# Eiropas Savienības C 208/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 208 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 10. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 208

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 10. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 21.–24. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 32 E, 4.2.2014.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 21.–24. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 32 E, 4.2.2014.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 32 E, 4.2.2014.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris |
| 2016/C 208/01 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par stāvokli cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā (2013/2020(INI)) | 2 |
| 2016/C 208/02 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību – Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (2012/2288(INI)) | 25 |
| 2016/C 208/03 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par izglītības pārvērtēšanu (2013/2041(INI)) | 32 |
| 2016/C 208/04 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto Eiropas Savienības budžeta līdzekļu pārvaldību tiesu sistēmu darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (2011/2033(INI)) | 43 |
| 2016/C 208/05 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (2013/2022(INI)) | 55 |
| 2016/C 208/06 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par maldinošu reklāmu (2013/2122(INI)) | 67 |
| | Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris |
| 2016/C 208/07 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par zināšanām par jūru 2020. gada perspektīvā – jūras gultnes kartografēšana ilgtspējīgas zivsaimniecības sekmēšanai (2013/2101(INI)) | 71 |
| 2016/C 208/08 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā, Polijā (COP 19) (2013/2666(RSP)) | 78 |
| 2016/C 208/09 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (galīgais ziņojums) (2013/2107(INI)) | 89 |
| 2016/C 208/10 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam (2013/2852(RSP)) | 117 |
| 2016/C 208/11 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2013/2621(RSP)) | 119 |
| 2016/C 208/12 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2013. gada prioritāšu īstenošana (2013/2134(INI)) | 137 |
| 2016/C 208/13 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par migrantu plūsmām Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem (2013/2827(RSP)) | 148 |
| 2016/C 208/14 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par SWIFT nolīguma darbības apturēšana Nacionālās drošības aģentūras veiktās novērošanas dēļ (2013/2831(RSP)) | 153 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris |
| 2016/C 208/15 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (2013/2081(INI)) | 157 |
| 2016/C 208/16 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām (2013/2080(INI)) | 170 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris

2016/C 208/01

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par stāvokli cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā (2013/2020(INI))

2

2016/C 208/02

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību – Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (2012/2288(INI))

25

2016/C 208/03

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par izglītības pārvērtēšanu (2013/2041(INI))

32

2016/C 208/04

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto Eiropas Savienības budžeta līdzekļu pārvaldību tiesu sistēmu darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (2011/2033(INI))

43

2016/C 208/05

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (2013/2022(INI))

55

2016/C 208/06

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par maldinošu reklāmu (2013/2122(INI))

67

Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris

2016/C 208/07

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par zināšanām par jūru 2020. gada perspektīvā – jūras gultnes kartografēšana ilgtspējīgas zivsaimniecības sekmēšanai (2013/2101(INI))

71

2016/C 208/08

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā, Polijā (COP 19) (2013/2666(RSP))

78

2016/C 208/09

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (galīgais ziņojums) (2013/2107(INI))

89

2016/C 208/10

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam (2013/2852(RSP))

117

2016/C 208/11

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2013/2621(RSP))

119

2016/C 208/12

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2013. gada prioritāšu īstenošana (2013/2134(INI))

137

2016/C 208/13

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par migrantu plūsmām Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem (2013/2827(RSP))

148

2016/C 208/14

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par SWIFT nolīguma darbības apturēšana Nacionālās drošības aģentūras veiktās novērošanas dēļ (2013/2831(RSP))

153

Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris

2016/C 208/15

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (2013/2081(INI))

157

2016/C 208/16

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām (2013/2080(INI))

170

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris |
| 2016/C 208/17 | P7_TA(2013)0425Tarifu kvotas vīnam ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009 attiecībā uz tarifu kvotām vīnam (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))P7_TC1-COD(2013)0099Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru attiecībā uz tarifu kvotām vīnam groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009 | 176 |
| 2016/C 208/18 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD)) | 177 |
| 2016/C 208/19 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD)) | 178 |
| 2016/C 208/20 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD)) | 310 |
| 2016/C 208/21 | P7_TA(2013)0429Kuģu pārstrāde ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kuģu pārstrādi (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))P7_TC1-COD(2012)0055Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK | 474 |
| 2016/C 208/22 | P7_TA(2013)0430Eiropas statistika par demogrāfiju ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par demogrāfiju (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))P7_TC1-COD(2011)0440Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas demogrāfijas statistiku | 475 |
| | Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris |
| 2016/C 208/23 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD)) | 476 |
| 2016/C 208/24 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD)) | 493 |
| 2016/C 208/25 | P7_TA(2013)0440Narkotisko vielu prekursoru tirdzniecība starp Kopienu un trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))P7_TC1-COD(2012)0250Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm | 505 |
| 2016/C 208/26 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD)) | 506 |
| 2016/C 208/27 | P7_TA(2013)0442Narkotisko vielu prekursori ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))P7_TC1-COD(2012)0261Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem | 693 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris |
| 2016/C 208/28 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD)) | 694 |
| 2016/C 208/29 | P7_TA(2013)0451Vispārējā Savienības vides rīcības programma līdz 2020. gadam***IEiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))P7_TC1-COD(2012)0337Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem | 696 |
| 2016/C 208/30 | P7_TA(2013)0452Jonizējošā starojuma radītie draudi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))P7_TC1-COD(2011)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem | 697 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris

2016/C 208/17

P7_TA(2013)0425Tarifu kvotas vīnam ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009 attiecībā uz tarifu kvotām vīnam (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))P7_TC1-COD(2013)0099Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru attiecībā uz tarifu kvotām vīnam groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009

176

2016/C 208/18

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD))

177

2016/C 208/19

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD))

178

2016/C 208/20

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD))

310

2016/C 208/21

P7_TA(2013)0429Kuģu pārstrāde ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kuģu pārstrādi (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))P7_TC1-COD(2012)0055Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK

474

2016/C 208/22

P7_TA(2013)0430Eiropas statistika par demogrāfiju ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par demogrāfiju (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))P7_TC1-COD(2011)0440Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas demogrāfijas statistiku

475

Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris

2016/C 208/23

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD))

476

2016/C 208/24

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD))

493

2016/C 208/25

P7_TA(2013)0440Narkotisko vielu prekursoru tirdzniecība starp Kopienu un trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))P7_TC1-COD(2012)0250Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm

505

2016/C 208/26

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD))

506

2016/C 208/27

P7_TA(2013)0442Narkotisko vielu prekursori ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))P7_TC1-COD(2012)0261Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem

693

Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris

2016/C 208/28

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD))

694

2016/C 208/29

P7_TA(2013)0451Vispārējā Savienības vides rīcības programma līdz 2020. gadam***IEiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))P7_TC1-COD(2012)0337Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem

696

2016/C 208/30

P7_TA(2013)0452Jonizējošā starojuma radītie draudi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))P7_TC1-COD(2011)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem

697

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

10.6.2016

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2013.–2014. GADA SESIJA

2013. gada 21.–24. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 32 E, 4.2.2014.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/2

---

P7_TA(2013)0431

Cilvēktiesības Sāhelas reģionā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par stāvokli cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā (2013/2020(INI))

(2016/C 208/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā galvenās ANO un Āfrikas cilvēktiesību konvencijas un līgumus, tostarp Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galvenās ANO un Āfrikas cilvēktiesību konvencijas un līgumus, tostarp Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautas tiesību hartai pievienoto Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautas tiesību hartai pievienoto Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā,

| — | ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Romas Statūtus, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Romas Statūtus, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīja 2010. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīja 2010. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju, kā arī ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, un ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūlija lēmumu, ar ko ieceļ amatā ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (ESĪP cilvēktiesību jautājumos) (1), un 2013. gada 18. marta lēmumu, ar ko ieceļ amatā ESĪP cilvēktiesību jautājumos Sāhelas reģionam (2), jo īpaši cilvēktiesību klauzulām viņa pilnvarās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju, kā arī ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, un ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūlija lēmumu, ar ko ieceļ amatā ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos (ESĪP cilvēktiesību jautājumos) (1), un 2013. gada 18. marta lēmumu, ar ko ieceļ amatā ESĪP cilvēktiesību jautājumos Sāhelas reģionam (2), jo īpaši cilvēktiesību klauzulām viņa pilnvarās,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Sāhelas reģionu, īpaši Mali, tostarp 2011. gada 21. marta secinājumus par ES stratēģiju Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai, kā arī jaunākos secinājumus, tostarp 2013. gada 17. un 31. janvāra, 18. februāra, 22. aprīļa, 27. maija un 24. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Sāhelas reģionu, īpaši Mali, tostarp 2011. gada 21. marta secinājumus par ES stratēģiju Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai, kā arī jaunākos secinājumus, tostarp 2013. gada 17. un 31. janvāra, 18. februāra, 22. aprīļa, 27. maija un 24. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par sieviešu un bērnu aizsardzību krīzes un bruņotu konfliktu gadījumā, kā arī ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par sieviešu un bērnu aizsardzību krīzes un bruņotu konfliktu gadījumā, kā arī ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. jūnija secinājumus par ES rādītājiem attiecībā uz visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 14. jūnija secinājumus par ES rādītājiem attiecībā uz visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un visu veidu diskriminācijas pret sievietēm un meitenēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un visu veidu diskriminācijas pret sievietēm un meitenēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas un ANO ģenerālsekretāra un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumus par Sāhelas reģionu, jo īpaši Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas un ANO ģenerālsekretāra un ANO Augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumus par Sāhelas reģionu, jo īpaši Mali,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 14. jūnija ziņojumu ANO Drošības padomei par stāvokli Sāhelas reģionā un ziņojumam pievienoto ANO integrēto stratēģiju Sāhelas reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 14. jūnija ziņojumu ANO Drošības padomei par stāvokli Sāhelas reģionā un ziņojumam pievienoto ANO integrēto stratēģiju Sāhelas reģionam,

| — | ņemot vērā ANO 2013. gada pārskatu par cilvēces attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2013. gada pārskatu par cilvēces attīstību,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas humānās palīdzības pasākumu īstenošanas plānus Sāhelas reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas humānās palīdzības pasākumu īstenošanas plānus Sāhelas reģionam,

| — | ņemot vērā Briselē 2013. gada 15. maijā rīkotās Starptautiskās līdzekļu devēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali” līdzpriekšsēdētāju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2013. gada 15. maijā rīkotās Starptautiskās līdzekļu devēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali” līdzpriekšsēdētāju secinājumus,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa konferenci par sieviešu vadošo pozīciju Sāhelas reģionā, kura norisinājās Briselē 2013. gada 9. aprīlī pēc Eiropas Savienības, ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sāhelas reģionā biroja un ANO Sieviešu attīstība fonda iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa konferenci par sieviešu vadošo pozīciju Sāhelas reģionā, kura norisinājās Briselē 2013. gada 9. aprīlī pēc Eiropas Savienības, ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sāhelas reģionā biroja un ANO Sieviešu attīstība fonda iniciatīvas,

