franța, Germania, Italia și Regatul Unit,

| — | având în vedere declarația comună semnată la Bologna la 19 iunie 1999 de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună semnată la Bologna la 19 iunie 1999 de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna),

| — | având în vedere Declarația de la Budapesta-Viena din 12 martie 2010, adoptată de miniștrii educației din 47 de țări, care a lansat în mod oficial Spațiul european al învățământului superior, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Budapesta-Viena din 12 martie 2010, adoptată de miniștrii educației din 47 de țări, care a lansat în mod oficial Spațiul european al învățământului superior,

| — | având în vedere Comunicatul Conferinței ministeriale și cel de al treilea Forum politic de la Bologna, care a avut loc la București la 26 și 27 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul Conferinței ministeriale și cel de al treilea Forum politic de la Bologna, care a avut loc la București la 26 și 27 aprilie 2012,

| — | având în vedere Strategia privind mobilitatea 2020 pentru Spațiul european al învățământului superior, adoptată de conferința ministerială a Spațiului european al învățământului superior care a avut loc la București între 26 și 27 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia privind mobilitatea 2020 pentru Spațiul european al învățământului superior, adoptată de conferința ministerială a Spațiului european al învățământului superior care a avut loc la București între 26 și 27 aprilie 2012,

| — | având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind recunoașterea calificărilor profesionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind recunoașterea calificărilor profesionale,

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind facilitarea emiterii de către statele membre a unor vize uniforme de scurtă ședere pentru cercetători, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind facilitarea emiterii de către statele membre a unor vize uniforme de scurtă ședere pentru cercetători,

| — | având în vedere raportul întitulat „Spațiul european al învățământului superior în 2015 – Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întitulat „Spațiul european al învățământului superior în 2015 – Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna”,

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (EQF-LLL),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior,

| — | având în vedere Recomandările Consiliului din 28 iunie 2011, cea privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii și cea de a se promova mobilitatea tinerilor în scop educațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandările Consiliului din 28 iunie 2011, cea privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii și cea de a se promova mobilitatea tinerilor în scop educațional,

| — | având în vedere raportul întitulat „Spațiul european al învățământului superior în 2012 – Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întitulat „Spațiul european al învățământului superior în 2012 – Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna”,

| — | având în vedere raportul final al Conferinței internaționale privind finanțarea învățământului superior, care a avut loc la Erevan, Armenia, între 8 și 9 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Conferinței internaționale privind finanțarea învățământului superior, care a avut loc la Erevan, Armenia, între 8 și 9 septembrie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 septembrie 2008 privind Procesul de la Bologna și mobilitatea studenților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 septembrie 2008 privind Procesul de la Bologna și mobilitatea studenților,

| — | având în vedere Raportul Parlamentului European din 31 martie 2015 referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a procesului de la Bologna, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Parlamentului European din 31 martie 2015 referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a procesului de la Bologna,

| — | având în vedere acordurile de asociere semnate între Uniunea Europeană și guvernele Georgiei, Moldovei și Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere semnate între Uniunea Europeană și guvernele Georgiei, Moldovei și Ucrainei,

| — | având în vedere programele de burse Erasmus+ și Erasmus Mundus, |
| --- | --- |

—

având în vedere programele de burse Erasmus+ și Erasmus Mundus,

| — | având în vedere Convenția cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior (CETS nr. 165, Lisabona, 11 aprilie 1997), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior (CETS nr. 165, Lisabona, 11 aprilie 1997),

| A. | întrucât recunoașterea reciprocă a diplomelor de învățământ superior dintre UE și țările din Parteneriatul estic continuă să fie un proces complex și costisitor, în ciuda progreselor introduse de procesul de la Bologna și Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- |

A.

întrucât recunoașterea reciprocă a diplomelor de învățământ superior dintre UE și țările din Parteneriatul estic continuă să fie un proces complex și costisitor, în ciuda progreselor introduse de procesul de la Bologna și Spațiul european al învățământului superior;

| B. | întrucât pentru studenții din țările Parteneriatului estic este dificil, uneori chiar imposibil să obțină recunoașterea legală a calificărilor pe care le dețin în statele membre ale UE, în timp ce uneori studenții din UE se confruntă cu probleme similare în țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

B.

întrucât pentru studenții din țările Parteneriatului estic este dificil, uneori chiar imposibil să obțină recunoașterea legală a calificărilor pe care le dețin în statele membre ale UE, în timp ce uneori studenții din UE se confruntă cu probleme similare în țările din Parteneriatul estic;

| C. | întrucât obstacolele existente cu privire la recunoașterea diplomelor și a calificărilor pot împiedica promovarea mobilității academice și profesionale și dezvoltarea legăturilor culturale dintre ambele părți și pot pune piedici în calea promovării cercetării academice și, în general, a progreselor care ar putea fi realizate în numeroase domenii științifice din Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât obstacolele existente cu privire la recunoașterea diplomelor și a calificărilor pot împiedica promovarea mobilității academice și profesionale și dezvoltarea legăturilor culturale dintre ambele părți și pot pune piedici în calea promovării cercetării academice și, în general, a progreselor care ar putea fi realizate în numeroase domenii științifice din Europa;

| D. | întrucât nu există niciun acord referitor la egalitatea de tratament pentru recunoașterea calificărilor profesionale pentru cetățenii țărilor din Parteneriatul estic/ai membrilor Procesului de la Bologna – ai Spațiului european al învățământului superior, iar aceasta previne mulți profesioniști de înaltă calificare dintr-o serie de domenii reglementate, cum ar fi sănătatea și asistența socială, educația, arhitectura și construcțiile (de exemplu, ingineria construcțiilor) și multe altele să practice aceste profesii în cadrul UE și, astfel, îi împiedică să se întoarcă în țările de origine cu cunoștințe valoroase și să acopere deficiențe în cadrul forței de muncă de înaltă calificare din statele membre ale UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât nu există niciun acord referitor la egalitatea de tratament pentru recunoașterea calificărilor profesionale pentru cetățenii țărilor din Parteneriatul estic/ai membrilor Procesului de la Bologna – ai Spațiului european al învățământului superior, iar aceasta previne mulți profesioniști de înaltă calificare dintr-o serie de domenii reglementate, cum ar fi sănătatea și asistența socială, educația, arhitectura și construcțiile (de exemplu, ingineria construcțiilor) și multe altele să practice aceste profesii în cadrul UE și, astfel, îi împiedică să se întoarcă în țările de origine cu cunoștințe valoroase și să acopere deficiențe în cadrul forței de muncă de înaltă calificare din statele membre ale UE;

| E. | întrucât există o mare nevoie ca mai multe instituții orientate spre cercetare, inclusiv școli doctorale, să fie dezvoltate în țările din Parteneriatul estic, oferind, astfel, studenților locali mai multe opțiuni de carieră în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

E.

