# Úradný vestník C 185/2016

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 185 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5924. mája 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 185

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5924. mája 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 185/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 185/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 185/03 | Výmenný kurz eura | 2 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 185/03

Výmenný kurz eura

2

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2016/C 185/04 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 3 |
| 2016/C 185/05 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 7 |
| 2016/C 185/06 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 11 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2016/C 185/04

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

3

2016/C 185/05

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

7

2016/C 185/06

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 185/01)

Dňa 17. mája 2016 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7992. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7992. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets)

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 185/02)

Dňa 17. mája 2016 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7985. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7985. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/2

---

Výmenný kurz eura (1)

23. mája 2016

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1215 |
| JPY | Japonský jen | 122,70 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4371 |
| GBP | Britská libra | 0,77443 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3440 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,1105 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,3658 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,033 |
| HUF | Maďarský forint | 317,05 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4367 |
| RON | Rumunský lei | 4,5210 |
| TRY | Turecká líra | 3,3495 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5542 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4745 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,7104 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6538 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5478 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 329,78 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,5173 |
| CNY | Čínsky juan | 7,3507 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4890 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 232,77 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5816 |
| PHP | Filipínske peso | 52,481 |
| RUB | Ruský rubeľ | 75,2277 |
| THB | Thajský baht | 39,993 |
| BRL | Brazílsky real | 3,9832 |
| MXN | Mexické peso | 20,6021 |
| INR | Indická rupia | 75,7263 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1215

JPY

Japonský jen

122,70

DKK

Dánska koruna

7,4371

GBP

Britská libra

0,77443

SEK

Švédska koruna

9,3440

CHF

Švajčiarsky frank

1,1105

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,3658

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,033

HUF

Maďarský forint

317,05

PLN

Poľský zlotý

4,4367

RON

Rumunský lei

4,5210

TRY

Turecká líra

3,3495

AUD

Austrálsky dolár

1,5542

CAD

Kanadský dolár

1,4745

HKD

Hongkongský dolár

8,7104

NZD

Novozélandský dolár

1,6538

SGD

Singapurský dolár

1,5478

KRW

Juhokórejský won

1 329,78

ZAR

Juhoafrický rand

17,5173

CNY

Čínsky juan

7,3507

HRK

Chorvátska kuna

7,4890

IDR

Indonézska rupia

15 232,77

MYR

Malajzijský ringgit

4,5816

PHP

Filipínske peso

52,481

RUB

Ruský rubeľ

75,2277

THB

Thajský baht

39,993

BRL

Brazílsky real

3,9832

MXN

Mexické peso

20,6021

INR

Indická rupia

75,7263

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/3

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 185/04)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„CULURGIONIS D’OGLIASTRA“

EÚ č.: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov (názvy)

„Culurgionis d’Ogliastra“.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko.

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 2.5. Cestovinové výrobky.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Culurgionis d’Ogliastra“ je výrobok z čerstvého cesta vo forme ručne spájanej taštičky plnenej zmesou čerstvých zemiakov alebo sušeného zemiakového prášku, syra, rastlinných a/alebo živočíšnych tukov a aróm. Spoj taštičiek pripomína štylizovaný klas.

Pri uvádzaní na trh musí mať „Culurgionis d’Ogliastra“ tieto fyzikálne, chemické a organoleptické vlastnosti:

Fyzikálne vlastnosti:

Fyzikálne vlastnosti:

—   tvar: konečný výrobok má tvar taštičky, ktorá má na vypuklej stene typický spoj pripomínajúci obilný klas,

tvar

—   hmotnosť jedného kusu „Culurgionis d’Ogliastra“: najmenej 20 g a najviac 33 g,

hmotnosť jedného kusu „Culurgionis d’Ogliastra“

—   pomer hmotnosti cesta a plnky: najmenej 0,5 a najviac 2,

pomer hmotnosti cesta a plnky

—   počet záhybov na spoji cesta: ≥ 10.

počet záhybov na spoji cesta

Chemické vlastnosti:

Chemické vlastnosti:

—   celkový obsah bielkovín: od 5 do 16 %,

celkový obsah bielkovín

—   tuky: od 5 do 15 %,

tuky

—   sacharidy: od 20 do 40 %,

sacharidy

—   škrob: od 2 do 5 %.

škrob

Organoleptické vlastnosti:

Organoleptické vlastnosti:

—   konzistencia: mäkká, homogénna zmes,

konzistencia

—   farba cesta: biela až žltkastá,

farba cesta

—   farba plnky: intenzívna žltá, prípadne so zelenkavými žilkami po mäte a/alebo bazalke.

farba plnky

Chuť: kyslastá, aromatická chuť, ktorej intenzita pri degustácii závisí od pomeru syrov v plnke, zmiernená sladkou chuťou zemiakov; korenistá dochuť.

Aróma: intenzívna vďaka prítomnosti krupice a múky, aromatických byliniek a korenín (mäta, bazalka, cesnak, cibuľa).