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu 2010.–2015. gadam par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu 2010.–2015. gadam par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbības jomā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumu ANO Drošības padomei par Rietumsahāru, jo īpaši norādi uz Rietumsahāras un situācijas Sāhelas reģionā savstarpējo saistību, un ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izstrādāto stratēģiju attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā, jo īpaši apstiprinājumu, ka problēmām Sāhelā ir pārrobežu raksturs un ka tās ir cieši saistītas, un ka uzlabojumus šajā reģionā var panākt vienīgi ar reģionālu pieeju un holistisku stratēģiju, kuras īstenošanā iesaistītos arī kaimiņvalstis no Magribas reģiona, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumu ANO Drošības padomei par Rietumsahāru, jo īpaši norādi uz Rietumsahāras un situācijas Sāhelas reģionā savstarpējo saistību, un ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izstrādāto stratēģiju attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā, jo īpaši apstiprinājumu, ka problēmām Sāhelā ir pārrobežu raksturs un ka tās ir cieši saistītas, un ka uzlabojumus šajā reģionā var panākt vienīgi ar reģionālu pieeju un holistisku stratēģiju, kuras īstenošanā iesaistītos arī kaimiņvalstis no Magribas reģiona,

| — | ņemot vērā īpašā referenta jautājumā par spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi vai sodīšanu 2013. gada 28. februāra ziņojumu par viņa misiju Marokā, kā arī Rietumsahārā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta jautājumā par spīdzināšanu un cita veida nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi vai sodīšanu 2013. gada 28. februāra ziņojumu par viņa misiju Marokā, kā arī Rietumsahārā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Rietumsahārā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par stāvokli Rietumsahārā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūciju par 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūciju par 2011. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 22. sesiju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 22. sesiju (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par Parlamenta nostāju attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomes 19. sesiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju par Parlamenta nostāju attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomes 19. sesiju (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu par kopējo ārpolitiku un drošības politiku Eiropas Parlamentam, ko Padome apstiprināja 2012. gada 4. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu par kopējo ārpolitiku un drošības politiku Eiropas Parlamentam, ko Padome apstiprināja 2012. gada 4. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0325/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0325/2013),

| A. | tā kā Sāhelas reģions ir viens no nabadzīgākajiem pasaules reģioniem, kurā pastāv nopietnas problēmas cilvēktiesību, tiesiskuma, drošības un bruņota konflikta, kā arī ekonomikas un sociālās attīstības jomā; tā kā reģiona galējā nabadzība ir atspoguļota arī ANO tautas attīstības indeksā 2012. gadam, iekļaujot Nigēru (186. vieta), Čadu (184. vieta), Burkinafaso (183. vieta) un Mali (182. vieta) starp sešām vismazāk attīstītajām valstīm pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Sāhelas reģions ir viens no nabadzīgākajiem pasaules reģioniem, kurā pastāv nopietnas problēmas cilvēktiesību, tiesiskuma, drošības un bruņota konflikta, kā arī ekonomikas un sociālās attīstības jomā; tā kā reģiona galējā nabadzība ir atspoguļota arī ANO tautas attīstības indeksā 2012. gadam, iekļaujot Nigēru (186. vieta), Čadu (184. vieta), Burkinafaso (183. vieta) un Mali (182. vieta) starp sešām vismazāk attīstītajām valstīm pasaulē;

| B. | tā kā vienai no reģionu raksturojošajām īpatnībām, ko galvenokārt radījusi politiskā nestabilitāte, nabadzība un nedrošās robežas, ir plašāka ietekme, kas pēc savas būtības izraisa kopējas cilvēktiesību problēmas visā Sāhelas reģionā; tā kā šī īpatnība liecina, ka ir vajadzīga labi saskaņota un vienota pieeja attiecībā uz visu ekoloģiski ģeogrāfisko Sāhelas reģionu; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienai no reģionu raksturojošajām īpatnībām, ko galvenokārt radījusi politiskā nestabilitāte, nabadzība un nedrošās robežas, ir plašāka ietekme, kas pēc savas būtības izraisa kopējas cilvēktiesību problēmas visā Sāhelas reģionā; tā kā šī īpatnība liecina, ka ir vajadzīga labi saskaņota un vienota pieeja attiecībā uz visu ekoloģiski ģeogrāfisko Sāhelas reģionu;

| C. | tā kā ir svarīgi nodrošināt demokrātijas ieviešanu, mieru un labu pārvaldību Sāhelas reģiona valstīs; tā kā minētajām valstīm ir jāsekmē cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, diskriminācijas pret sievietēm un mazākumtautībām izskaušana un jānodrošina izglītība un etniskais izlīgums; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir svarīgi nodrošināt demokrātijas ieviešanu, mieru un labu pārvaldību Sāhelas reģiona valstīs; tā kā minētajām valstīm ir jāsekmē cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, diskriminācijas pret sievietēm un mazākumtautībām izskaušana un jānodrošina izglītība un etniskais izlīgums;

| D. | tā kā šī rezolūcija attiecas uz tām valstīm, kas minētas ES Sāhelas stratēģijā, īpaši uz Mauritāniju, Mali, Nigēru un attiecīgajām Burkinafaso un Čadas daļām; tā kā Sāhelas reģiona plašākā ģeogrāfiskā un ekoloģiskā definīcija ir būtiska arī attiecībā uz šā reģiona kopīgajām problēmām cilvēktiesību jomā, kas izriet no konfliktiem un dažādiem trūkumiem cilvēku drošības jomā, tostarp no valsts nestabilitātes; tā kā šajā ziņojumā ir skarts arī jautājums par stāvokli cilvēktiesību jomā Rietumsahāras teritorijā, kurai nav savas pašpārvaldes, un Tindaufas nometnēs; |
| --- | --- |

D.

tā kā šī rezolūcija attiecas uz tām valstīm, kas minētas ES Sāhelas stratēģijā, īpaši uz Mauritāniju, Mali, Nigēru un attiecīgajām Burkinafaso un Čadas daļām; tā kā Sāhelas reģiona plašākā ģeogrāfiskā un ekoloģiskā definīcija ir būtiska arī attiecībā uz šā reģiona kopīgajām problēmām cilvēktiesību jomā, kas izriet no konfliktiem un dažādiem trūkumiem cilvēku drošības jomā, tostarp no valsts nestabilitātes; tā kā šajā ziņojumā ir skarts arī jautājums par stāvokli cilvēktiesību jomā Rietumsahāras teritorijā, kurai nav savas pašpārvaldes, un Tindaufas nometnēs;

| E. | tā kā saskaņā ar ANO datiem sieviešu mirstības līmenis dzemdībās Mali ir augstākais pasaulē, proti, apmēram 1 100 nāves gadījumu uz 100 000 dzemdībām; tā kā ANO 2013. gada ziņojumā par cilvēces attīstību ir īpaši pieminēta Nigēra un Mali, jo šajās valstīs, kur mātēm nav nekādas izglītības, ir īpaši liels to bērnu nāves gadījumu skaits, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, proti, aptuveni 200 nāves gadījumu uz 1 000 dzīvi dzimušu bērnu; tā kā Pasaules Bankas aprēķini liecina, ka mācību gaitu sākšanas rādītāji sākumskolās Nigērā un Mali ir vieni no zemākajiem pasaulē, attiecīgi 62 % un 63 %; tā kā saskaņā ar ANO aprēķiniem 2012. gada nopietnā pārtikas un uztura krīze Sāhelā un Rietumāfrikā skāra apmēram 18 miljonus cilvēku; tā kā saskaņā ar Komisijas aprēķiniem šajā reģionā 2013. gadā pārtika joprojām nav nodrošināta 10,3 miljoniem cilvēku, no kuriem 4,2 miljoni ir Mali iedzīvotāji, turklāt 1,4 miljoniem bērnu, kas jaunāki par pieciem gadiem, draud ārkārtīgi nopietns akūtas uztura nepietiekamības risks un vēl 3,1 miljonam bērnu draud vidēji nopietns akūtas uztura nepietiekamības risks; tā kā Komisijai ir bijusi liela nozīme iniciatīvas Pasaules alianses izturētspējai attiecībā uz Sāhelas reģionu (AGIR Sahel) izveidē un tā ieguldīja EUR 517 miljonus humānajā palīdzībā un attīstības atbalstā 2012.–2013. gadā; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar ANO datiem sieviešu mirstības līmenis dzemdībās Mali ir augstākais pasaulē, proti, apmēram 1 100 nāves gadījumu uz 100 000 dzemdībām; tā kā ANO 2013. gada ziņojumā par cilvēces attīstību ir īpaši pieminēta Nigēra un Mali, jo šajās valstīs, kur mātēm nav nekādas izglītības, ir īpaši liels to bērnu nāves gadījumu skaits, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, proti, aptuveni 200 nāves gadījumu uz 1 000 dzīvi dzimušu bērnu; tā kā Pasaules Bankas aprēķini liecina, ka mācību gaitu sākšanas rādītāji sākumskolās Nigērā un Mali ir vieni no zemākajiem pasaulē, attiecīgi 62 % un 63 %; tā kā saskaņā ar ANO aprēķiniem 2012. gada nopietnā pārtikas un uztura krīze Sāhelā un Rietumāfrikā skāra apmēram 18 miljonus cilvēku; tā kā saskaņā ar Komisijas aprēķiniem šajā reģionā 2013. gadā pārtika joprojām nav nodrošināta 10,3 miljoniem cilvēku, no kuriem 4,2 miljoni ir Mali iedzīvotāji, turklāt 1,4 miljoniem bērnu, kas jaunāki par pieciem gadiem, draud ārkārtīgi nopietns akūtas uztura nepietiekamības risks un vēl 3,1 miljonam bērnu draud vidēji nopietns akūtas uztura nepietiekamības risks; tā kā Komisijai ir bijusi liela nozīme iniciatīvas Pasaules alianses izturētspējai attiecībā uz Sāhelas reģionu (AGIR Sahel) izveidē un tā ieguldīja EUR 517 miljonus humānajā palīdzībā un attīstības atbalstā 2012.–2013. gadā;