întrucât există o mare nevoie ca mai multe instituții orientate spre cercetare, inclusiv școli doctorale, să fie dezvoltate în țările din Parteneriatul estic, oferind, astfel, studenților locali mai multe opțiuni de carieră în domeniul cercetării;

| F. | întrucât abordările privind recunoașterea calificărilor variază atât în cadrul UE, cât și între UE și țările din Parteneriatul estic care sunt membre ale Procesului de la Bologna/Spațiului european al învățământului superior; |
| --- | --- |

F.

întrucât abordările privind recunoașterea calificărilor variază atât în cadrul UE, cât și între UE și țările din Parteneriatul estic care sunt membre ale Procesului de la Bologna/Spațiului european al învățământului superior;

| G. | întrucât procesul de recunoaștere a calificărilor din străinătate nu este armonizat și nu există niciun mecanism rentabil pentru obținerea unor informații reactive în țările care participă la procesul de la Bologna/Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- |

G.

întrucât procesul de recunoaștere a calificărilor din străinătate nu este armonizat și nu există niciun mecanism rentabil pentru obținerea unor informații reactive în țările care participă la procesul de la Bologna/Spațiul european al învățământului superior;

| H. | întrucât în mai bine de două treimi dintre țările participante deciziile finale privind recunoașterea calificărilor din străinătate țin de responsabilitatea instituțiilor de învățământ superior; |
| --- | --- |

H.

întrucât în mai bine de două treimi dintre țările participante deciziile finale privind recunoașterea calificărilor din străinătate țin de responsabilitatea instituțiilor de învățământ superior;

| I. | întrucât continuă să existe preocupări legate de corectitudine, transparență, standarde și responsabilitate în privința a numeroase instituții de învățământ superior în multe dintre țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

I.

întrucât continuă să existe preocupări legate de corectitudine, transparență, standarde și responsabilitate în privința a numeroase instituții de învățământ superior în multe dintre țările din Parteneriatul estic;

| J. | întrucât corupția, birocrația excesivă, atitudinea prea conservatoare, nesiguranța și mentalitățile depășite pot fi încă întâlnite în cadrul instituțiilor de învățământ superior din țările din Parteneriatul estic și, ocazional, de asemenea în UE, iar această stare de fapt trebuie soluționată și corectată; |
| --- | --- |

J.

întrucât corupția, birocrația excesivă, atitudinea prea conservatoare, nesiguranța și mentalitățile depășite pot fi încă întâlnite în cadrul instituțiilor de învățământ superior din țările din Parteneriatul estic și, ocazional, de asemenea în UE, iar această stare de fapt trebuie soluționată și corectată;

| K. | întrucât rețeaua centrului național de informare privind recunoașterea academică (ENIC/NARIC) este principala rețea care oferă schimburi de informații privind recunoașterea și dezvoltă instrumente pentru recunoașterea procedurilor, politicilor și practicilor care au potențialul de a informa publicul și partenerii și să ajute țările membre și organismele politice-cheie să înțeleagă procesul de recunoaștere, ajutând, de asemenea, la procesul de aliniere a legislației și a procedurilor naționale cu practicile UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât rețeaua centrului național de informare privind recunoașterea academică (ENIC/NARIC) este principala rețea care oferă schimburi de informații privind recunoașterea și dezvoltă instrumente pentru recunoașterea procedurilor, politicilor și practicilor care au potențialul de a informa publicul și partenerii și să ajute țările membre și organismele politice-cheie să înțeleagă procesul de recunoaștere, ajutând, de asemenea, la procesul de aliniere a legislației și a procedurilor naționale cu practicile UE;

| L. | întrucât universitățile sunt spații care susțin apariția de idei noi și care se bazează pe libertatea de exprimare și de gândire pentru a asigura progresul academic; întrucât aceasta poate intra în conflict cu presiunile motivate politic, expunând, astfel, adesea studenții la acte de hărțuire și chiar la abuzuri ale dreptului omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât universitățile sunt spații care susțin apariția de idei noi și care se bazează pe libertatea de exprimare și de gândire pentru a asigura progresul academic; întrucât aceasta poate intra în conflict cu presiunile motivate politic, expunând, astfel, adesea studenții la acte de hărțuire și chiar la abuzuri ale dreptului omului;

| M. | întrucât programele Erasmus+ reprezintă instrumente cruciale de modernizare a instituțiilor de învățământ superior atât din UE, cât și din Parteneriatul estic, stimulând cooperarea internațională cu instituțiile UE și contribuind la reforma învățământului superior și la îmbunătățirea mobilității studențești, |
| --- | --- |

M.

întrucât programele Erasmus+ reprezintă instrumente cruciale de modernizare a instituțiilor de învățământ superior atât din UE, cât și din Parteneriatul estic, stimulând cooperarea internațională cu instituțiile UE și contribuind la reforma învățământului superior și la îmbunătățirea mobilității studențești,

Principii generale

| 1. | afirmă că faptul că studenții pot beneficia de o educație superioară de înaltă calitate recunoscută reciproc atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic, precum și de recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale pentru cele mai importante profesii reglementate și de recunoașterea deplină a experienței de muncă câștigate de ambele părți poate fi de importanță crucială pentru a intensifica și a îmbunătăți legăturile socioeconomice interculturale și pentru a încuraja pacea, dezvoltarea, prosperitatea și stabilitatea; |
| --- | --- |

1.

afirmă că faptul că studenții pot beneficia de o educație superioară de înaltă calitate recunoscută reciproc atât în statele membre ale UE, cât și în țările Parteneriatului estic, precum și de recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale pentru cele mai importante profesii reglementate și de recunoașterea deplină a experienței de muncă câștigate de ambele părți poate fi de importanță crucială pentru a intensifica și a îmbunătăți legăturile socioeconomice interculturale și pentru a încuraja pacea, dezvoltarea, prosperitatea și stabilitatea;

| 2. | salută semnarea acordurilor de asociere cu trei țări din Parteneriatul estic și se așteaptă ca această evoluție să aibă un impact pozitiv asupra recunoașterii reciproce a diplomelor, calificărilor, competențelor și experienței de muncă; consideră că una dintre prioritățile-cheie este de a dezvolta modalități semnificative și durabile de cooperare cu celelalte țări din Parteneriatul estic, asigurând continuarea cooperării în acest domeniu și în altele; ia act, în același timp, de faptul că acordurile de asociere asigură instrumente îmbunătățite de comunicare și cooperare la nivel guvernamental și parlamentar și ar putea servi drept bază pentru consolidarea cooperării, inclusiv prin instituirea unor Centre Naționale de Recunoaștere și Informare, introducerea unui card profesional european comun UE-Parteneriatul estic și dezvoltarea unor mecanisme rentabile de informare și de alertă prin Sistemul de informare al pieței interne (IMI) între UE și partenerii săi din est; |
| --- | --- |