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Výroba „Culurgionis d’Ogliastra“ pozostáva z dvoch fáz: jednak z prípravy cesta, jednak z prípravy plnky. Používajú sa tieto ingrediencie:

1.   Ingrediencie na prípravu cesta:

Ingrediencie na prípravu cesta:

| — | krupica z tvrdej pšenice a múka z mäkkej pšenice v rôznom objeme od 15 % do 70 % hmotnosti cesta. Použitá krupica musí mať obsah bielkovín najmenej 11,5 %, |
| --- | --- |

—

krupica z tvrdej pšenice a múka z mäkkej pšenice v rôznom objeme od 15 % do 70 % hmotnosti cesta. Použitá krupica musí mať obsah bielkovín najmenej 11,5 %,

| — | bravčová masť: od 0,5 % do 6 %, prípadne maslo alebo panenský olivový olej v objeme od 3 % do 7 % hmotnosti cesta, |
| --- | --- |

—

bravčová masť: od 0,5 % do 6 %, prípadne maslo alebo panenský olivový olej v objeme od 3 % do 7 % hmotnosti cesta,

| — | soľ: podľa potreby, |
| --- | --- |

—

soľ: podľa potreby,

| — | voda: podľa potreby. |
| --- | --- |

—

voda: podľa potreby.

2.   Ingrediencie na prípravu plnky:

Ingrediencie na prípravu plnky:

| — | zemiaky: od 60 % do 80 %, prípadne zemiakový prášok v objeme od 15 % do 45 % hmotnosti plnky, |
| --- | --- |

—

zemiaky: od 60 % do 80 %, prípadne zemiakový prášok v objeme od 15 % do 45 % hmotnosti plnky,

| — | zmes syrov: casu axedu (synonymá: casu agedu, fruhe alebo viscidu) a/alebo syrov z ovčieho, ovčieho a kozieho, kozieho alebo kravského mlieka v rôznom objeme od 10 % do 50 % celkovej hmotnosti syrov. Objem zmesi syrov sa pohybuje od 10 % do 25 % celkovej hmotnosti plnky, |
| --- | --- |

—

zmes syrov: casu axedu (synonymá: casu agedu, fruhe alebo viscidu) a/alebo syrov z ovčieho, ovčieho a kozieho, kozieho alebo kravského mlieka v rôznom objeme od 10 % do 50 % celkovej hmotnosti syrov. Objem zmesi syrov sa pohybuje od 10 % do 25 % celkovej hmotnosti plnky,

casu axedu

casu agedu, fruhe

viscidu

| — | živočíšne tuky (loj a/alebo masť) a/alebo panenský olivový olej v rôznom objeme od 4 % do 10 % celkovej hmotnosti tukov, |
| --- | --- |

—

živočíšne tuky (loj a/alebo masť) a/alebo panenský olivový olej v rôznom objeme od 4 % do 10 % celkovej hmotnosti tukov,

| — | voda: podľa potreby, |
| --- | --- |

—

voda: podľa potreby,

| — | môžu sa použiť aj tieto ingrediencie: mäta a/alebo cesnak a/alebo bazalka a/alebo cibuľa. |
| --- | --- |

—

môžu sa použiť aj tieto ingrediencie: mäta a/alebo cesnak a/alebo bazalka a/alebo cibuľa.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Výroba cestovín „Culurgionis d’Ogliastra“ sa skladá z prípravy cesta, prípravy plnky a spájania plnených taštičiek do typického tvaru obilného klasu. Všetky kroky výroby „Culurgionis d’Ogliastra“ sa musia uskutočňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ sa smú uvádzať na trh v baleniach, ktoré sú v súlade s platnými predpismi, alebo voľne.

Cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ sa smú baliť čerstvé, v modifikovanej atmosfére alebo mrazené.

Voľne sa cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ smú predávať len v čerstvom stave.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na baleniach sa musí uvádzať logo výrobku „Culurgionis d’Ogliastra“ zobrazené ďalej, ktoré je zárukou jeho pôvodu a identifikácie. Okrem informácií vyžadovaných právnymi predpismi sa na etikete musia zreteľným a čitateľným tlačeným písmom uvádzať tieto údaje:

| — | názov „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“ a za ním zmienka CHZO hrubým čiernym písmom spolu so symbolom Únie, |
| --- | --- |

—

názov „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“ a za ním zmienka CHZO hrubým čiernym písmom spolu so symbolom Únie,

| — | názov, obchodný názov a adresa výrobného podniku. Obchodné názvy podnikov a súkromné značky sa môžu použiť za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a nezavádzajú spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

názov, obchodný názov a adresa výrobného podniku. Obchodné názvy podnikov a súkromné značky sa môžu použiť za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a nezavádzajú spotrebiteľa,

| — | nápis „so zemiakmi“, prípadne „so zemiakovým práškom“ podľa toho, ktorá ingrediencia sa nachádza v plnke. |
| --- | --- |

—

nápis „so zemiakmi“, prípadne „so zemiakovým práškom“ podľa toho, ktorá ingrediencia sa nachádza v plnke.

CHZO „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“ musí figurovať na etikete písmom, ktoré je väčšie než ostatné nápisy, zreteľné, nezmazateľné, farebne jasne odlíšené od farby pozadia a také, aby sa dalo jasne rozoznať od ostatných informácií vytlačených písmom o polovicu menším ako písmo použité v prípade označenia CHZO.

Výrobok sa smie predávať aj voľne pod podmienkou, že sa ukladá do balení alebo nádob s dobre viditeľnou etiketou, na ktorej figurujú rovnaké informácie ako na obaloch.