| F. | tā kā daļai minēto valstu iedzīvotāju nav pieejama veselības aprūpe un tie kļūst par dažādu endēmisku slimību, piemēram, holeras, meningīta, masalu, HIV/AIDS, upuriem; tā kā HIV/AIDS izraisīto nāves gadījumu skaits aizvien pieaug, piemēram, Čadā katru gadu mirst 11 000 saslimušo, Burkinafaso tie ir 7 100 nāves gadījumi gadā, Mali 4 400 nāves gadījumi gadā un Nigērā 4 300 nāves gadījumi gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā daļai minēto valstu iedzīvotāju nav pieejama veselības aprūpe un tie kļūst par dažādu endēmisku slimību, piemēram, holeras, meningīta, masalu, HIV/AIDS, upuriem; tā kā HIV/AIDS izraisīto nāves gadījumu skaits aizvien pieaug, piemēram, Čadā katru gadu mirst 11 000 saslimušo, Burkinafaso tie ir 7 100 nāves gadījumi gadā, Mali 4 400 nāves gadījumi gadā un Nigērā 4 300 nāves gadījumi gadā;

| G. | tā kā Sāhelas reģiona valstis ir bagātas ar dabas resursiem, jo īpaši ar naftu, zeltu un urānu, tomēr ienākumi no šo resursu ieguves rūpniecības nenonāk atpakaļ vietējā ekonomikā pietiekamā daudzumā, lai sekmētu šo valstu attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Sāhelas reģiona valstis ir bagātas ar dabas resursiem, jo īpaši ar naftu, zeltu un urānu, tomēr ienākumi no šo resursu ieguves rūpniecības nenonāk atpakaļ vietējā ekonomikā pietiekamā daudzumā, lai sekmētu šo valstu attīstību;

| H. | tā kā pilsoņu kari un etniskie konflikti izraisa iedzīvotāju pārvietošanos un bēgļu nometņu veidošanos, piemēram, Mentao bēgļu nometne Burkinafaso, Mangaize bēgļu nometne Nigērā, M’Bera bēgļu nometne Mauritānijā un Breijing bēgļu nometne Čadā; tā kā šajās nometnēs ir nožēlojami dzīves un higiēnas apstākļi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pilsoņu kari un etniskie konflikti izraisa iedzīvotāju pārvietošanos un bēgļu nometņu veidošanos, piemēram, Mentao bēgļu nometne Burkinafaso, Mangaize bēgļu nometne Nigērā, M’Bera bēgļu nometne Mauritānijā un Breijing bēgļu nometne Čadā; tā kā šajās nometnēs ir nožēlojami dzīves un higiēnas apstākļi;

| I. | tā kā pēdējo 20 gadu laikā Mali regulāri ir notikušas vēlēšanas; tā kā pirms apvērsuma šo valsti uzskatīja par valsti, kas relatīvi vissekmīgāk īstenojusi demokrātiju Āfrikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēdējo 20 gadu laikā Mali regulāri ir notikušas vēlēšanas; tā kā pirms apvērsuma šo valsti uzskatīja par valsti, kas relatīvi vissekmīgāk īstenojusi demokrātiju Āfrikā;

| J. | tā kā Mali krīze ir daudzveidīga un nevar tikt uzskatīta tikai par etnisku konfliktu; tā kā tuaregu cilšu aizvainojumu un centienus panākt neatkarību vai lielākas Mali ziemeļu daļas autonomiju izmantoja bruņotas džihādistu grupas, kas 2012. gada sākumā apvienojās ar sekulāro Azavadas Nacionālās atbrīvošanas kustību (MNLA) un to tam nemieros aizstāja; tā kā šie grupējumi, jo īpaši Ansar Dine, Al-Qaeda organizācijas islāma Magribas valstīs (AQIM), kā arī Rietumāfrikas Vienotības un džihāda kustība (MUJAO) turpināja gūt labumu no nestabilitātes, kas radās pēc vēlāk notikušā apvērsuma Bamako, kā arī no plašāka mēroga reģionālās nestabilitātes, ko pastiprināja nekontrolēta ieroču arsenāla izplatīšana Lībijā; tā kā draudi Mali valstiskajai pastāvēšanai un regulārie cilvēktiesību pārkāpumi ziemeļos pasteidzināja Francijas, Āfrikas un ANO bruņoto spēku iejaukšanos, lai apturētu teroristu grupu veiktās represijas un cilvēktiesību neievērošanu un atjaunotu Mali valsts varu, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; tā kā 2013. gada 18. jūnijā tika parakstīts pagaidu miera nolīgums starp Mali valdību un nemiernieku spēkiem; tā kā uz situāciju Mali jāreaģē, ne tikai risinot jautājumu par drošības apdraudējumu, bet arī iekļaujot starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa saistības un apņēmīgu rīcību, lai novērstu dziļi iesakņojušās politiskās un pārvaldības problēmas un problēmas attīstības un humānās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Mali krīze ir daudzveidīga un nevar tikt uzskatīta tikai par etnisku konfliktu; tā kā tuaregu cilšu aizvainojumu un centienus panākt neatkarību vai lielākas Mali ziemeļu daļas autonomiju izmantoja bruņotas džihādistu grupas, kas 2012. gada sākumā apvienojās ar sekulāro Azavadas Nacionālās atbrīvošanas kustību (MNLA) un to tam nemieros aizstāja; tā kā šie grupējumi, jo īpaši Ansar Dine, Al-Qaeda organizācijas islāma Magribas valstīs (AQIM), kā arī Rietumāfrikas Vienotības un džihāda kustība (MUJAO) turpināja gūt labumu no nestabilitātes, kas radās pēc vēlāk notikušā apvērsuma Bamako, kā arī no plašāka mēroga reģionālās nestabilitātes, ko pastiprināja nekontrolēta ieroču arsenāla izplatīšana Lībijā; tā kā draudi Mali valstiskajai pastāvēšanai un regulārie cilvēktiesību pārkāpumi ziemeļos pasteidzināja Francijas, Āfrikas un ANO bruņoto spēku iejaukšanos, lai apturētu teroristu grupu veiktās represijas un cilvēktiesību neievērošanu un atjaunotu Mali valsts varu, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; tā kā 2013. gada 18. jūnijā tika parakstīts pagaidu miera nolīgums starp Mali valdību un nemiernieku spēkiem; tā kā uz situāciju Mali jāreaģē, ne tikai risinot jautājumu par drošības apdraudējumu, bet arī iekļaujot starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa saistības un apņēmīgu rīcību, lai novērstu dziļi iesakņojušās politiskās un pārvaldības problēmas un problēmas attīstības un humānās palīdzības jomā;

| K. | tā kā ķīlnieku saņemšanu un nežēlīgu uzbrukumu veicošu teroristu grupu klātbūtne Sāhelas reģionā rada nopietnu nestabilitāti un nedrošību; tā kā Sāhela ir Latīņamerikas noziedzīgo grupējumu ievesto narkotiku kontrabandas tranzītzona; tā kā narkotiku kontrabandisti bieži ir saistīti ar teroristu grupējumiem, kas tiem garantē tranzīta drošību; tā kā minēto kontrabandistu klātbūtne rada nestabilitāti gan Sāhelas reģionā, gan Eiropas Savienībā, kas bieži vien ir kontrabandas galamērķis; |
| --- | --- |

K.

tā kā ķīlnieku saņemšanu un nežēlīgu uzbrukumu veicošu teroristu grupu klātbūtne Sāhelas reģionā rada nopietnu nestabilitāti un nedrošību; tā kā Sāhela ir Latīņamerikas noziedzīgo grupējumu ievesto narkotiku kontrabandas tranzītzona; tā kā narkotiku kontrabandisti bieži ir saistīti ar teroristu grupējumiem, kas tiem garantē tranzīta drošību; tā kā minēto kontrabandistu klātbūtne rada nestabilitāti gan Sāhelas reģionā, gan Eiropas Savienībā, kas bieži vien ir kontrabandas galamērķis;

| L. | tā kā Sāhelas reģiona valstu valdībām ir jāiesaista attiecīgās iedzīvotāju grupas, lai panāktu noturīgu krīzes risinājumu; tā kā sieviešu līdzdalība Sāhelas krīzes atrisināšanā ir īpaši nepieciešams nosacījums, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti; tā kā cīņa pret nesodāmību, tostarp ar dzimumu saistītu vardarbību konflikta laikā, ir būtiska stabilitātes nodrošināšanai reģionā un ilgstoša miera panākšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Sāhelas reģiona valstu valdībām ir jāiesaista attiecīgās iedzīvotāju grupas, lai panāktu noturīgu krīzes risinājumu; tā kā sieviešu līdzdalība Sāhelas krīzes atrisināšanā ir īpaši nepieciešams nosacījums, lai panāktu ilgtermiņa stabilitāti; tā kā cīņa pret nesodāmību, tostarp ar dzimumu saistītu vardarbību konflikta laikā, ir būtiska stabilitātes nodrošināšanai reģionā un ilgstoša miera panākšanai;