2.

salută semnarea acordurilor de asociere cu trei țări din Parteneriatul estic și se așteaptă ca această evoluție să aibă un impact pozitiv asupra recunoașterii reciproce a diplomelor, calificărilor, competențelor și experienței de muncă; consideră că una dintre prioritățile-cheie este de a dezvolta modalități semnificative și durabile de cooperare cu celelalte țări din Parteneriatul estic, asigurând continuarea cooperării în acest domeniu și în altele; ia act, în același timp, de faptul că acordurile de asociere asigură instrumente îmbunătățite de comunicare și cooperare la nivel guvernamental și parlamentar și ar putea servi drept bază pentru consolidarea cooperării, inclusiv prin instituirea unor Centre Naționale de Recunoaștere și Informare, introducerea unui card profesional european comun UE-Parteneriatul estic și dezvoltarea unor mecanisme rentabile de informare și de alertă prin Sistemul de informare al pieței interne (IMI) între UE și partenerii săi din est;

| 3. | subliniază că procesul de la Bologna nu este în niciun caz un sistem unidirecțional, ci că, mai degrabă, are obiectivul de a sprijini dezvoltarea învățământului superior și a mobilității academice dintre UE și țările din Parteneriatul estic, iar participanții de ambele părți necesită un acces mai bun la instituțiile de învățământ superior, recunoașterea diplomelor, programe de burse și acceptarea deplină în sisteme diferite de învățământ superior, cu condiția respectării tuturor criteriilor academice necesare; |
| --- | --- |

3.

subliniază că procesul de la Bologna nu este în niciun caz un sistem unidirecțional, ci că, mai degrabă, are obiectivul de a sprijini dezvoltarea învățământului superior și a mobilității academice dintre UE și țările din Parteneriatul estic, iar participanții de ambele părți necesită un acces mai bun la instituțiile de învățământ superior, recunoașterea diplomelor, programe de burse și acceptarea deplină în sisteme diferite de învățământ superior, cu condiția respectării tuturor criteriilor academice necesare;

| 4. | subliniază că situația curentă, în care existența unor probleme sistemice persistente îngreunează pentru mulți studenți și tineri profesioniști din Parteneriatul estic recunoașterea automată a diplomelor sau calificărilor lor profesionale în UE, reprezintă o piedică semnificativă în calea liberei circulații a profesioniștilor și a dezvoltării unor relații bune între cele două părți; |
| --- | --- |

4.

subliniază că situația curentă, în care existența unor probleme sistemice persistente îngreunează pentru mulți studenți și tineri profesioniști din Parteneriatul estic recunoașterea automată a diplomelor sau calificărilor lor profesionale în UE, reprezintă o piedică semnificativă în calea liberei circulații a profesioniștilor și a dezvoltării unor relații bune între cele două părți;

| 5. | ia act de faptul că dezvoltarea socioeconomică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic poate fi puternic consolidată dacă sunt disponibili absolvenți, profesioniști și întreprinzători care au dobândit noi experiențe în alte medii, lucru care, la rândul său, permite apariția unor noi idei și procese și contribuie la răspândirea valorilor și cunoștințelor practice, consolidează universitățile locale, atrage încrederea investitorilor străini și ajută la prevenirea stagnării; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că dezvoltarea socioeconomică a țărilor din cadrul Parteneriatului estic poate fi puternic consolidată dacă sunt disponibili absolvenți, profesioniști și întreprinzători care au dobândit noi experiențe în alte medii, lucru care, la rândul său, permite apariția unor noi idei și procese și contribuie la răspândirea valorilor și cunoștințelor practice, consolidează universitățile locale, atrage încrederea investitorilor străini și ajută la prevenirea stagnării;

| 6. | consideră că există o nevoie acută de inversare a tendinței de „exod al creierelor”, care determină tineri talentați din Parteneriatul estic să plece în vest, privând astfel țările lor de expertiza atât de necesară pentru realizarea de îmbunătățiri la nivelul societăților lor și pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

6.

consideră că există o nevoie acută de inversare a tendinței de „exod al creierelor”, care determină tineri talentați din Parteneriatul estic să plece în vest, privând astfel țările lor de expertiza atât de necesară pentru realizarea de îmbunătățiri la nivelul societăților lor și pentru dezvoltarea durabilă;

| 7. | subliniază nevoia ca toate părțile implicate în Parteneriatul estic să asigure, atât în legislație, cât și în practică, accesul deplin la învățământul superior pentru toți, fără discriminare pe motive de gen, religie, apartenență etnică sau opinii politice; ia act de faptul că universitățile sunt universal recunoscute ca locuri de învățare unde se poate practica libertatea de exprimare, iar promovarea excelenței academice este apărată cel mai bine prin protejarea studenților de toate formele de persecuție sau hărțuire; |
| --- | --- |

7.

subliniază nevoia ca toate părțile implicate în Parteneriatul estic să asigure, atât în legislație, cât și în practică, accesul deplin la învățământul superior pentru toți, fără discriminare pe motive de gen, religie, apartenență etnică sau opinii politice; ia act de faptul că universitățile sunt universal recunoscute ca locuri de învățare unde se poate practica libertatea de exprimare, iar promovarea excelenței academice este apărată cel mai bine prin protejarea studenților de toate formele de persecuție sau hărțuire;

| 8. | consideră că Comisia ar trebui, în mod prioritar, să colaboreze cu autoritățile academice, administrative și guvernamentale relevante, precum și cu reprezentanții sau organizațiile de studenți relevante pentru a evidenția preocupările studenților și a profesioniștilor din țările Parteneriatului estic, cu scopul de a identifica chestiunile specifice care afectează regiunea și de a găsi soluții; |
| --- | --- |

8.

consideră că Comisia ar trebui, în mod prioritar, să colaboreze cu autoritățile academice, administrative și guvernamentale relevante, precum și cu reprezentanții sau organizațiile de studenți relevante pentru a evidenția preocupările studenților și a profesioniștilor din țările Parteneriatului estic, cu scopul de a identifica chestiunile specifice care afectează regiunea și de a găsi soluții;

| 9. | subliniază că guvernele țărilor Parteneriatului estic trebuie să își intensifice eforturile pe care le depun pentru a introduce sisteme adecvate de control și asigurare a calității, lucrând alături de universități și de autoritățile naționale responsabile pentru profesii reglementate specifice, pentru a oferi cetățenilor lor posibilitatea de a-și îmbogăți studiile și experiența, de asemenea în UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază că guvernele țărilor Parteneriatului estic trebuie să își intensifice eforturile pe care le depun pentru a introduce sisteme adecvate de control și asigurare a calității, lucrând alături de universități și de autoritățile naționale responsabile pentru profesii reglementate specifice, pentru a oferi cetățenilor lor posibilitatea de a-și îmbogăți studiile și experiența, de asemenea în UE;

| 10. | constată cu îngrijorare că există în continuare dezechilibre de gen persistente în anumite domenii ale formării profesionale în țările din cadrul Parteneriatului estic și consideră că accesul egal la toate nivelurile pentru ambele sexe, în special, la învățământul superior, trebuie să fie promovat și stimulat activ prin burse specifice care să consolideze discriminarea pozitivă; |
| --- | --- |