Logo cestovín „Culurgionis d’Ogliastra“ vyzerá takto:

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby cestovín „Culurgionis d’Ogliastra“ zahŕňa územie provincie Ogliastra, do ktorej patria tieto obce: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai, Villagrande Strisaili. Vzhľadom na tradíciu výroby cestovín „Culurgionis d’Ogliastra“ oblasť navyše zahŕňa aj obce susediace s provinciou Ogliastra Esterzili, Sadali a Escalaplano, ktoré ležia v provincii Cagliari.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ vďaka svojmu tvaru plnenej taštičky a typickému spoju, ktorý silno pripomína klas, patria medzi najobľúbenejšie a najznámejšie potraviny na Sardínii a ich výroba siaha do dávnej minulosti.

Cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ sa zrodili ako jedlo chudobných, typické pre poľnohospodárov a pastierov, a sú plnené surovinami, ktoré sú v tejto oblasti najdostupnejšie. Zemiaky, ktoré je ľahko dopestovať, predstavujú zdroj obživy, ktorého mali všetci obyvatelia nepochybne nadostač. Aby boli chutnejšie, pridával sa do nich slaný syr, živočíšne a/alebo rastlinné tuky a prípadne aj cesnak a/alebo bazalka, mäta či cibuľa a syry, medzi ktorými v lete býval aj casu axedu. Tieto prísady sa už desiatky rokov tradične používajú na prípravu jednoliatej zmesi, ktorou sa plnia cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“. Prvok, ktorý úzko spája výrobok s oblasťou výroby, je spoj v tvare klasu. Tento osobitý spôsob tvarovania cestovín pochádza z tohto sardínskeho regiónu a odjakživa sa robí iba ručne. Vyžaduje si presnosť a mimoriadnu šikovnosť: výsledok pripomína stehy, ba čipku, keďže cesto sa striedavo spája zľava a sprava. Tvarovanie taštičiek je tradične výsadou šikovných ženských rúk.

casu axedu

V oblasti výroby existuje množstvo jarmokov, festivalov a podujatí, ktoré oslavujú tento výrobok. Možno spomenúť napríklad niektoré jarmoky, ktoré sa každoročne organizujú počas turistickej sezóny, ako Sagra di Tortolì v júli, Sagra di Barisardo v auguste, Sagra di Sadali na prelome júna a júla a Sagra di Loceri v septembri.

Výrobok „Culurgionis d’Ogliastra“ sa často spomína aj v sprievodcoch, receptároch a ďalších publikáciách, ktoré dokazujú jeho dobrú povesť a výrobnú tradíciu vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Patrí sem napríklad:

| — | „Cucine di Sardegna“, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989, |
| --- | --- |

—

„Cucine di Sardegna“, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989,

| — | „La Sardegna dei cibi e dei vini“, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990, |
| --- | --- |

—

„La Sardegna dei cibi e dei vini“, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990,

| — | „Buon appetito in Sardegna“, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992, |
| --- | --- |

—

„Buon appetito in Sardegna“, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992,

| — | „Guida pratica della Sardegna“, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993, |
| --- | --- |

—

„Guida pratica della Sardegna“, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993,

| — | „I sapori della Sardegna – la cucina“, kolektív autorov, Zonza Editori, 1999, |
| --- | --- |

—

„I sapori della Sardegna – la cucina“, kolektív autorov, Zonza Editori, 1999,

| — | „Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo a Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001, |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo a Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001,

| — | „Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo a Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003, |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“, Salvatore Colomo a Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003,

| — | „La bella selvaggia“, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, jún 2003, |
| --- | --- |

—

„La bella selvaggia“, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, jún 2003,

| — | „Sardegna – Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006, |
| --- | --- |

—

„Sardegna – Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006,

| — | „Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006, |
| --- | --- |

—

„Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006,

| — | V článku Giacoma Mameliho „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, ktorý v roku 2007 uverejnilo Stredisko urbánnych štúdií Univerzity v Sassari sa cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ opisujú ako „jedlo, ktoré by si zaslúžilo Nobelovu cenu za gastronómiu“, |
| --- | --- |

—

V článku Giacoma Mameliho „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, ktorý v roku 2007 uverejnilo Stredisko urbánnych štúdií Univerzity v Sassari sa cestoviny „Culurgionis d’Ogliastra“ opisujú ako „jedlo, ktoré by si zaslúžilo Nobelovu cenu za gastronómiu“,

| — | „Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“, M. A. Dessì, časopis „Premiata salumeria italiana n.4/2009“, |
| --- | --- |

—

„Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“, M. A. Dessì, časopis „Premiata salumeria italiana n.4/2009“,

| — | „Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

„Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Konsolidované znenie výrobnej špecifikácie je dostupné na tejto webovej stránke: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo:

priamo na domovskej stránke Ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (http://www.politicheagricole.it) kliknutím na „Prodotti DOP IGP“ (v pravom hornom rohu obrazovky), potom na „Prodotti DOP IGP STG (v ľavej časti obrazovky) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/7

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 185/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA“

EÚ č.: IT-PGI-0005-01349 – 24.6.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov:

„Pizzoccheri della Valtellina“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 2.5. Cestoviny

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Pizzoccheri della Valtellina“ sú cestoviny vyrobené zo zmesi najmenej 20 % pohánkovej múky a iných múk.