| M. | tā kā ES ir pastiprināti pievērsusi uzmanību Sāhelas reģionam, par ko liecina 2011. gadā pieņemtā ES stratēģija attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā, ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) spēju veidošanas misijas (EUCAP Sahel Niger) īstenošana 2012. gada jūlijā un 2013. gada februārī īstenotā ES KDAP apmācību misija (EUTM) Mali, kā arī ESĪP iecelšana Sāhelas reģionam; tā kā 2013. gada 18. martā pieņemtās jaunieceltā ESĪP pilnvaras ietver spēcīgu cilvēktiesību aspektu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir pastiprināti pievērsusi uzmanību Sāhelas reģionam, par ko liecina 2011. gadā pieņemtā ES stratēģija attiecībā uz drošību un attīstību Sāhelā, ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) spēju veidošanas misijas (EUCAP Sahel Niger) īstenošana 2012. gada jūlijā un 2013. gada februārī īstenotā ES KDAP apmācību misija (EUTM) Mali, kā arī ESĪP iecelšana Sāhelas reģionam; tā kā 2013. gada 18. martā pieņemtās jaunieceltā ESĪP pilnvaras ietver spēcīgu cilvēktiesību aspektu;

| N. | tā kā sarežģītu un savstarpēji saistītu problēmu risināšanai ir vajadzīga visaptveroša un saskaņota pieeja, izmantojot visu ES instrumentu klāstu un politikas nostādnes, sasaistot ES mērķus attiecībā uz krīzes pārvaldību, drošību, sadarbību attīstības jomā un ekoloģisko ilgtspējību ar ES centieniem cilvēktiesību, demokrātijas atbalsta un tiesiskuma jomā; tā kā visaptverošā reģiona stratēģijā jāietver efektīva koordinēšana, ko veic PV/AP no attiecīgo komisāru vidus, piemēram, attīstības un humānās palīdzības komisārs, EĀDD, ESĪP, tostarp ESĪP cilvēktiesību jautājumos Sāhelas reģionā un ES terorisma apkarošanas koordinators, kā arī ES dalībvalstis; tā kā pašreizējās krīzes efektīvā risinājumā jāietver ekonomikas un sociālā politika, kuras mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni; |
| --- | --- |

N.

tā kā sarežģītu un savstarpēji saistītu problēmu risināšanai ir vajadzīga visaptveroša un saskaņota pieeja, izmantojot visu ES instrumentu klāstu un politikas nostādnes, sasaistot ES mērķus attiecībā uz krīzes pārvaldību, drošību, sadarbību attīstības jomā un ekoloģisko ilgtspējību ar ES centieniem cilvēktiesību, demokrātijas atbalsta un tiesiskuma jomā; tā kā visaptverošā reģiona stratēģijā jāietver efektīva koordinēšana, ko veic PV/AP no attiecīgo komisāru vidus, piemēram, attīstības un humānās palīdzības komisārs, EĀDD, ESĪP, tostarp ESĪP cilvēktiesību jautājumos Sāhelas reģionā un ES terorisma apkarošanas koordinators, kā arī ES dalībvalstis; tā kā pašreizējās krīzes efektīvā risinājumā jāietver ekonomikas un sociālā politika, kuras mērķis ir uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni;

| O. | tā kā ES politikai vajadzētu būt jo īpaši vērstai uz lauku attīstību un lauksaimniecību, lai garantētu uzturdrošību kā ieguldījumu Subsahāras Āfrikas ilgtspējīgā sociālekonomiskajā attīstībā; tā kā Komisija sadarbībā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA), ANO Bērnu fondu (UNICEF), Apvienoto Nāciju Organizāciju, ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR) un Pasaules Pārtikas programmu (WFP) cita starpā ir nākusi klajā ar AGIR Sahel iniciatīvu, ES visaptverošās pieejas ietvaros tiecoties palielināt sadarbību starp organizācijām, lai novērstu pārtikas krīzi Sāhelas reģionā; tā kā partneri ir noteikuši, ka ir jāiegulda vismaz EUR 750 miljoni, lai nodrošinātu sociālās drošības tīklu, kas aizsargātu visvairāk apdraudētākos, ja nākotnē atkārtotos krīze sausuma dēļ; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES politikai vajadzētu būt jo īpaši vērstai uz lauku attīstību un lauksaimniecību, lai garantētu uzturdrošību kā ieguldījumu Subsahāras Āfrikas ilgtspējīgā sociālekonomiskajā attīstībā; tā kā Komisija sadarbībā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA), ANO Bērnu fondu (UNICEF), Apvienoto Nāciju Organizāciju, ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR) un Pasaules Pārtikas programmu (WFP) cita starpā ir nākusi klajā ar AGIR Sahel iniciatīvu, ES visaptverošās pieejas ietvaros tiecoties palielināt sadarbību starp organizācijām, lai novērstu pārtikas krīzi Sāhelas reģionā; tā kā partneri ir noteikuši, ka ir jāiegulda vismaz EUR 750 miljoni, lai nodrošinātu sociālās drošības tīklu, kas aizsargātu visvairāk apdraudētākos, ja nākotnē atkārtotos krīze sausuma dēļ;

| P. | tā kā cilvēktiesību pārkāpumi un krīzes politikas, vides, humānajā un attīstības jomā Sāhelas reģiona valstīs īpaši skar sievietes, kuras bieži cieš no diskriminācijas, ārkārtējas fiziskās un humānās nedrošības, pastāvīgas nabadzības un atstumtības; tā kā dzimumu līdztiesībai, lielākai sieviešu līdzdalībai politiskajā un ekonomiskajā dzīvē, dzimumu līdztiesības veicināšanai un sieviešu tiesību aizsardzībai ir būtiska nozīme nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; tā kā arvien ierobežojošākā sociālā vide ierobežo sieviešu mobilitāti, produktivitāti un galu galā to iespējas darboties kā ietekmīgām vadītājām un sieviešu tiesību aizstāvēm; tā kā, neņemot vērā, ka Sāhelas reģionā ar maza mēroga lauksaimniecību nodarbojas lielākoties sievietes, viņām tiek liegtas tiesības uz zemi; tā kā tas, kas sievietēm nav īpašumtiesību uz zemi, veicina sieviešu nabadzību; tā kā pētījumi liecina, ka sieviešu izglītotība, spēja nopelnīt un kontrolēt ienākumus sniedz vairākus pozitīvus rezultātus, piemēram, mazinās sieviešu mirstība dzemdībās un jaundzimušo mirstība, uzlabojas sieviešu un bērnu veselība un uzturs, palielinās lauksaimniecības ražīgums, rodas iespēja mazināt klimata pārmaiņas, palēninās iedzīvotāju skaita pieaugums, palielinās ekonomiskā aktivitāte un tiek pārtraukts nabadzības cikls; |
| --- | --- |

P.

tā kā cilvēktiesību pārkāpumi un krīzes politikas, vides, humānajā un attīstības jomā Sāhelas reģiona valstīs īpaši skar sievietes, kuras bieži cieš no diskriminācijas, ārkārtējas fiziskās un humānās nedrošības, pastāvīgas nabadzības un atstumtības; tā kā dzimumu līdztiesībai, lielākai sieviešu līdzdalībai politiskajā un ekonomiskajā dzīvē, dzimumu līdztiesības veicināšanai un sieviešu tiesību aizsardzībai ir būtiska nozīme nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; tā kā arvien ierobežojošākā sociālā vide ierobežo sieviešu mobilitāti, produktivitāti un galu galā to iespējas darboties kā ietekmīgām vadītājām un sieviešu tiesību aizstāvēm; tā kā, neņemot vērā, ka Sāhelas reģionā ar maza mēroga lauksaimniecību nodarbojas lielākoties sievietes, viņām tiek liegtas tiesības uz zemi; tā kā tas, kas sievietēm nav īpašumtiesību uz zemi, veicina sieviešu nabadzību; tā kā pētījumi liecina, ka sieviešu izglītotība, spēja nopelnīt un kontrolēt ienākumus sniedz vairākus pozitīvus rezultātus, piemēram, mazinās sieviešu mirstība dzemdībās un jaundzimušo mirstība, uzlabojas sieviešu un bērnu veselība un uzturs, palielinās lauksaimniecības ražīgums, rodas iespēja mazināt klimata pārmaiņas, palēninās iedzīvotāju skaita pieaugums, palielinās ekonomiskā aktivitāte un tiek pārtraukts nabadzības cikls;

| Q. | tā kā 2012. gada jūlijā notikušajā Londonas augstākā līmeņa sanāksmē ģimenes plānošanas jomā vairāk nekā simts valstu valdības, starptautiskās aģentūras un NVO izvirzīja mērķi līdz 2020. gadam papildus ieguldīt vēl USD 4 miljardus, lai par 120 miljoniem palielinātu kontracepciju izmantojošo sieviešu skaitu 69 zemeslodes nabadzīgākajās valstīs, arī Sāhelas reģiona valstīs; tā kā šis ir papildu ieguldījums pašreizējam USD 10 miljardu ieguldījumam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2012. gada jūlijā notikušajā Londonas augstākā līmeņa sanāksmē ģimenes plānošanas jomā vairāk nekā simts valstu valdības, starptautiskās aģentūras un NVO izvirzīja mērķi līdz 2020. gadam papildus ieguldīt vēl USD 4 miljardus, lai par 120 miljoniem palielinātu kontracepciju izmantojošo sieviešu skaitu 69 zemeslodes nabadzīgākajās valstīs, arī Sāhelas reģiona valstīs; tā kā šis ir papildu ieguldījums pašreizējam USD 10 miljardu ieguldījumam;

| R. | tā kā Sāhelas reģiona valstis ir Kotonū nolīguma dalībvalstis; tā kā partnerības ar Eiropas Savienību pamatā ir savstarpēji saskaņoti noteikumi par cilvēktiesību un labas pārvaldības ievērošanu un ietver palīdzību attīstībai, labu pārvaldību, cilvēktiesību veicināšanu un humāno palīdzību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Sāhelas reģiona valstis ir Kotonū nolīguma dalībvalstis; tā kā partnerības ar Eiropas Savienību pamatā ir savstarpēji saskaņoti noteikumi par cilvēktiesību un labas pārvaldības ievērošanu un ietver palīdzību attīstībai, labu pārvaldību, cilvēktiesību veicināšanu un humāno palīdzību;