10.

constată cu îngrijorare că există în continuare dezechilibre de gen persistente în anumite domenii ale formării profesionale în țările din cadrul Parteneriatului estic și consideră că accesul egal la toate nivelurile pentru ambele sexe, în special, la învățământul superior, trebuie să fie promovat și stimulat activ prin burse specifice care să consolideze discriminarea pozitivă;

| 11. | subliniază că, acum că s-a obținut liberalizarea vizelor pentru toate țările din Parteneriatul estic cu excepția Belarusului, un număr mai mare de studenți din regiune sunt în prezent interesați să își continue studiile în UE; îndeamnă, prin urmare, instituțiile UE să intensifice negocierile cu Belarusul privind liberalizarea vizelor cu scopul de a încuraja mobilitatea studenților între UE și toate țările din cadrul Parteneriatului estic, fără excepție; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, acum că s-a obținut liberalizarea vizelor pentru toate țările din Parteneriatul estic cu excepția Belarusului, un număr mai mare de studenți din regiune sunt în prezent interesați să își continue studiile în UE; îndeamnă, prin urmare, instituțiile UE să intensifice negocierile cu Belarusul privind liberalizarea vizelor cu scopul de a încuraja mobilitatea studenților între UE și toate țările din cadrul Parteneriatului estic, fără excepție;

| 12. | subliniază că independența universităților și separarea lor completă de stat și de politică reprezintă condiții fundamentale și vitale pentru a asigura un sistem de învățământ performant și compatibil cu UE; subliniază că finanțarea universităților pe o bază echitabilă este un pas important în această direcție, care nu ar trebui să aibă nicio legătură cu statul sau cu politica, ci, mai degrabă, ar trebui să fie legat de performanță, numărul de studenți și rezultatele academice; |
| --- | --- |

12.

subliniază că independența universităților și separarea lor completă de stat și de politică reprezintă condiții fundamentale și vitale pentru a asigura un sistem de învățământ performant și compatibil cu UE; subliniază că finanțarea universităților pe o bază echitabilă este un pas important în această direcție, care nu ar trebui să aibă nicio legătură cu statul sau cu politica, ci, mai degrabă, ar trebui să fie legat de performanță, numărul de studenți și rezultatele academice;

| 13. | invită universitățile din țările Parteneriatului estic să își adapteze oferta educațională la nevoile pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

13.

invită universitățile din țările Parteneriatului estic să își adapteze oferta educațională la nevoile pieței forței de muncă;

| 14. | încurajează universitățile atât din UE, cât și din țările Parteneriatului estic să depună în mod activ eforturi în vederea colaborării reciproce și a schimbului de experiență și să instituie mecanisme de dialog permanente cu scopul de a genera mai bine schimbări în aceasta din urmă; |
| --- | --- |

14.

încurajează universitățile atât din UE, cât și din țările Parteneriatului estic să depună în mod activ eforturi în vederea colaborării reciproce și a schimbului de experiență și să instituie mecanisme de dialog permanente cu scopul de a genera mai bine schimbări în aceasta din urmă;

| 15. | recunoaște importanța rolului pe care îl îndeplinește rețeaua ENIC/NARIC din diferitele aspecte legate de recunoașterea academică și recunoașterea profesiilor reglementate și nereglementate și consideră că este necesară consolidarea dezvoltării ulterioare a acestei rețele, inclusiv dezvoltarea funcționării și a rolului centrelor naționale din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

15.

recunoaște importanța rolului pe care îl îndeplinește rețeaua ENIC/NARIC din diferitele aspecte legate de recunoașterea academică și recunoașterea profesiilor reglementate și nereglementate și consideră că este necesară consolidarea dezvoltării ulterioare a acestei rețele, inclusiv dezvoltarea funcționării și a rolului centrelor naționale din țările Parteneriatului estic;

Diplomele universitare în cadrul procesului de la Bologna

| 16. | salută faptul că toate țările din Parteneriatul estic fac parte din Spațiul european al învățământului superior și că, în ciuda numeroaselor diferențe în ceea ce privește punerea în aplicare a procesului de la Bologna, toate depun eforturi pentru a atinge aceleași standarde în cadrul învățământului superior ca și cele prevalente în celelalte state membre ale UE [standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (EHEA-ESGg)], iar recunoașterea imediată și automată a tuturor diplomelor de învățământ superior ar trebui să fie obiectivul principal în întreaga regiune; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că toate țările din Parteneriatul estic fac parte din Spațiul european al învățământului superior și că, în ciuda numeroaselor diferențe în ceea ce privește punerea în aplicare a procesului de la Bologna, toate depun eforturi pentru a atinge aceleași standarde în cadrul învățământului superior ca și cele prevalente în celelalte state membre ale UE [standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (EHEA-ESGg)], iar recunoașterea imediată și automată a tuturor diplomelor de învățământ superior ar trebui să fie obiectivul principal în întreaga regiune;

| 17. | salută decizia conferinței ministeriale din 2015 privind aderarea Republicii Belarus la Spațiul european al învățământului superior, considerând această evoluție drept dovadă a caracterului favorabil incluziunii al procesului de la Bologna; încurajează Republica Belarus să asigure compatibilitatea sistemului său de învățământ superior și a practicilor din domeniu cu cele din alte țări din Spațiul european al învățământului superior, |
| --- | --- |

17.

salută decizia conferinței ministeriale din 2015 privind aderarea Republicii Belarus la Spațiul european al învățământului superior, considerând această evoluție drept dovadă a caracterului favorabil incluziunii al procesului de la Bologna; încurajează Republica Belarus să asigure compatibilitatea sistemului său de învățământ superior și a practicilor din domeniu cu cele din alte țări din Spațiul european al învățământului superior,

| 18. | consideră că instrumentele procesului de la Bologna, în special Cadrul european al calificărilor (CEC) și Sistemul european de credite transferabile (ECTS), sunt, în prezent, puse în aplicare în mod corect de către țările din cadrul Parteneriatului estic în ceea ce privește propriile cadre naționale ale calificărilor (CNC) și sisteme naționale de credite transferabile (NCTS), armonizate cu instrumentele de la Bologna, și că, deși există încă loc de îmbunătățire, criteriile care trebuie recunoscute de către autoritățile competente ale UE în cadrul Spațiului european de recunoaștere a calificărilor (EAR) în ceea ce privește recunoașterea automată a diplomelor universitare ar trebui să conducă la creșterea accelerată a numărului de diplome recunoscute ale studenților din țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