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ sa vyrábajú a predávajú ako sušené aj čerstvé cestoviny. Cestoviny sa predávajú v týchto rôznych tvaroch: „tagliatello steso“, t. j. tenké ploché rovné pásiky rôznej dĺžky a šírky, „tagliatello avvolto“, t. j. tenké ploché pásiky rôznej dĺžky a šírky, ktoré sú stočené, a „gnocchetto“, t. j. cestoviny s charakteristickým vypuklým tvarom.

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ sa predávajú sušené alebo čerstvé, pričom majú tieto rozmery:

| Sušené | Dĺžka
  (mm) | Šírka
  (mm) | Hrúbka
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30 – 60 | 7 – 8 | 1,1 – 1,7 |
| Gnocchetto | 16 – 22 | 7 – 11 | 1,5 – 2 |
| Tagliatello avvolto
  (známe ako „Tagliatella“) | — | 3 – 11 | 1 – 2,5 |
| Čerstvé | Dĺžka
  (mm) | Šírka
  (mm) | Hrúbka
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5 – 11 | 1,3 – 5,5 |

Sušené

Dĺžka

(mm)

Šírka

(mm)

Hrúbka

(mm)

Tagliatello steso

30 – 60

7 – 8

1,1 – 1,7

Gnocchetto

16 – 22

7 – 11

1,5 – 2

Tagliatello avvolto

(známe ako „Tagliatella“)

—

3 – 11

1 – 2,5

Čerstvé

Dĺžka

(mm)

Šírka

(mm)

Hrúbka

(mm)

Tagliatello

—

5 – 11

1,3 – 5,5

Chemicko-fyzikálne vlastnosti

Chemicko-fyzikálne vlastnosti

Po vyrobení majú čerstvé cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ polotvrdú konzistenciu, sušené cestoviny sú suché a tvrdé.

Obsah vody by nemal byť menej ako 24 % sušiny v čerstvom výrobku a nie viac ako 12,5 % sušiny v sušenom výrobku.

Organoleptické vlastnosti

Organoleptické vlastnosti

Farba cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ je rôznych odtieňov hnedej s bledohnedými/šedými škvrnkami typickými pre pohánku.

Po uvarení v osolenej vode majú cestoviny jemnú príchuť typickú pre výrobky z pohánky a iných múk.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Zložky potrebné na výrobu cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ v sušenej forme:

| — | zmes pozostávajúca z maximálne 80 % krupice z tvrdej pšenice, ktorá sa používa buď samostatne, alebo je zmiešaná s múkou z tvrdej pšenice, a z najmenej 20 % pohánkovej múky, |
| --- | --- |

—

zmes pozostávajúca z maximálne 80 % krupice z tvrdej pšenice, ktorá sa používa buď samostatne, alebo je zmiešaná s múkou z tvrdej pšenice, a z najmenej 20 % pohánkovej múky,

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

Výrobok predávaný ako čerstvý sa skladá zo:

| — | zmesi pozostávajúcej z maximálne 80 % z bežnej pšeničnej múky, ktorá sa používa buď samostatne, alebo je zmiešaná s bežnou krupicou z tvrdej pšenice, a z najmenej 20 % pohánkovej múky, |
| --- | --- |

—

zmesi pozostávajúcej z maximálne 80 % z bežnej pšeničnej múky, ktorá sa používa buď samostatne, alebo je zmiešaná s bežnou krupicou z tvrdej pšenice, a z najmenej 20 % pohánkovej múky,

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky výroby cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Čerstvý výrobok sa môže predávať vo veľkom na mieste výroby a/alebo na maloobchodnej úrovni, za podmienky, že spotrebiteľovi sú viditeľné informácie uvedené v bode 3.6. Čerstvý výrobok sa môže baliť na tácky alebo do vreciek, pričom v oboch prípadoch sa používa ochranná atmosféra.

Sušený výrobok sa balí do lepenkových škatúľ alebo vreciek a v prípade potreby sa pred balením umiestňuje do síl.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Okrem informácií, ktoré sa vyžadujú na základe právnych predpisov o označovaní potravín, musí balenie cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ takisto obsahovať tieto údaje uvedené jasným a čitateľným písmom:

| — | označenie „Pizzoccheri della Valtellina“, |
| --- | --- |

—

označenie „Pizzoccheri della Valtellina“,

| — | skratku CHZO alebo v úplnom znení „chránené zemepisné označenie“, |
| --- | --- |

—

skratku CHZO alebo v úplnom znení „chránené zemepisné označenie“,

| — | symbol EÚ. |
| --- | --- |

—

symbol EÚ.

Na balení cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ sa môže uvádzať informácia týkajúca sa tvaru cestovín v zmysle tabuľky v bode 3.2 (pri suchom výrobku „tagliatello steso“, „gnocchetto“ alebo „tagliatella“; pri čerstvom výrobku „tagliatello“).

Pri opise výrobku sa zakazuje pridávať k názvu „Pizzoccheri della Valtellina“ akékoľvek prívlastky, ktoré by mohli spotrebiteľa zavádzať.