| S. | tā kā ES sadarbība ar Āfrikas Savienību (ĀS), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS), Arābu Magribas savienību, reģionālām cilvēktiesību iestādēm un ANO cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskā sabiedrības organizācijām ir priekšnoteikums produktīvai cilvēktiesību aizsardzības un uzlabošanas veicināšanai Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES sadarbība ar Āfrikas Savienību (ĀS), Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS), Arābu Magribas savienību, reģionālām cilvēktiesību iestādēm un ANO cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskā sabiedrības organizācijām ir priekšnoteikums produktīvai cilvēktiesību aizsardzības un uzlabošanas veicināšanai Sāhelas reģionā;

| T. | tā kā ANO ģenerālsekretārs 2013. gada 14. jūnijā savā ziņojumā ANO Drošības padomei ierosināja pieņemt integrētu stratēģiju Sāhelas reģionam, pamatojoties uz trim stratēģiskajiem mērķiem, proti, uzlabot iekļaujošu un efektīvu pārvaldību visā reģionā, veidot valsts un reģionālos drošības mehānismus, kas spēj novērst pārrobežu apdraudējumus un integrēt humānās palīdzības un attīstības plānus un intervences, lai veidotu ilgtermiņa izturētspēju; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO ģenerālsekretārs 2013. gada 14. jūnijā savā ziņojumā ANO Drošības padomei ierosināja pieņemt integrētu stratēģiju Sāhelas reģionam, pamatojoties uz trim stratēģiskajiem mērķiem, proti, uzlabot iekļaujošu un efektīvu pārvaldību visā reģionā, veidot valsts un reģionālos drošības mehānismus, kas spēj novērst pārrobežu apdraudējumus un integrēt humānās palīdzības un attīstības plānus un intervences, lai veidotu ilgtermiņa izturētspēju;

| U. | tā kā kopš 1991. gada Rietumsahārā ir pamiers starp Marokas valdību un Polisario Front; tā kā ANO uzskata, ka Rietumsahāra ir teritorija, kurai nav savas pārvaldes; tā kā Sahravi Arābu Demokrātiskā Republika ir pilntiesīga ĀS dalībvalsts un to pašlaik atzinušas vairāk nekā 35 ANO dalībvalstis, tomēr to neatzīst ne ANO kopumā, ne arī kāda no ES dalībvalstīm; tā kā Marokai ir juridiskas saistības ziņot par tās de facto administrējošās varas izmantošanu šajā teritorijā un attiecībā uz Rietumsahāras iedzīvotājiem; tā kā ANO Drošības padomes vadībā pilda vidutāja uzdevumus, lai rastu risinājumu konfliktam; norāda, ka ANO ģenerālsekretārs uzskata, ka nav gūti nekādi panākumi attiecībā uz pamatjautājumiem par teritorijas turpmāko statusu; tā kā vēl joprojām nav noticis referendums par Rietumsahāras statusu, par ko sākotnēji tika panākta vienošanās 1988. gadā; |
| --- | --- |

U.

tā kā kopš 1991. gada Rietumsahārā ir pamiers starp Marokas valdību un Polisario Front; tā kā ANO uzskata, ka Rietumsahāra ir teritorija, kurai nav savas pārvaldes; tā kā Sahravi Arābu Demokrātiskā Republika ir pilntiesīga ĀS dalībvalsts un to pašlaik atzinušas vairāk nekā 35 ANO dalībvalstis, tomēr to neatzīst ne ANO kopumā, ne arī kāda no ES dalībvalstīm; tā kā Marokai ir juridiskas saistības ziņot par tās de facto administrējošās varas izmantošanu šajā teritorijā un attiecībā uz Rietumsahāras iedzīvotājiem; tā kā ANO Drošības padomes vadībā pilda vidutāja uzdevumus, lai rastu risinājumu konfliktam; norāda, ka ANO ģenerālsekretārs uzskata, ka nav gūti nekādi panākumi attiecībā uz pamatjautājumiem par teritorijas turpmāko statusu; tā kā vēl joprojām nav noticis referendums par Rietumsahāras statusu, par ko sākotnēji tika panākta vienošanās 1988. gadā;

| V. | tā kā Maroka ir parakstījusi un ratificējusi vairākus starptautiskus un cilvēktiesību nolīgumus, piemēram, Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Konvenciju pret spīdzināšanu (CAT), Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību (UNPHRD); |
| --- | --- |

V.

tā kā Maroka ir parakstījusi un ratificējusi vairākus starptautiskus un cilvēktiesību nolīgumus, piemēram, Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Konvenciju pret spīdzināšanu (CAT), Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību (UNPHRD);

| W. | tā kā Drošības padomes Rezolūcijās Nr. 1754 (2007), Nr. 1783 (2007), Nr. 1871 (2009), Nr. 1920 (2010), Nr. 1979 (2011), Nr. 2044 (2012) un Nr. 2099 (2013) kaimiņvalstis ir aicinātas pilnībā sadarboties gan ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, gan savstarpēji, lai palielinātu savu līdzdalību centienos rast izeju no pašreizējā strupceļa un panākt politisku risinājumu; |
| --- | --- |

W.

tā kā Drošības padomes Rezolūcijās Nr. 1754 (2007), Nr. 1783 (2007), Nr. 1871 (2009), Nr. 1920 (2010), Nr. 1979 (2011), Nr. 2044 (2012) un Nr. 2099 (2013) kaimiņvalstis ir aicinātas pilnībā sadarboties gan ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, gan savstarpēji, lai palielinātu savu līdzdalību centienos rast izeju no pašreizējā strupceļa un panākt politisku risinājumu;

| X. | tā kā bēgļu nometnes Tindaufas tuvumā Alžīrijā, kuras pirmo reizi tika izveidotas pirms 37 gadiem, joprojām ir otrās visilgāk darbojošās nometnes pasaulē; tā kā politisks strupceļš neļauj rast reālas iespējas šo nometņu likvidēšanai vai to iemītnieku pārvietošanai vai repatriēšanai tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

X.

tā kā bēgļu nometnes Tindaufas tuvumā Alžīrijā, kuras pirmo reizi tika izveidotas pirms 37 gadiem, joprojām ir otrās visilgāk darbojošās nometnes pasaulē; tā kā politisks strupceļš neļauj rast reālas iespējas šo nometņu likvidēšanai vai to iemītnieku pārvietošanai vai repatriēšanai tuvākajā nākotnē;

| Y. | tā kā Marokas valdībai un Polisario Front ir izvirzītas apsūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, tā kā ANO misijas referendumam Rietumsahārā (MINURSO) pilnvaras neietver cilvēktiesību aspektu, kā arī neierosina nekādu mehānismu ziņošanai par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ar ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīļa Rezolūciju Nr. 2099 ir paplašinātas MINURSO pilnvaras; tā kā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumā trīs lapas ir veltītas cilvēktiesību jautājumam; tā kā ANO Drošības padome un ES dalībvalstis ANO Drošības padomē neatbalstīja ASV priekšlikumu piešķirt MINURSO pilnvaras cilvēktiesību jomā, kas bija iemesls tautas demonstrācijām Rietumsahārā, |
| --- | --- |

Y.

tā kā Marokas valdībai un Polisario Front ir izvirzītas apsūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, tā kā ANO misijas referendumam Rietumsahārā (MINURSO) pilnvaras neietver cilvēktiesību aspektu, kā arī neierosina nekādu mehānismu ziņošanai par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā ar ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīļa Rezolūciju Nr. 2099 ir paplašinātas MINURSO pilnvaras; tā kā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumā trīs lapas ir veltītas cilvēktiesību jautājumam; tā kā ANO Drošības padome un ES dalībvalstis ANO Drošības padomē neatbalstīja ASV priekšlikumu piešķirt MINURSO pilnvaras cilvēktiesību jomā, kas bija iemesls tautas demonstrācijām Rietumsahārā,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pauž nopietnas bažas par stāvokli cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā, ko skārušas vairākas politiskās, sociālās, ekonomikas un ekoloģiskās krīzes; uzsver, ka, lai novērstu cieši saistītās problēmas, ir vajadzīgs integrēts un visaptverošs politisks risinājums, kurā piedalās dažādi konfliktā iesaistītie dalībnieki; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par stāvokli cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā, ko skārušas vairākas politiskās, sociālās, ekonomikas un ekoloģiskās krīzes; uzsver, ka, lai novērstu cieši saistītās problēmas, ir vajadzīgs integrēts un visaptverošs politisks risinājums, kurā piedalās dažādi konfliktā iesaistītie dalībnieki;

| 2. | norāda, ka saistībā ar bruņoto konfliktu Mali un Francijas, Āfrikas un ANO bruņoto spēku iejaukšanos, stāvoklim cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā ir pievērsta plašāka starptautiskā uzmanība; atzīst, ka konflikts šajā valstī ir radījis konkrētas problēmas, un jau šobrīd Mali un citviet šajā reģionā saasinās strukturālas problēmas – līdzīgi, kā tas notiek Lībijā; tomēr uzsver, ka šābrīža problēmām Mali nevajadzētu novērst uzmanību no pastāvīgām un izplatītām problēmām, kas nopietni ietekmē cilvēktiesības pārējā Sāhelas reģiona daļā, jo īpaši tādām kā organizētā noziedzība, verdzība un cilvēku tirdzniecība, ieroču un narkotiku kontrabanda, džihādistu ekstrēmisms un radikalizācija, nestabilā pārvaldība un iestāžu korumpētība, sistēmiska un novājinoša nabadzība, bērni-kareivji un sieviešu diskriminācija; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka saistībā ar bruņoto konfliktu Mali un Francijas, Āfrikas un ANO bruņoto spēku iejaukšanos, stāvoklim cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā ir pievērsta plašāka starptautiskā uzmanība; atzīst, ka konflikts šajā valstī ir radījis konkrētas problēmas, un jau šobrīd Mali un citviet šajā reģionā saasinās strukturālas problēmas – līdzīgi, kā tas notiek Lībijā; tomēr uzsver, ka šābrīža problēmām Mali nevajadzētu novērst uzmanību no pastāvīgām un izplatītām problēmām, kas nopietni ietekmē cilvēktiesības pārējā Sāhelas reģiona daļā, jo īpaši tādām kā organizētā noziedzība, verdzība un cilvēku tirdzniecība, ieroču un narkotiku kontrabanda, džihādistu ekstrēmisms un radikalizācija, nestabilā pārvaldība un iestāžu korumpētība, sistēmiska un novājinoša nabadzība, bērni-kareivji un sieviešu diskriminācija;