18.

consideră că instrumentele procesului de la Bologna, în special Cadrul european al calificărilor (CEC) și Sistemul european de credite transferabile (ECTS), sunt, în prezent, puse în aplicare în mod corect de către țările din cadrul Parteneriatului estic în ceea ce privește propriile cadre naționale ale calificărilor (CNC) și sisteme naționale de credite transferabile (NCTS), armonizate cu instrumentele de la Bologna, și că, deși există încă loc de îmbunătățire, criteriile care trebuie recunoscute de către autoritățile competente ale UE în cadrul Spațiului european de recunoaștere a calificărilor (EAR) în ceea ce privește recunoașterea automată a diplomelor universitare ar trebui să conducă la creșterea accelerată a numărului de diplome recunoscute ale studenților din țările Parteneriatului estic;

| 19. | subliniază necesitatea de a consolida cooperarea dintre instituțiile educaționale din UE și țările Parteneriatului estic în vederea schimbului de experiență, întrucât, în majoritatea țărilor, recunoașterea diplomelor din străinătate în scopuri academice este efectuată de către aceste instituții; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a consolida cooperarea dintre instituțiile educaționale din UE și țările Parteneriatului estic în vederea schimbului de experiență, întrucât, în majoritatea țărilor, recunoașterea diplomelor din străinătate în scopuri academice este efectuată de către aceste instituții;

| 20. | recunoaște că nivelul cheltuielilor publice destinate învățământului superior prezintă mari variații între țările Parteneriatului estic, așa cum se întâmplă și între statele membre ale UE; regretă, totuși, faptul că, în multe dintre țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE din vecinătate, procentul din PIB alocat învățământului terțiar se numără printre cele mai scăzute din Spațiul european al învățământului superior, astfel încât este dificil sau chiar imposibil să se asigure realizarea unor evoluții corespunzătoare în domeniu; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că nivelul cheltuielilor publice destinate învățământului superior prezintă mari variații între țările Parteneriatului estic, așa cum se întâmplă și între statele membre ale UE; regretă, totuși, faptul că, în multe dintre țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE din vecinătate, procentul din PIB alocat învățământului terțiar se numără printre cele mai scăzute din Spațiul european al învățământului superior, astfel încât este dificil sau chiar imposibil să se asigure realizarea unor evoluții corespunzătoare în domeniu;

| 21. | ia act de faptul că structura în trei cicluri a procesului de la Bologna pentru învățământul superior (licență, masterat și doctorat), deși nu este implementată în mod identic pe întreg teritoriul Spațiului european al învățământului superior, este în mare parte respectată în țările Parteneriatului estic; se pune, totuși, problema că lipsesc în mod clar suficiente școli doctorale sau nu este disponibilă finanțare pentru studenții din țările respective, lucru care constituie principalul motiv pentru care majoritatea candidaților încearcă să urmeze studii doctorale în altă parte; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că structura în trei cicluri a procesului de la Bologna pentru învățământul superior (licență, masterat și doctorat), deși nu este implementată în mod identic pe întreg teritoriul Spațiului european al învățământului superior, este în mare parte respectată în țările Parteneriatului estic; se pune, totuși, problema că lipsesc în mod clar suficiente școli doctorale sau nu este disponibilă finanțare pentru studenții din țările respective, lucru care constituie principalul motiv pentru care majoritatea candidaților încearcă să urmeze studii doctorale în altă parte;

| 22. | subliniază că, dat fiind că instituțiile de învățământ superior sunt, în mare măsură, principalele organisme responsabile pentru criteriile privind controlul calității și pentru procedurile de eliberare a diplomelor, cu respectarea principiilor procesului de la Bologna și ale Convenției de la Lisabona privind recunoașterea calificărilor, există o nevoie stringentă de a se dezvolta instituții de învățământ superior mai autonome și mai puternice în țările Parteneriatului estic și solicită Comisiei și SEAE să examineze modalitățile de promovare a acestei evoluții împreună cu autoritățile naționale; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, dat fiind că instituțiile de învățământ superior sunt, în mare măsură, principalele organisme responsabile pentru criteriile privind controlul calității și pentru procedurile de eliberare a diplomelor, cu respectarea principiilor procesului de la Bologna și ale Convenției de la Lisabona privind recunoașterea calificărilor, există o nevoie stringentă de a se dezvolta instituții de învățământ superior mai autonome și mai puternice în țările Parteneriatului estic și solicită Comisiei și SEAE să examineze modalitățile de promovare a acestei evoluții împreună cu autoritățile naționale;

| 23. | solicită guvernelor și parlamentelor din țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE să depună eforturi pentru o mai bună transpunere în legislația națională a principiilor Convenției de la Lisabona privind recunoașterea calificărilor, atât în ceea ce privește calitatea diplomelor eliberate în context național, cât și în ceea ce privește facilitarea recunoașterii automate a calificărilor obținute în străinătate; |
| --- | --- |

23.

solicită guvernelor și parlamentelor din țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE să depună eforturi pentru o mai bună transpunere în legislația națională a principiilor Convenției de la Lisabona privind recunoașterea calificărilor, atât în ceea ce privește calitatea diplomelor eliberate în context național, cât și în ceea ce privește facilitarea recunoașterii automate a calificărilor obținute în străinătate;

| 24. | subliniază că existența unor „fabrici de diplome” și „fabrici de acreditare”, precum și lipsa unor sisteme naționale comparabile, compatibile și coerente în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor de la Bologna/ale Spațiului european al învățământului superior rămân principalele motive care împiedică multe organisme din UE să poată să recunoască în mod automat calificările acordate în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

24.

subliniază că existența unor „fabrici de diplome” și „fabrici de acreditare”, precum și lipsa unor sisteme naționale comparabile, compatibile și coerente în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor de la Bologna/ale Spațiului european al învățământului superior rămân principalele motive care împiedică multe organisme din UE să poată să recunoască în mod automat calificările acordate în țările Parteneriatului estic;

| 25. | invită guvernele ambelor părți să își intensifice eforturile depuse pentru a asigura încrederea în sistemul de învățământ superior, în special prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru admiterea la universitate și examene și pentru accesul la resurse și infrastructuri, precum și a unor drepturi egale la burse; este, de asemenea, absolut primordial să se asigure că se acordă diplome doar studenților care respectă toate cerințele și rezultatelor învățării necesare potrivit CEC pentru calificarea respectivă; |
| --- | --- |