Písmo, ktoré sa má použiť na označenie „Pizzoccheri della Valtellina“ na obale, je ITC Galliard s veľkosťou 8 – 35 mm.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ vyrábajú, je oblasť v rámci administratívnych hraníc provincie Sondrio (Lombardsko, Taliansko).

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Udelenie CHZO cestovinám „Pizzoccheri della Valtellina“ odôvodňuje dobrá povesť a obľúbenosť tohto výrobku.

V slovníku talianskeho jazyka Zingarelli (vydanie z roku 1970) sa uvádza táto definícia hesla „Pizzocchero“: „tradičné rezance typu tagliatelle, ktoré sa vyrábajú z pohánkovej múky a ktoré sú špecialitou regiónu Valtellina“.

Kultúra spojená s „Pizzoccheri della Valtellina“ vychádza z historickej prítomnosti a hojného používania pohánkovej múky, ktorá bola základnou potravinou miestnej kuchyne, keďže pohánka sa v provincii Sondrio pestovala a používala vo veľkom rozsahu.

Prvý písomný dokument, ktorý dokazuje prítomnosť pohánkovej múky v regióne Valtellina, pochádza z roku 1616, keď guvernér oblasti Valle dell’Adda v švajčiarskom kantóne Graubünden zaznamenal, že „pohánka sa pestuje hlavne na svahoch Rétskych Álp, a to najmä v okrese Teglio, pričom tieto svahy charakterizuje miernejšia klíma, keďže sú viac vystavené slnku“.

Pestovanie pohánky sa rozširovalo do roku 1800, pričom sa rozšírilo aj v chudobnejších a menej úrodných oblastiach, čo bolo možné vďaka rýchlemu dozrievaniu semienok pohánky, ktoré sa dokonale prispôsobili alpským podmienkam. Obchodná situácia sa zmenila v prospech iných plodín po tom, ako bol región Valtellina pripojený k Lombardsko-benátskemu kráľovstvu. V súčasnosti sa pohánka v provincii Sondrio stále pestuje na celkovej ploche približne 20 hektárov. Používa sa na vlastnú spotrebu a na priamy predaj spotrebiteľom.

Výroba cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ súvisí s tradíciou pestovania pohánky v tomto údolí, z čoho vyplýva prepojenie s provinciou Sondrio. Prvé nepriame svedectvo o výrobe cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ v provincii Sondrio sa nachádza v historických testamentoch, kde sa uvádza inventár majetku: „... una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli“ (dokument z roku 1750) a „... le resene per li Pizzoccheri“ (1775). Je preto možné predpokladať, že výroba a konzumácia cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ sa môže datovať aj skôr než od prvej polovice osemnásteho storočia. V ďalších storočiach vzniklo väčšie množstvo písomných dokladov, vďaka ktorým je prepojenie medzi výrobkom a územím provincie Sondrio zjavnejšie.

V knihe Emilia Montorfana Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana (Xenia, 1987) sa spomína Valtellina a osobitne obec Teglio, ktorá sa uvádza ako domov týchto cestovín, pre ktoré je typické použitie pohánky. Názov „Pizzoccheri della Valtellina“ sa uvádza aj v predhovore Ettoreho A. Albertoniho, regionálneho radcu Lombardska pre kultúrne záležitosti, identitu a autonómiu, ku knihe Ady Ferrariovej Milano e la Rai un incontro mancato? s podtitulom Luci e ombre di una capitale di transazione (1945 – 1977) (Franco Angeli, 2002). V rámci reflexie poznatkov, výskumu, propagácie a zhodnotenia miestnych daností regiónu sa cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ spomínajú ako príklad typického výrobku a ako vyjadrenie kultúry danej oblasti.

Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana

Milano e la Rai un incontro mancato?

Luci e ombre di una capitale di transazione (1945 – 1977)

Historické texty a literatúra o regióne Valtellina svedčia o blízkom spojení cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ s miestnymi historickými udalosťami, tradíciami a gastronómiou zemepisnej oblasti, z ktorej výrobok pochádza.

Miestni považujú výrobu cestovín „Pizzoccheri della Valtellina“ za tradičnú činnosť, ktorá je spojená s ich vlastnou históriou a kultúrou. Stačí si uvedomiť, že tento špecifický typ cestovín sa podáva spolu s viacerými potravinami, ktoré sa vyrábajú z plodín a výrobkov typických pre región Valtellina (maslo, syr, zelenina ako napr. hlávkový kel, zemiaky a pod.)

V turistických sprievodcoch a publikáciách sa cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ spomínajú ako typické rezance vyrobené z pohánky (Guida della Valtellina, ktorý uverejnila sekcia Talianskeho alpského klubu pre oblasť Valtellina v roku 1873; Cucina di valle e di montagna, v Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Miláno 1995).

Guida della Valtellina

Cucina di valle e di montagna

Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ spadajú do kategórie cestovín provincie Sondrio, pričom sú na zozname tradičných agropotravinárskych výrobkov regiónu Lombardsko (Úradný vestník regiónu Lombardsko, 21.4.2000, 5. mimoriadna príloha k č. 16).

Sušené cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ možno nájsť v mnohých talianskych supermarketoch.

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ sú typické pre provinciu Sondrio, pričom nemajú len hospodársku, ale aj kultúrnu hodnotu, keďže pre miestnych sú skutočne známym pojmom súvisiacim s tradíciami a oslavujú sa na rôznych trhoch vrátane najslávnejšieho „Pizzocchero d’Oro“, ktorý sa koná v Tegliu.