| 3. | atgādina, ka šā reģiona valstu raksturīga iezīme ir robežu sliktā kontrole; uzsver, ka situācijas pasliktināšanās Sāhelas reģionā ir cieši saistīta ar ieroču masveida pieplūdumu Mali ziemeļu daļā pēc Lībijas kara, jo lībiešu nemiernieki tika sistemātiski atbruņoti uz citu reģiona valstu robežām; atkārto aicinājumu izstrādāt regulējumu un stingras pārbaudes attiecībā uz ieroču tirdzniecību, lai nepieļautu, ka dalībvalstis tiek iesaistītas konfliktu saasināšanā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka šā reģiona valstu raksturīga iezīme ir robežu sliktā kontrole; uzsver, ka situācijas pasliktināšanās Sāhelas reģionā ir cieši saistīta ar ieroču masveida pieplūdumu Mali ziemeļu daļā pēc Lībijas kara, jo lībiešu nemiernieki tika sistemātiski atbruņoti uz citu reģiona valstu robežām; atkārto aicinājumu izstrādāt regulējumu un stingras pārbaudes attiecībā uz ieroču tirdzniecību, lai nepieļautu, ka dalībvalstis tiek iesaistītas konfliktu saasināšanā;

| 4. | atzinīgi vērtē cilvēktiesībām pastiprināti pievērsto uzmanību ES politikā; norāda, ka ANO ir izstrādājusi visaptverošu stratēģiju par Sāhelas reģionu, iekļaujot tajā arī spēcīgu cilvēktiesību aspektu; atgādina, ka ES un Sāhelas reģiona valstis, kas ir Kotonū nolīguma dalībvalstis, ir uzņēmušās abpusējas saistības aizsargāt cilvēktiesību un demokrātijas principus, kuru pamatā ir tiesiskums, kā arī pārredzama un atbildīga pārvaldība; norāda, ka Sāhelas reģiona valstis ir parakstījušas lielāko daļu starptautisko nolīgumu cilvēktiesību, sieviešu tiesību un bērnu tiesību jomā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē cilvēktiesībām pastiprināti pievērsto uzmanību ES politikā; norāda, ka ANO ir izstrādājusi visaptverošu stratēģiju par Sāhelas reģionu, iekļaujot tajā arī spēcīgu cilvēktiesību aspektu; atgādina, ka ES un Sāhelas reģiona valstis, kas ir Kotonū nolīguma dalībvalstis, ir uzņēmušās abpusējas saistības aizsargāt cilvēktiesību un demokrātijas principus, kuru pamatā ir tiesiskums, kā arī pārredzama un atbildīga pārvaldība; norāda, ka Sāhelas reģiona valstis ir parakstījušas lielāko daļu starptautisko nolīgumu cilvēktiesību, sieviešu tiesību un bērnu tiesību jomā;

| 5. | uzsver, ka ES ir liela nozīme kā pasaules lielākajai palīdzības sniedzējai, risinot Sāhelas reģiona problēmas attīstības jomā; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt citus starptautiskos dalībniekus tādos centienos kā nabadzības un bada izskaušana, dzimumu līdztiesības veicināšana un bērnu mirstības rādītāju samazināšana saskaņā ar tūkstošgades attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ES ir liela nozīme kā pasaules lielākajai palīdzības sniedzējai, risinot Sāhelas reģiona problēmas attīstības jomā; uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt citus starptautiskos dalībniekus tādos centienos kā nabadzības un bada izskaušana, dzimumu līdztiesības veicināšana un bērnu mirstības rādītāju samazināšana saskaņā ar tūkstošgades attīstības mērķiem;

Cilvēktiesības bruņotos konfliktos

| 6. | piešķir īpašu steidzamību jautājumam par stāvokli cilvēktiesību jomā Mali, jo tiek saņemti ziņojumi par tuaregu bruņoto grupējumu, kā arī džihādistu grupējumu īstenotiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Mali ziemeļos; norāda, ka iespējamie noziegumi ietver masveida izvarošanas, spīdzināšanas, sakropļošanu un cietsirdīga izturēšanos, tostarp amputācijas un publiskus miesassodus, publisku nomētāšanu ar akmeņiem par konstatētu laulības pārkāpumu, vardarbību etniskās piederības dēļ, etniskās tīrīšanas mēģinājumus, tūlītēju nāvessoda izpildi ieslodzītajiem bez tiesas sprieduma, Mali kareivju masveida slepkavošanu, nelikumīgu apcietināšanu un turēšanu apcietinājumā, notiesāšanu bez tiesas procesa, piespiedu laulības un seksuālu paverdzināšanu, tīšus uzbrukumus kultūras objektiem, kā arī īpašuma iznīcināšanu un izlaupīšanu; pauž nopietnas bažas par jaunajām tendencēm teroristu un kriminālajās metodēs, piemēram, pašnāvniekiem spridzinātājiem, cilvēku nolaupīšanām, ķīlnieku sagrābšanu un bērnu izmantošanu par dzīvo vairogu; norāda, ka kopš 2013. gada janvāra ir saņemti arī daudzi ziņojumi par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko Mali drošības spēku pārstāvji un mazākā apjomā kārtības sargi īstenojuši pret aizdomās turētajiem džihādistiem vai personām, ko tur aizdomās par sadarbību ar nemiernieku grupējumiem; norāda, ka personas, pret kurām vērsti šie pasākumi, galvenokārt ir no tuaregu, arābu un fulanu kopienām un ka armija bieži ir apsūdzēta uz etnisko piederību balstītā atriebībā; pauž nopietnas bažas, ka iespējamie pārkāpumi bija saistīti ar spīdzināšanu un necilvēcīgu izturēšanos, piespiedu pazušanu, kā arī tūlītēju nāvessoda izpildi bez tiesas sprieduma gan ieslodzītajiem, gan civiliedzīvotājiem; turklāt pauž bažas arī par ziņojumiem, kuros minēts, ka Mali dienvidos karaspēks iesaistīts to drošības spēku locekļu slepkavībās, spīdzināšanā un pazušanā, kas pirms apvērsuma bija uzticīgi Turē režīmam; turklāt ar nopietnu satraukumu norāda uz ziņojumiem par to, ka kājnieku mīnas nogalina un sakropļo Mali civiliedzīvotājus, tostarp bērnus; aicina visus kaujiniekus atturēties no kājnieku mīnu izmantošanas un steidzami un efektīvi sadarboties ar reģionālajiem un starptautiskajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu pilnīgu atteikšanos no minētā bruņojuma; |
| --- | --- |

6.