25.

invită guvernele ambelor părți să își intensifice eforturile depuse pentru a asigura încrederea în sistemul de învățământ superior, în special prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru admiterea la universitate și examene și pentru accesul la resurse și infrastructuri, precum și a unor drepturi egale la burse; este, de asemenea, absolut primordial să se asigure că se acordă diplome doar studenților care respectă toate cerințele și rezultatelor învățării necesare potrivit CEC pentru calificarea respectivă;

| 26. | solicită insistent atât organismelor UE, cât și universităților, să analizeze și să identifice moduri eficiente de sprijinire a studenților din cadrul Parteneriatului estic prin creșterea vizibilității și a numărului de burse universitare destinate studenților din țările Parteneriatului estic, atât folosind diversele instrumente ale Uniunii, cât și încurajând guvernele naționale, fundațiile și ONG-urile să răspundă nevoilor studenților din țările membre ale Parteneriatului estic care, în multe cazuri, pot proveni din medii defavorizate din punct de vedere economic și, în ciuda unor rezultate școlare foarte bune, pot întâmpina dificultăți în a studia în UE; |
| --- | --- |

26.

solicită insistent atât organismelor UE, cât și universităților, să analizeze și să identifice moduri eficiente de sprijinire a studenților din cadrul Parteneriatului estic prin creșterea vizibilității și a numărului de burse universitare destinate studenților din țările Parteneriatului estic, atât folosind diversele instrumente ale Uniunii, cât și încurajând guvernele naționale, fundațiile și ONG-urile să răspundă nevoilor studenților din țările membre ale Parteneriatului estic care, în multe cazuri, pot proveni din medii defavorizate din punct de vedere economic și, în ciuda unor rezultate școlare foarte bune, pot întâmpina dificultăți în a studia în UE;

| 27. | salută participarea activă a partenerilor estici la programul Erasmus + și faptul că capacitatea lor de absorbție a bugetului este foarte bună; regretă, prin urmare, faptul că finanțarea disponibilă pentru țările Parteneriatului estic în cadrul acestor programe pentru perioada 2014-2020 a rămas în linii mari echivalentă cu cea din perioada financiară precedentă; |
| --- | --- |

27.

salută participarea activă a partenerilor estici la programul Erasmus + și faptul că capacitatea lor de absorbție a bugetului este foarte bună; regretă, prin urmare, faptul că finanțarea disponibilă pentru țările Parteneriatului estic în cadrul acestor programe pentru perioada 2014-2020 a rămas în linii mari echivalentă cu cea din perioada financiară precedentă;

| 28. | consideră că, pentru a atinge obiectivul de a favoriza o cooperare mai strânsă, este foarte important să se crească resursele financiare puse la dispoziția programelor de burse ale UE, cum ar fi Erasmus +, vizând în mod specific studenții din țările Parteneriatul estic și creând un capitol specific în cadrul schemelor de finanțare ale UE pentru această regiune, care este de cea mai mare importanță strategică și culturală pentru Uniune; |
| --- | --- |

28.

consideră că, pentru a atinge obiectivul de a favoriza o cooperare mai strânsă, este foarte important să se crească resursele financiare puse la dispoziția programelor de burse ale UE, cum ar fi Erasmus +, vizând în mod specific studenții din țările Parteneriatul estic și creând un capitol specific în cadrul schemelor de finanțare ale UE pentru această regiune, care este de cea mai mare importanță strategică și culturală pentru Uniune;

Calificări profesionale și experiență profesională

| 29. | consideră că recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale este necesară pentru a asigura parcurgerea mai multor etape esențiale pentru dezvoltarea ambelor părți ale proiectului Parteneriatului estic, inclusiv prin îmbunătățirea mobilității temporare pentru specializarea forței de muncă, deschizând, astfel noi oportunități pentru cetățenii țărilor din cadrul Parteneriatului estic de a dobândi noi competențe, care pot fi utilizate atât pentru îmbunătățirea rezultatelor lor profesionale în țara de origine, cât și pentru a acoperi lacune vitale în ceea ce privește forța de muncă a ambelor părți; |
| --- | --- |

29.

consideră că recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale este necesară pentru a asigura parcurgerea mai multor etape esențiale pentru dezvoltarea ambelor părți ale proiectului Parteneriatului estic, inclusiv prin îmbunătățirea mobilității temporare pentru specializarea forței de muncă, deschizând, astfel noi oportunități pentru cetățenii țărilor din cadrul Parteneriatului estic de a dobândi noi competențe, care pot fi utilizate atât pentru îmbunătățirea rezultatelor lor profesionale în țara de origine, cât și pentru a acoperi lacune vitale în ceea ce privește forța de muncă a ambelor părți;

| 30. | ia act de faptul că, deși calificările profesionale sunt strâns legate de îmbunătățirea condițiilor de recunoaștere a diplomelor în cadrul procesului de la Bologna, nu există în prezent niciun document specific care să includă țările din Parteneriatul estic și care să fie similar cu Directiva 2013/55/UE care reglementează această chestiune în cadrul UE, al Spațiului Economic European și al Elveției; încurajează, prin urmare, noi inițiative care să urmărească crearea unei dimensiuni cu adevărat continentale a acestei priorități; |
| --- | --- |

30.

ia act de faptul că, deși calificările profesionale sunt strâns legate de îmbunătățirea condițiilor de recunoaștere a diplomelor în cadrul procesului de la Bologna, nu există în prezent niciun document specific care să includă țările din Parteneriatul estic și care să fie similar cu Directiva 2013/55/UE care reglementează această chestiune în cadrul UE, al Spațiului Economic European și al Elveției; încurajează, prin urmare, noi inițiative care să urmărească crearea unei dimensiuni cu adevărat continentale a acestei priorități;

| 31. | invită Comisia și SEAE să examineze, împreună cu guvernele țărilor din Parteneriatul estic, posibilitatea de a crea un nou cadru pentru politica europeană de vecinătate pentru a extinde sistemul cardului profesional european (CPE) la acești parteneri; speră că acest instrument ar conduce la o nouă și mai dinamică mobilitate profesională în Europa și în vecinătatea sa și ar contribui la acoperirea lacunelor în materie de capabilități în diverse profesii, cu efecte reciproc benefice pentru toate părțile; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și SEAE să examineze, împreună cu guvernele țărilor din Parteneriatul estic, posibilitatea de a crea un nou cadru pentru politica europeană de vecinătate pentru a extinde sistemul cardului profesional european (CPE) la acești parteneri; speră că acest instrument ar conduce la o nouă și mai dinamică mobilitate profesională în Europa și în vecinătatea sa și ar contribui la acoperirea lacunelor în materie de capabilități în diverse profesii, cu efecte reciproc benefice pentru toate părțile;

| 32. | subliniază că toate formele de cooperare privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale ar trebui să urmărească să sprijine abilitatea profesioniștilor din ambele părți de a-și dezvolta competențele, experiența practică și mobilitatea, fără a pune în pericol disponibilitatea forței de muncă în țările Parteneriatului estic și fără a crea dezechilibre în cadrul UE; |
| --- | --- |