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ sa navyše vystavovali na 99. veľtrhu Bitto, ktorý sa konal od 12. do 15. októbra 2006 popri iných typických agropotravinárskych výrobkoch z oblasti Valtellina, ako sú vína, syry, jablká a bresaola.

bresaola

Cestoviny „Pizzoccheri della Valtellina“ boli vždy súčasťou prezentácie a propagácie regiónu Valtellina zo strany rôznych inštitúcií, miestnych úradov, organizácií výrobcov a organizácií zameraných na turizmus.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Ministerstvo začalo vnútroštátne námietkové konanie v súvislosti s uverejnením návrhu na uznanie chráneného zemepisného označenia „Pizzoccheri della Valtellina“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 50 z 29. februára 2012.

Konsolidovaný text špecifikácie výrobku je dostupný na internete: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo:

prejdite priamo na domovskú stránku ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it), kliknite na časť „Prodotti DOP IGP“ (v pravom hornom rohu obrazovky) a ďalej na časť „Prodotti DOP IGP STG“ (na ľavej strane obrazovky) a nakoniec na časť „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/11

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 185/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PAŠKA JANJETINA“

EÚ č: HR-PDO-0005-01347 – 19. 6. 2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1.   Názov (názvy)

„Paška janjetina“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.1. Čerstvé mäso (a droby)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Paška janjetina“ [pažská jahňacina] je čerstvé mäso získané zabitím mladých mliečnych jahniat, samcov a samíc, ktoré sa narodili na ostrove Pag a patria k pôvodnému chorvátskemu plemenu ovce s rovnakým názvom – „Paška ovca“ [pažská ovca], ktoré sa chová výhradne na ostrove Pag.

Mladé jahňatá s nízkou hmotnosťou zabíjané na produkciu „Paška janjetina“ nesmú byť v čase zabitia staršie ako 45 dní (počíta sa od dátumu bahnenia do dátumu zabitia) a musia byť držané s ovcou na pastvine a kŕmené výhradne mliekom ovce až do zabitia.

Jatočné telo jahniat používané na produkciu „Paška janjetina“ patrí do kategórie jatočných tiel s hmotnosťou do 13 kg. Môže mať dĺžku do 62 cm a hmotnosť od 4 kg do 10 kg; jeho mäso je bledoružové s jemným, mäkkým svalovým vláknom s tukovými pruhmi, malým množstvom tukového a spojivového tkaniva a bez typického pachu jahňaciny (baraniny).

Tukové tkanivo pažských jahniat používané na produkciu „Paška janjetina“ (podkožné a brušné) musí mať bielu farbu bez žltkastých alebo žltých odtieňov. Jatočné telo zabitých jahniat je pokryté veľmi tenkou, takmer priehľadnou vrstvou podkožného tukového tkaniva.

„Paška janjetina“ sa uvádza na trh len čerstvá, vo forme jatočného tela alebo jatočnej polovice (získanej rozdelením jatočného tela pozdĺžnym rezom, ktorý je vedený stredom každého stavca a hlavy a stredom krížovej, hrudnej a panvovej kosti) bez orgánov tráviaceho systému, sleziny, kože alebo dolných častí nohy. Zároveň hlava a obličky s obličkovým lojom, pľúca s hrtanom a srdcom a pečeň tvoria neoddeliteľné súčasti jatočného tela.

„Paška janjetina“ sa jedáva len vo varenej forme. Jej mäso je výnimočne šťavnaté a jemné s príjemnou chuťou a nevýraznou vôňou v dôsledku zabitia mladých jahniat chovaných mliekom.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Pred zabitím sú jahňatá používané na produkciu „Paška janjetina“ kŕmené výhradne ovčím mliekom.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky produkcie „Paška janjetina“ sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

Výrobný proces sa skladá z:

| 1. | chovu pažskej ovce; |
| --- | --- |

1.

chovu pažskej ovce;

| 2. | párenia a bahnenia pažskej ovce; |
| --- | --- |

2.

párenia a bahnenia pažskej ovce;

| 3. | chovu pažských jahniat; |
| --- | --- |

3.

chovu pažských jahniat;

| 4. | zabitia pažských jahniat. |
| --- | --- |

4.

zabitia pažských jahniat.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Paška janjetina“ sa uvádza na trh čerstvá, vo forme jatočných polovíc alebo celých jatočných tiel bez kože s hlavou, bez dolných častí nôh a s drobami alebo orgánmi hrudnej a brušnej dutiny (pečeň, pľúca s hrtanom a srdce a obličky s obličkovým lojom). Pri uvedení na trh musí byť „Paška janjetina“ zabalená v priehľadnej, samolepiacej umelohmotnej fólii.