piešķir īpašu steidzamību jautājumam par stāvokli cilvēktiesību jomā Mali, jo tiek saņemti ziņojumi par tuaregu bruņoto grupējumu, kā arī džihādistu grupējumu īstenotiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Mali ziemeļos; norāda, ka iespējamie noziegumi ietver masveida izvarošanas, spīdzināšanas, sakropļošanu un cietsirdīga izturēšanos, tostarp amputācijas un publiskus miesassodus, publisku nomētāšanu ar akmeņiem par konstatētu laulības pārkāpumu, vardarbību etniskās piederības dēļ, etniskās tīrīšanas mēģinājumus, tūlītēju nāvessoda izpildi ieslodzītajiem bez tiesas sprieduma, Mali kareivju masveida slepkavošanu, nelikumīgu apcietināšanu un turēšanu apcietinājumā, notiesāšanu bez tiesas procesa, piespiedu laulības un seksuālu paverdzināšanu, tīšus uzbrukumus kultūras objektiem, kā arī īpašuma iznīcināšanu un izlaupīšanu; pauž nopietnas bažas par jaunajām tendencēm teroristu un kriminālajās metodēs, piemēram, pašnāvniekiem spridzinātājiem, cilvēku nolaupīšanām, ķīlnieku sagrābšanu un bērnu izmantošanu par dzīvo vairogu; norāda, ka kopš 2013. gada janvāra ir saņemti arī daudzi ziņojumi par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko Mali drošības spēku pārstāvji un mazākā apjomā kārtības sargi īstenojuši pret aizdomās turētajiem džihādistiem vai personām, ko tur aizdomās par sadarbību ar nemiernieku grupējumiem; norāda, ka personas, pret kurām vērsti šie pasākumi, galvenokārt ir no tuaregu, arābu un fulanu kopienām un ka armija bieži ir apsūdzēta uz etnisko piederību balstītā atriebībā; pauž nopietnas bažas, ka iespējamie pārkāpumi bija saistīti ar spīdzināšanu un necilvēcīgu izturēšanos, piespiedu pazušanu, kā arī tūlītēju nāvessoda izpildi bez tiesas sprieduma gan ieslodzītajiem, gan civiliedzīvotājiem; turklāt pauž bažas arī par ziņojumiem, kuros minēts, ka Mali dienvidos karaspēks iesaistīts to drošības spēku locekļu slepkavībās, spīdzināšanā un pazušanā, kas pirms apvērsuma bija uzticīgi Turē režīmam; turklāt ar nopietnu satraukumu norāda uz ziņojumiem par to, ka kājnieku mīnas nogalina un sakropļo Mali civiliedzīvotājus, tostarp bērnus; aicina visus kaujiniekus atturēties no kājnieku mīnu izmantošanas un steidzami un efektīvi sadarboties ar reģionālajiem un starptautiskajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu pilnīgu atteikšanos no minētā bruņojuma;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada 18. jūnijā Mali tika parakstīts miera nolīgums, lai sekmētu prezidenta vēlēšanas un miera sarunas starp Mali varas iestādēm un bruņotajiem nemierniekiem Mali ziemeļos, un to, ka visi līguma dalībnieki ir apņēmušies novērst visu veidu cilvēktiesību pārkāpumus; atzinīgi vērtē minēto dalībnieku apņemšanos panākt vienprātību, sākt dialogu un atjaunot konstitucionālo kārtību; tomēr atzīst, ka šis ir provizorisks nolīgums, kas prasa rīcību no abām līgumslēdzējām pusēm, lai panāktu konflikta pilnīgu izbeigšanu; mudina Mali iestādes un to starptautiskos partnerus šajā nolūkā pievērst īpašu uzmanību jauniem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, jo īpaši atriebībai etniskās piederības dēļ, kas sākusies kopš atsevišķu Mali ziemeļu daļu atgūšanas un kas var būt nopietns šķērslis miera veidošanai un uzturēšanai, ja šis jautājums netiks pienācīgi risināts; atzinīgi vērtē Mali valdības izveidotās vienības, kas uzraudzīs militārās operācijas Mali ziemeļdaļā, un sākto izmeklēšanu attiecībā uz apsūdzībām par cilvēktiesību pārkāpumiem, kuras izvirzītas noteiktām Mali bruņoto spēku daļām; aicina bruņotos spēkus apliecināt profesionalitāti, apvienojoties apgabalos, ko iepriekš kontrolēja nemiernieki; turklāt aicina Mali valdību divkāršot centienus sekmēt ziņošanu par nelikumībām pašreizējās operācijās un par jebkādiem turpmākajiem pārkāpumiem, kā arī nodrošināt atbalstu Valsts cilvēktiesību komisijai un ievērot atbilstīgu procesu aizdomās turēto kareivju pratināšanā; atkārtoti pauž nosodījumu par ziņojumos minēto nežēlīgo izturēšanos pret civiliedzīvotājiem, ieslodzītajiem un kareivjiem; atgādina par Starptautiskās Krimināltiesas prokurora pamatoto lēmumu, ka Mali konfliktā pastrādātās nežēlības var uzskatīt par kara noziegumu; turklāt uzskata, ka atsevišķi nežēlīgie nodarījumi varētu būt uzskatāmi par noziegumu pret cilvēci; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada 18. jūnijā Mali tika parakstīts miera nolīgums, lai sekmētu prezidenta vēlēšanas un miera sarunas starp Mali varas iestādēm un bruņotajiem nemierniekiem Mali ziemeļos, un to, ka visi līguma dalībnieki ir apņēmušies novērst visu veidu cilvēktiesību pārkāpumus; atzinīgi vērtē minēto dalībnieku apņemšanos panākt vienprātību, sākt dialogu un atjaunot konstitucionālo kārtību; tomēr atzīst, ka šis ir provizorisks nolīgums, kas prasa rīcību no abām līgumslēdzējām pusēm, lai panāktu konflikta pilnīgu izbeigšanu; mudina Mali iestādes un to starptautiskos partnerus šajā nolūkā pievērst īpašu uzmanību jauniem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, jo īpaši atriebībai etniskās piederības dēļ, kas sākusies kopš atsevišķu Mali ziemeļu daļu atgūšanas un kas var būt nopietns šķērslis miera veidošanai un uzturēšanai, ja šis jautājums netiks pienācīgi risināts; atzinīgi vērtē Mali valdības izveidotās vienības, kas uzraudzīs militārās operācijas Mali ziemeļdaļā, un sākto izmeklēšanu attiecībā uz apsūdzībām par cilvēktiesību pārkāpumiem, kuras izvirzītas noteiktām Mali bruņoto spēku daļām; aicina bruņotos spēkus apliecināt profesionalitāti, apvienojoties apgabalos, ko iepriekš kontrolēja nemiernieki; turklāt aicina Mali valdību divkāršot centienus sekmēt ziņošanu par nelikumībām pašreizējās operācijās un par jebkādiem turpmākajiem pārkāpumiem, kā arī nodrošināt atbalstu Valsts cilvēktiesību komisijai un ievērot atbilstīgu procesu aizdomās turēto kareivju pratināšanā; atkārtoti pauž nosodījumu par ziņojumos minēto nežēlīgo izturēšanos pret civiliedzīvotājiem, ieslodzītajiem un kareivjiem; atgādina par Starptautiskās Krimināltiesas prokurora pamatoto lēmumu, ka Mali konfliktā pastrādātās nežēlības var uzskatīt par kara noziegumu; turklāt uzskata, ka atsevišķi nežēlīgie nodarījumi varētu būt uzskatāmi par noziegumu pret cilvēci;

| 8. | pauž nopietnas bažas, ka vēl viens iemesls Mali nestabilās situācijas saasināšanai ir pieaugošā korupcija, kuras dēļ ziemeļu reģionu iedzīvotāji, tostarp, tuaregi, songaji, arābi un citi, nevar saņemt starptautisko palīdzību; uzsver, ka viena no bīstamākajām korupcijas sekām ir ziemeļu un dienvidu Mali nodalīšana kultūras un etniskajā ziņā; |
| --- | --- |

8.

pauž nopietnas bažas, ka vēl viens iemesls Mali nestabilās situācijas saasināšanai ir pieaugošā korupcija, kuras dēļ ziemeļu reģionu iedzīvotāji, tostarp, tuaregi, songaji, arābi un citi, nevar saņemt starptautisko palīdzību; uzsver, ka viena no bīstamākajām korupcijas sekām ir ziemeļu un dienvidu Mali nodalīšana kultūras un etniskajā ziņā;

| 9. | ar dziļām bažām norāda, ka saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) aprēķiniem Mali iekšienē ir pārvietotas gandrīz 300 000 personas papildus vairāk nekā 175 000 bēgļiem kaimiņvalstīs Burkinafaso, Nigērā, Mauritānijā un mazākā apjomā Alžīrijā; aicina nekavējoties īstenot pasākumus tajās bēgļu nometnēs un Mali ziemeļu daļās, par kurām tiek ziņots, ka tajās valda holera, galējs pārtikas trūkums un nepietiekamā uztura un tīra ūdens un veselības aprūpes pieejamības trūkuma dēļ ir vērojami satraucoši augsti bērnu mirstības rādītāji, kas ievērojami pārsniedz reģiona rādītājus kopumā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus steidzami pildīt savas finanšu saistības un nekavējoties nodrošināt USD 290 miljonus, kas vajadzīgi, lai UNHCR varētu apturēt nopietno pārtikas krīzi, kas patlaban ir skārusi 3,4 miljonus Mali iedzīvotāju; uzsver, ka bēgļu un valsts iekšienē pārvietotu personu drošības garantēšana un mierīgas atgriešanās dzimtajās kopienās nodrošināšana šīm personām ir svarīgs nacionālās samierināšanas pamatelements; |
| --- | --- |

9.

ar dziļām bažām norāda, ka saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) aprēķiniem Mali iekšienē ir pārvietotas gandrīz 300 000 personas papildus vairāk nekā 175 000 bēgļiem kaimiņvalstīs Burkinafaso, Nigērā, Mauritānijā un mazākā apjomā Alžīrijā; aicina nekavējoties īstenot pasākumus tajās bēgļu nometnēs un Mali ziemeļu daļās, par kurām tiek ziņots, ka tajās valda holera, galējs pārtikas trūkums un nepietiekamā uztura un tīra ūdens un veselības aprūpes pieejamības trūkuma dēļ ir vērojami satraucoši augsti bērnu mirstības rādītāji, kas ievērojami pārsniedz reģiona rādītājus kopumā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus steidzami pildīt savas finanšu saistības un nekavējoties nodrošināt USD 290 miljonus, kas vajadzīgi, lai UNHCR varētu apturēt nopietno pārtikas krīzi, kas patlaban ir skārusi 3,4 miljonus Mali iedzīvotāju; uzsver, ka bēgļu un valsts iekšienē pārvietotu personu drošības garantēšana un mierīgas atgriešanās dzimtajās kopienās nodrošināšana šīm personām ir svarīgs nacionālās samierināšanas pamatelements;

| 10. | vērš uzmanību uz sieviešu ciešanām nesenajā Mali konfliktā; īpaši nosoda kā kara noziegumu tādu kara ieroču izmantošanu kā nolaupīšana un izvarošana; sagaida, ka ES un citi Mali starptautiskie partneri cieši sadarbosies ar Mali iestādēm, lai īstenotu apņemšanos, kas pausta ANO Drošības padomes Rezolūcijās Nr. 1325 un Nr. 1820, kā arī ES visaptverošajā pieejā; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir izveidot pārejas tiesiskuma mehānismus, lai izbeigtu ar dzimumu saistītā vardarbībā vainojamo personu nesodāmību; |
| --- | --- |

10.

vērš uzmanību uz sieviešu ciešanām nesenajā Mali konfliktā; īpaši nosoda kā kara noziegumu tādu kara ieroču izmantošanu kā nolaupīšana un izvarošana; sagaida, ka ES un citi Mali starptautiskie partneri cieši sadarbosies ar Mali iestādēm, lai īstenotu apņemšanos, kas pausta ANO Drošības padomes Rezolūcijās Nr. 1325 un Nr. 1820, kā arī ES visaptverošajā pieejā; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir izveidot pārejas tiesiskuma mehānismus, lai izbeigtu ar dzimumu saistītā vardarbībā vainojamo personu nesodāmību;

| 11. | mudina Eiropas Savienību un Sāhelas reģiona valstis pilnībā īstenot šādas ANO Drošības padomes rezolūcijas: Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, kurā prasīts, lai sievietes piedalītos konfliktu risināšanā visos aspektos un visos līmeņos, Rezolūciju Nr. 1820 par seksuālo vardarbību konflikta laikā un pēc tā, kā arī turpmākās Rezolūcijas Nr. 1888, Nr. 1889 un Nr. 1960, kas pamatotas uz iepriekšminētajām rezolūcijām; tāpēc prasa šajā jautājumā veicināt un nodrošināt sieviešu piedalīšanos miera procesos un atzīt nepieciešamību iekļaut dzimuma aspektus konfliktu novēršanā, miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības nodrošināšanā un atjaunošanas procesā pēc konfliktiem; pauž nožēlu par ārkārtējām ciešanām, kas konflikta zonās jāpārcieš sievietēm tikai tāpēc, ka viņas ir sievietes; uzskata, ka šādas darbības, tostarp karavīru veikta meiteņu izvarošana, piespiedu prostitūcija, sieviešu piespiedu apaugļošana, seksuāla paverdzināšana, izvarošana un seksuāla uzmākšanās, nolaupīšana, izmantojot pavedināšanu, ir noziegumi, kurus nedrīkst neievērot; apgalvo, ka Eiropas Savienībai iepriekš minētais ir jāuztver kā vērā ņemamas pamatproblēmas; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kas cietušas no izvarošanas bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