32.

subliniază că toate formele de cooperare privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale ar trebui să urmărească să sprijine abilitatea profesioniștilor din ambele părți de a-și dezvolta competențele, experiența practică și mobilitatea, fără a pune în pericol disponibilitatea forței de muncă în țările Parteneriatului estic și fără a crea dezechilibre în cadrul UE;

| 33. | solicită dezvoltarea unei abordări unitare în desfășurarea procedurilor pentru recunoașterea calificărilor profesionale pentru toți și încurajează guvernele țărilor din Parteneriatul estic să elaboreze și să pună în aplicare proceduri fiabile și transparente pentru recunoașterea calificărilor profesionale, în primul rând pentru profesiile reglementate; |
| --- | --- |

33.

solicită dezvoltarea unei abordări unitare în desfășurarea procedurilor pentru recunoașterea calificărilor profesionale pentru toți și încurajează guvernele țărilor din Parteneriatul estic să elaboreze și să pună în aplicare proceduri fiabile și transparente pentru recunoașterea calificărilor profesionale, în primul rând pentru profesiile reglementate;

| 34. | consideră că recunoașterea reciprocă a experienței profesionale a lucrătorilor calificați este o componentă vitală pentru dezvoltarea unei piețe dinamice a locurilor de muncă în Europa și că ar trebui stabilite criterii de bază care pot fi împărtășite de statele membre și de alți parteneri în vederea înregistrării și cuantificării experienței profesionale semnificative a lucrătorilor, |
| --- | --- |

34.

consideră că recunoașterea reciprocă a experienței profesionale a lucrătorilor calificați este o componentă vitală pentru dezvoltarea unei piețe dinamice a locurilor de muncă în Europa și că ar trebui stabilite criterii de bază care pot fi împărtășite de statele membre și de alți parteneri în vederea înregistrării și cuantificării experienței profesionale semnificative a lucrătorilor,

| 35. | consideră că, pe lângă aplicarea unor criterii referitoare la calitate, transparență și integritate, statele membre ale UE și ale țărilor din Parteneriatul estic ar trebui să se asigure că autoritățile naționale responsabile pentru calificările profesionale și asociațiile și federațiile angajatorilor care se ocupă de recunoașterea experienței profesionale fac tot posibilul pentru a evita orice formă de discriminare din orice motiv (gen, religie, apartenență etnică sau țara de origine, inclusiv în toate țările din Parteneriatul estic); |
| --- | --- |

35.

consideră că, pe lângă aplicarea unor criterii referitoare la calitate, transparență și integritate, statele membre ale UE și ale țărilor din Parteneriatul estic ar trebui să se asigure că autoritățile naționale responsabile pentru calificările profesionale și asociațiile și federațiile angajatorilor care se ocupă de recunoașterea experienței profesionale fac tot posibilul pentru a evita orice formă de discriminare din orice motiv (gen, religie, apartenență etnică sau țara de origine, inclusiv în toate țările din Parteneriatul estic);

| 36. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din Parteneriatul estic. |
| --- | --- |

36.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din Parteneriatul estic.

---

(1)  Rezoluții adoptate la 22 martie 2016 la Bruxelles, Belgia.

---

| 31.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/23

---

REZOLUȚIE (1)

a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la cazul Nadiei Savcenko

(2016/C 193/05)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (2) și rezoluțiile precedente ale Parlamentului European referitoare la Nadia Savcenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (2) și rezoluțiile precedente ale Parlamentului European referitoare la Nadia Savcenko,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 17 martie 2015 privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și necesitatea urgentă a unei soluționări pașnice a conflictului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 17 martie 2015 privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și necesitatea urgentă a unei soluționări pașnice a conflictului,

| — | având în vedere declarația președintelui Parlamentului European, Martin Schulz, din 17 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Parlamentului European, Martin Schulz, din 17 martie 2016,

| — | având în vedere declarațiile vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, îndeosebi cele din 7, 9 și 10 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, îndeosebi cele din 7, 9 și 10 martie 2016,

| — | având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk” din 12 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk” din 12 februarie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU din 17 februarie 2015, care a aprobat acordurile de la Minsk, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU din 17 februarie 2015, care a aprobat acordurile de la Minsk,

| — | având în vedere dispozițiile dreptului umanitar internațional, în special ale celei de a Treia Convenții de la Geneva privind tratamentul prizonierilor de război, din 12 august 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile dreptului umanitar internațional, în special ale celei de a Treia Convenții de la Geneva privind tratamentul prizonierilor de război, din 12 august 1949,

| — | având în vedere Rezoluția 2034 (2015) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2034 (2015) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE),

| A. | întrucât militanți pro-ruși au răpit-o pe Nadia Savcenko, pilot militar ucrainean, pe teritoriul Ucrainei și au dus-o în mod ilegal în Rusia, unde aceasta a fost reținută drept „oaspete” într-un hotel, refuzându-i-se orice contact cu familia, iar ulterior a fost acuzată, în mod nejustificat, de omor de către autoritățile locale; |
| --- | --- |

A.

întrucât militanți pro-ruși au răpit-o pe Nadia Savcenko, pilot militar ucrainean, pe teritoriul Ucrainei și au dus-o în mod ilegal în Rusia, unde aceasta a fost reținută drept „oaspete” într-un hotel, refuzându-i-se orice contact cu familia, iar ulterior a fost acuzată, în mod nejustificat, de omor de către autoritățile locale;

| B. | întrucât Nadia Savcenko este un locotenent eminent, fiind prima femeie care a intrat la Academia Forțelor Aeriene ale Ucrainei și singura femeie soldat în forțele de menținere a păcii în Irak, care s-a oferit voluntar să participe la operațiunea antiteroristă din estul Ucrainei; |
| --- | --- |

B.

întrucât Nadia Savcenko este un locotenent eminent, fiind prima femeie care a intrat la Academia Forțelor Aeriene ale Ucrainei și singura femeie soldat în forțele de menținere a păcii în Irak, care s-a oferit voluntar să participe la operațiunea antiteroristă din estul Ucrainei;

| C. | întrucât Nadia Savcenko a fost aleasă deputat în Verhovna Rada (Parlamentul) a Ucrainei și a fost numită reprezentant al Ucrainei la Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (APCE) în timpul detenției sale; întrucât Rezoluția APCE 2034 (2015) solicită eliberarea sa imediată și respectarea imunității sale parlamentare, inclusiv de către Federația Rusă, care este membru al Consiliului Europei; |
| --- | --- |

C.