„Paška janjetina“ je balená, t. j. zabalená v umelohmotnej fólii po zabití na bitúnkoch na ostrove Pag predtým, ako je výrobok uvedený na trh, aby sa zabezpečilo, že mäso zostane čerstvé a uchová si svoju kvalitu a predovšetkým hygienu. Balením „Paška janjetina“ na bitúnkoch po zabití sa predchádza tomu, aby sa mäso dostalo do kontaktu s niektorými zo zdrojov mikrobiálnej kontaminácie počas manipulácie alebo prepravy. Zabalenie „Paška janjetina“ do umelohmotnej fólie na bitúnkoch, na ktorých sa zabíjajú jahňatá, takisto bráni tomu, aby sa čerstvé mäso dostalo do kontaktu so vzduchom, ktorý by mohol štiepiť uhľohydráty v mäse a spôsobiť tvorbu slizu na povrchu mäsa a vytvorenie nepríjemných zápachov.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Paška janjetina“ sa produkuje na celom ostrove Pag. Pobrežná línia ostrova Pag označuje ohraničenie zemepisnej oblasti produkcie. Ostrov Pag sa nachádza medzi Velebitským prielivom a Kvarnerským zálivom a medzi ostrovmi Rab, Olib a Vir.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť výrobku

Špecifickosť výrobku

„Paška janjetina“ je mäso získané z mladých pažských jahniat s nízkou hmotnosťou chovaných výhradne mliekom ovce. Podľa stanovených priemerných hodnôt farieb L*, a* a b*, nameraných s použitím medzinárodne uznanej metódy, je mäso pažských jahniat označené ako svetloružové. Zabíjanie pažských jahniat v nízkom veku ovplyvňuje osobitné ukazovatele jatočných tiel jahňaciny z pažskej ovce [Mioč, B., Vnučec, I., 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira („Paška janjetina“, Dni pažských oviec a pažského syra), konanie].

Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira

Porovnanie chemického zloženia svalového vlákna jahniat pažskej ovce, plemena dalmatínska pramenka a istrijskej ovce odhaľuje značné rozdiely v podiele tuku (pažské jahňatá majú zďaleka najvyšší podiel), obsahu uhľohydrátov v sušine (pažské jahňatá majú najnižší obsah) a tuku v sušine (pažské jahňatá majú najvyšší podiel) [Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja (Vlastnosti jatočného tela a kvalita mäsa z jahniat z rôznych chovných systémov), doktorandská práca, Poľnohospodárska fakulta, Záhreb].

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

„Paška janjetina“ je osobitá z dôvodu dlhovekej praxe medzi pažskými pastiermi spočívajúcej v neoddeľovaní jahniat od oviec po bahnení a z dôvodu zabíjania mliečnych jahniat. Týmto spôsobom sa vyrába jahňacie mäso. „Paška janjetina“ nemá, na rozdiel od mäsa starších jahniat, osobitný pach, pretože mäso je od veľmi mladých mliečnych jahniat [Barać et al., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Pažská ovca – pôvodné chorvátske plemeno), Novalja].

Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina

Na rozdiel od tradícií na ostrove Pag, na ktorom sa zabíjajú veľmi mladé jahňatá s nízkou hmotnosťou, aby sa umožnila produkcia mlieka a syra, v susedných regiónoch s podobnými stredozemskými podmienkami (napr. na ostrove Cres alebo polostrove Istria) sa väčšinou zabíjajú jahňatá s väčšou priemernou telesnou hmotnosťou (približne 20 kg) na produkciu mäsa, t. j. jahňatá s hmotnosťou jatočného tela približne 12 kg, na účel pečenia na ražni.

Prvé písomné zmienky o pažských jahňatách a ich mäse siahajú do dávnej histórie. Už v roku 1554 historik Sabollico spomenul, že pažské jahňatá sú najchutnejšie v Ilýrii [Karavanić, B., 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga (Dejiny mesta a ostrova Pag), katedrálna kapitula sv. Anastázie].

Građa za povijest grada i otoka Paga

„Paška janjetina“ je názov, ktorý sa vždy používal, čo dokazujú početné historické záznamy, a zároveň sa používa v súčasnosti v každodennej reči a v obchode (dôkazy o používaní názvu v každodennej reči a v obchode).

Uvádzanie „Paška janjetina“ na trh je veľmi sezónne, pretože ovce používané na jej produkciu sa väčšinou pária od júna do októbra, zvyčajne plánovaným párením, preto bahnenie trvá od novembra do marca, pričom väčšina bahnenia prebieha v januári.

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné činitele

Prírodné činitele

Ostrov Pag má prevažne stredozemskú klímu s teplými, suchými letami a o niečo chladnejšími zimami. Jednou z osobitných charakteristík ostrova Pag sú jeho krasové pastviny oholené vetrom bóra a križované múrmi zo suchých kameňov. Táto krajina je v Chorvátsku jedinečná, žiaden iný chorvátsky ostrov nie je v takej miere ovplyvňovaný vetrom bóra, preto je Pag tzv. najholejším ostrovom chorvátskeho Jadranu. Väčšinu ostrova tvoria skalnaté pastviny asfodela a zlatofúza, ktorých bioprodukcia tvorí základ pre chov oviec na ostrove, ako aj skaly s kavyľom a šalviou lekárskou, druhov rastlín, ktoré sú prispôsobené suchu. Na skalnatých pastvinách ostrova Pag, na ktorých sa pasú pažské ovce, rastie viac ako 300 druhov rastlín. Väčšina z týchto druhov patrí k prvku stredozemskej flóry.