întrucât Nadia Savcenko a fost aleasă deputat în Verhovna Rada (Parlamentul) a Ucrainei și a fost numită reprezentant al Ucrainei la Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (APCE) în timpul detenției sale; întrucât Rezoluția APCE 2034 (2015) solicită eliberarea sa imediată și respectarea imunității sale parlamentare, inclusiv de către Federația Rusă, care este membru al Consiliului Europei;

| D. | întrucât Federația Rusă nu are niciun drept de a reține, aresta, pune sub acuzare sau judeca cetățeni ai Ucrainei pentru presupuse crime comise pe teritoriul Ucrainei; |
| --- | --- |

D.

întrucât Federația Rusă nu are niciun drept de a reține, aresta, pune sub acuzare sau judeca cetățeni ai Ucrainei pentru presupuse crime comise pe teritoriul Ucrainei;

| E. | întrucât Ministerul Public și-a modificat în mod regulat argumentația în cadrul acuzațiilor formulate, iar sentința finală a fost amânată de două ori în mod neașteptat; |
| --- | --- |

E.

întrucât Ministerul Public și-a modificat în mod regulat argumentația în cadrul acuzațiilor formulate, iar sentința finală a fost amânată de două ori în mod neașteptat;

| F. | întrucât, în ciuda stării de sănătate precare a Nadiei Savcenko, nici medici și nici mama sa nu au primit permisiunea să o viziteze; întrucât medici din Ucraina și deputați în Parlamentul ucrainean s-au confruntat cu obstacole serioase atunci când au încercat să treacă frontiera; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ciuda stării de sănătate precare a Nadiei Savcenko, nici medici și nici mama sa nu au primit permisiunea să o viziteze; întrucât medici din Ucraina și deputați în Parlamentul ucrainean s-au confruntat cu obstacole serioase atunci când au încercat să treacă frontiera;

| G. | întrucât Nadia Savcenko a fost invitată în calitate de invitat de onoare la Forumul femeilor al Adunării Parlamentare Euronest; |
| --- | --- |

G.

întrucât Nadia Savcenko a fost invitată în calitate de invitat de onoare la Forumul femeilor al Adunării Parlamentare Euronest;

| 1. | condamnă Federația Rusă pentru răpirea Nadiei Savcenko și pentru transferul său ilegal de pe teritoriul Ucrainei în Rusia, precum și pentru ținerea ei timp de aproape doi ani în închisoare; |
| --- | --- |

1.

condamnă Federația Rusă pentru răpirea Nadiei Savcenko și pentru transferul său ilegal de pe teritoriul Ucrainei în Rusia, precum și pentru ținerea ei timp de aproape doi ani în închisoare;

| 2. | solicită Federației Ruse să o elibereze imediat și în mod necondiționat pe Nadia Savcenko; |
| --- | --- |

2.

solicită Federației Ruse să o elibereze imediat și în mod necondiționat pe Nadia Savcenko;

| 3. | solicită Federației Ruse să respecte pe deplin acordurile de la Minsk; reamintește că, în temeiul acordurilor de la Minsk, Rusia și-a asumat obligația de a preda, la schimb, toate persoanele deținute în mod ilegal; consideră, prin urmare, că Rusia nu are niciun temei juridic sau jurisdicție pentru introducerea unei acțiuni în justiție împotriva unui cetățean al Ucrainei, în special în cazul doamnei Savcenko, care a fost răpită și trimisă în închisoare în temeiul unor acuzații fabricate legate de o presupusă infracțiune comisă în Ucraina; |
| --- | --- |

3.

solicită Federației Ruse să respecte pe deplin acordurile de la Minsk; reamintește că, în temeiul acordurilor de la Minsk, Rusia și-a asumat obligația de a preda, la schimb, toate persoanele deținute în mod ilegal; consideră, prin urmare, că Rusia nu are niciun temei juridic sau jurisdicție pentru introducerea unei acțiuni în justiție împotriva unui cetățean al Ucrainei, în special în cazul doamnei Savcenko, care a fost răpită și trimisă în închisoare în temeiul unor acuzații fabricate legate de o presupusă infracțiune comisă în Ucraina;

| 4. | consideră că deținerea Nadiei Savcenko ca prizonier de război într-o închisoare din Rusia reprezintă o încălcare a Convenției de la Geneva din 1949; |
| --- | --- |

4.

consideră că deținerea Nadiei Savcenko ca prizonier de război într-o închisoare din Rusia reprezintă o încălcare a Convenției de la Geneva din 1949;

| 5. | reamintește Rusiei obligația sa internațională de a respecta imunitatea deputaților în APCE; |
| --- | --- |

5.

reamintește Rusiei obligația sa internațională de a respecta imunitatea deputaților în APCE;

| 6. | reamintește că Federația Rusă este pe deplin răspunzătoare pentru sănătatea și condițiile decente de viață ale Nadiei Savcenko; îndeamnă autoritățile ruse să permită medicilor ucraineni să o viziteze; |
| --- | --- |

6.

reamintește că Federația Rusă este pe deplin răspunzătoare pentru sănătatea și condițiile decente de viață ale Nadiei Savcenko; îndeamnă autoritățile ruse să permită medicilor ucraineni să o viziteze;

| 7. | îndeamnă Federația Rusă să acționeze în conformitate cu obligațiile sale internaționale și să o elibereze pe Nadia Savcenko, pe domnul Sențov, pe domnul Colcenko și pe alți cetățeni ucraineni, precum și să garanteze imediat întoarcerea în condiții de siguranță a acestora în Ucraina; îndeamnă autoritățile judiciare și de asigurare a aplicării legii din Rusia să își îndeplinească îndatoririle în viitor în mod imparțial și independent; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Federația Rusă să acționeze în conformitate cu obligațiile sale internaționale și să o elibereze pe Nadia Savcenko, pe domnul Sențov, pe domnul Colcenko și pe alți cetățeni ucraineni, precum și să garanteze imediat întoarcerea în condiții de siguranță a acestora în Ucraina; îndeamnă autoritățile judiciare și de asigurare a aplicării legii din Rusia să își îndeplinească îndatoririle în viitor în mod imparțial și independent;

| 8. | îndeamnă UE să întocmească o listă a persoanelor răspunzătoare de reținerea ilegală a Nadiei Savcenko care să facă obiectul unor măsuri restrictive ale UE; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă UE să întocmească o listă a persoanelor răspunzătoare de reținerea ilegală a Nadiei Savcenko care să facă obiectul unor măsuri restrictive ale UE;

| 9. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

9.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic.

---

(1)  Adoptată la 22 martie 2016 la Bruxelles, Belgia.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0186.

---