Vďaka kónickému tvaru hlavy a pružnosti ich sánky a pier dokáže pažská ovca dosiahnuť steblá trávy medzi kameňmi a pod nimi, v kameňoch a v kríkoch, a tak prežiť a odolávať najdrsnejším podmienkam.

Pôdu na ostrove Pag možno zhruba rozdeliť do dvoch skupín: antropogénne pôdy (všetka orná pôda) a pastvinové/lúčne/lesné pôdy (slabo vyvinuté pôdy, ktoré zahŕňajú vápenatú/dolomitovú tmavú pôdu a skaly, plytké hnedé pôdy a tzv. terra rossa), na ktorých sa pažské ovce pasú.

Bóra je na ostrove Pag prevažujúcim vetrom, často sa z neho stáva nárazový vietor, ktorý zbiera kvapky vody z mora a ukladá ich po celom ostrove, čím zapríčiňuje tzv. slanú usadeninu vo forme, ktorá veľmi zvyšuje koncentráciu soli v pôde a vegetácii.

Ľudské činitele

Ľudské činitele

Obyvatelia ostrova Pag sa od dávnych čias zaoberali poľnohospodárstvom. Stará ľudová pieseň je dôkazom toho, že Pag bol oddávna synonymom pre jahňacie mäso: „Ó, Pag, naša hrdosť a radosť, akú hojnosť nám poskytuješ. Dosť syra, vína a jahňacinu, ktoré vydržia mnoho rokov.“

Každý región Chorvátska má inú tradíciu chovu oviec podľa plánovaného použitia produkcie, ako aj zavedených zvykov spotrebiteľov. Vek a hmotnosť jahniat pri zabití na produkciu „Paška janjetina“ sú výsledkom tradície chovu oviec na ostrove Pag, na ktorom sa zabíjajú veľmi mladé jahňatá (do veku 45 dní), aby sa získali ľahké jatočné telá (s hmotnosťou do 10 kg). Hlavným dôvodom zabíjania mladých jahniat s nízkou hmotnosťou je, že sa proces dojenia začína čo najskôr a aby sa využila výhoda vrcholu laktácie na produkciu mlieka, ktoré sa spracuje na pažský syr.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom

„Paška janjetina“ je pomenovaná podľa regiónu, v ktorom sa pažské ovce chovajú: ostrova Pag.

V súlade s tradíciou chovu oviec sú ovce chované na ostrove Pag určené najmä na produkciu mlieka na výrobu pažského syra, ktorému sa prispôsobili všetky chovateľské techniky, a chovatelia získavajú väčšinu svojho príjmu z predaja ovčieho mlieka. Z toho dôvodu sa na rozdiel od iných, susedných regiónov, na ostrove Pag zabíjajú jahňatá veľmi mladé, jahňatá s nízkou hmotnosťou chované ovčím mliekom, ktoré dodáva mäsu „Paška janjetina“ jeho svetloružovú farbu. Silná súvislosť medzi „Paška janjetina“ a zemepisnou oblasťou je výsledkom tradície a vplyvu okolností. Pažské ovce sú pôvodným plemenom ostrova Pag a chovajú sa výhradne na ostrove Pag. Od narodenia po zabitie sú jahňatá držané vždy s ovcou, aby sa zabezpečilo, že budú sať. Jahňatá sa zabíjajú, keď nie sú staršie ako 45 dní, v schválených bitúnkoch na ostrove Pag, aby sa zabránilo tomu, že sa mladé jahňatá vystresujú a prípadne uhynú počas prepravy na iné miesta. Z výskumu vyplynulo, že vlastnosti jatočných tiel a kvalita mäsa pažských jahniat sa líšia od jahniat podobných plemien, najmä vďaka včasnému zabitiu mliečnych jahniat z dôvodu tradície chovu oviec na ostrove Pag. Vysoký obsah tuku vo svalových vláknach pažských jahniat možno pripísať plemenu, ako aj skutočnosti, že jahňatá sú chované mliekom pažskej ovce, ktoré je z dôvodu svojho vysokého obsahu tuku mimoriadne bohaté na energiu.

Z dôvodu miernej stredozemskej klímy trávia pažské ovce a ich jahňatá svoj život vonku. Chovanie oviec a jahniat vonku cez deň aj v noci, vo vetre bóra a slnečnom svite, na neznečistených pastvinách a sviežom morskom vzduchu má takisto vplyv na kvalitu mäsa, vďaka ktorej sa odlišuje od mäsa jahniat na pevnine. Zloženie flóry na pastvinách ostrova Pag sa premieta do kvality mlieka pažských oviec a do mäsa pažských jahniat chovaných ovčím mliekom [vedecká práca, Ljubičić, I. et al., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga (Zloženie flóry ovčiarskych pastvín ostrova Pag)]. Vďaka osobitným agroklimatickým podmienkam ostrova, osobitostiam a rozmanitosti jeho vegetácie a jeho mnohých druhov aromatických a liečivých rastlín má „Paška janjetina“ osobitú, špecificky stredozemskú chuť. Vysoká koncentrácia soli v pôde a časté soľné usadeniny priamo ovplyvňujú štruktúru a kvalitu vegetácie, ktorá má zase vplyv na kvalitu mlieka pažských oviec a mäsa „Paška janjetina“ [Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj (Program chovu oviec v Chorvátsku), Záhreb].

Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga

Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---