11.

mudina Eiropas Savienību un Sāhelas reģiona valstis pilnībā īstenot šādas ANO Drošības padomes rezolūcijas: Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību, kurā prasīts, lai sievietes piedalītos konfliktu risināšanā visos aspektos un visos līmeņos, Rezolūciju Nr. 1820 par seksuālo vardarbību konflikta laikā un pēc tā, kā arī turpmākās Rezolūcijas Nr. 1888, Nr. 1889 un Nr. 1960, kas pamatotas uz iepriekšminētajām rezolūcijām; tāpēc prasa šajā jautājumā veicināt un nodrošināt sieviešu piedalīšanos miera procesos un atzīt nepieciešamību iekļaut dzimuma aspektus konfliktu novēršanā, miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības nodrošināšanā un atjaunošanas procesā pēc konfliktiem; pauž nožēlu par ārkārtējām ciešanām, kas konflikta zonās jāpārcieš sievietēm tikai tāpēc, ka viņas ir sievietes; uzskata, ka šādas darbības, tostarp karavīru veikta meiteņu izvarošana, piespiedu prostitūcija, sieviešu piespiedu apaugļošana, seksuāla paverdzināšana, izvarošana un seksuāla uzmākšanās, nolaupīšana, izmantojot pavedināšanu, ir noziegumi, kurus nedrīkst neievērot; apgalvo, ka Eiropas Savienībai iepriekš minētais ir jāuztver kā vērā ņemamas pamatproblēmas; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kas cietušas no izvarošanas bruņotu konfliktu laikā;

| 12. | norāda, ka sievietes bieži tiek diskriminētas, neatzīstot viņu veikumu cīņā par mieru; atgādina – tā kā konfliktu novēršanā un miera veidošanas procesā regulāri ir iesaistītas sievietes, viņām ir būtiska nozīme sarunās par mieru, paplašinot atjaunošanas, atgūšanās un miera veidošanas darbības lauku; tādēļ mudina sievietes piedalīties visos valsts, reģionālā un starptautiskā līmeņa samierināšanas procesos attiecībā uz Mali un jo īpaši šīs valsts ziemeļiem; prasa, lai valstu rīcības plāni ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanai tiktu regulāri pārskatīti un tajos tiktu regulāri aktualizētas prioritātes; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka sievietes bieži tiek diskriminētas, neatzīstot viņu veikumu cīņā par mieru; atgādina – tā kā konfliktu novēršanā un miera veidošanas procesā regulāri ir iesaistītas sievietes, viņām ir būtiska nozīme sarunās par mieru, paplašinot atjaunošanas, atgūšanās un miera veidošanas darbības lauku; tādēļ mudina sievietes piedalīties visos valsts, reģionālā un starptautiskā līmeņa samierināšanas procesos attiecībā uz Mali un jo īpaši šīs valsts ziemeļiem; prasa, lai valstu rīcības plāni ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 īstenošanai tiktu regulāri pārskatīti un tajos tiktu regulāri aktualizētas prioritātes;

| 13. | pauž sašutumu par nopietnajiem pārkāpumiem un brutālo vardarbību pret bērniem Mali, tostarp par bērnu-kareivju labi dokumentēto vervēšanu un izmantošanu gandrīz visos bruņotajos grupējumos, kas darbojas valsts ziemeļu daļā, tostarp valdības spēkos; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt pietiekamus līdzekļus bērnu-kareivju demobilizācijai un rehabilitācijai; šajā nolūkā atzinīgi vērtē Mali valdības un ANO sagatavoto nolīguma projektu par bruņotajos grupējumos iesaistīto bērnu-kareivju nodošanu ANO pārstāvjiem un pauž gandarījumu par UNICEF pasākumiem šo bērnu reintegrācijā; pauž nopietnas bažas saistībā ar ANO jaunākajā ziņojumā par bērniem un bruņotiem konfliktiem izdarītajiem secinājumiem, kuros uzsvērts, ka Mali konflikta raksturs un taktika radījusi bezprecedenta apdraudējumu bērniem; īpaši asi nosoda bērnu nogalināšanu un sakropļošanu, izvarošanu un pret viņiem vērsto seksuālo vardarbību, piespiedu laulības, nolaupīšanas, uzbrukumus skolām un slimnīcām, kā arī ierobežojumus, kas saistīti ar meiteņu izglītības iespējām, Mali konflikta laikā; norāda, ka vairākums skolu ziemeļos vēl nav atsākušas darbību, un mudina nekavējoties rīkoties, lai tās atkal varētu darboties; vērš uzmanību uz gadījumiem, kad tiek pamesti bērni, kuri dzimuši Mali ziemeļos īstenoto izvarošanas noziegumu iznākumā, kā uz satraucošu tendenci, kurai steidzami jārod risinājums; turklāt pauž nopietnas bažas par ziņojumiem, ka bērni tiek turēti apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem un tiek nopratināti, nenodrošinot tiem pienācīgu aizsardzību; šajā saistībā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes mērķi nodrošināt īpašu aizsardzību sievietēm un bērniem, kas cietuši bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

13.

pauž sašutumu par nopietnajiem pārkāpumiem un brutālo vardarbību pret bērniem Mali, tostarp par bērnu-kareivju labi dokumentēto vervēšanu un izmantošanu gandrīz visos bruņotajos grupējumos, kas darbojas valsts ziemeļu daļā, tostarp valdības spēkos; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt pietiekamus līdzekļus bērnu-kareivju demobilizācijai un rehabilitācijai; šajā nolūkā atzinīgi vērtē Mali valdības un ANO sagatavoto nolīguma projektu par bruņotajos grupējumos iesaistīto bērnu-kareivju nodošanu ANO pārstāvjiem un pauž gandarījumu par UNICEF pasākumiem šo bērnu reintegrācijā; pauž nopietnas bažas saistībā ar ANO jaunākajā ziņojumā par bērniem un bruņotiem konfliktiem izdarītajiem secinājumiem, kuros uzsvērts, ka Mali konflikta raksturs un taktika radījusi bezprecedenta apdraudējumu bērniem; īpaši asi nosoda bērnu nogalināšanu un sakropļošanu, izvarošanu un pret viņiem vērsto seksuālo vardarbību, piespiedu laulības, nolaupīšanas, uzbrukumus skolām un slimnīcām, kā arī ierobežojumus, kas saistīti ar meiteņu izglītības iespējām, Mali konflikta laikā; norāda, ka vairākums skolu ziemeļos vēl nav atsākušas darbību, un mudina nekavējoties rīkoties, lai tās atkal varētu darboties; vērš uzmanību uz gadījumiem, kad tiek pamesti bērni, kuri dzimuši Mali ziemeļos īstenoto izvarošanas noziegumu iznākumā, kā uz satraucošu tendenci, kurai steidzami jārod risinājums; turklāt pauž nopietnas bažas par ziņojumiem, ka bērni tiek turēti apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem un tiek nopratināti, nenodrošinot tiem pienācīgu aizsardzību; šajā saistībā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes mērķi nodrošināt īpašu aizsardzību sievietēm un bērniem, kas cietuši bruņotos konfliktos;

| 14. | aicina visas Sāhelas reģiona valstis īstenot novēršanas un aizsardzības politiku, lai nepieļautu, ka bērnus ar varu piespiež pievienoties bruņotiem grupējumiem; aicina Sāhelas reģiona valstis atturēties no bērnu vervēšanas regulārajā armijā un sodīt ikvienu, kas izdara šo kara noziegumu; |
| --- | --- |

14.

aicina visas Sāhelas reģiona valstis īstenot novēršanas un aizsardzības politiku, lai nepieļautu, ka bērnus ar varu piespiež pievienoties bruņotiem grupējumiem; aicina Sāhelas reģiona valstis atturēties no bērnu vervēšanas regulārajā armijā un sodīt ikvienu, kas izdara šo kara noziegumu;

| 15. | pauž nožēlu par mēģinājumu iznīcināt vērtīgu kultūras mantojumu Mali ziemeļu daļā, kad bruņoti grupējumi Timbuktu un Gao pilsētās iznīcināja senās Sufi svētnīcas un citus augstvērtīgus pieminekļus, un apmēram 4 200 seno rakstu, etniskās dogonu ceremoniālās maskas un kultūras namus (togunas) Duencā, kā arī bibliotēkas Kidalā un citviet; uzskata, ka Mali ziemeļu daļā pieredzētā kultūras mantojuma iznīcināšana ir kara noziegums; atzinīgi vērtē un aicina sniegt ES atbalstu UNESCO Rīcības plānam kultūras mantojuma rehabilitācijai un seno rakstu aizsardzībai Mali; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par mēģinājumu iznīcināt vērtīgu kultūras mantojumu Mali ziemeļu daļā, kad bruņoti grupējumi Timbuktu un Gao pilsētās iznīcināja senās Sufi svētnīcas un citus augstvērtīgus pieminekļus, un apmēram 4 200 seno rakstu, etniskās dogonu ceremoniālās maskas un kultūras namus (togunas) Duencā, kā arī bibliotēkas Kidalā un citviet; uzskata, ka Mali ziemeļu daļā pieredzētā kultūras mantojuma iznīcināšana ir kara noziegums; atzinīgi vērtē un aicina sniegt ES atbalstu UNESCO Rīcības plānam kultūras mantojuma rehabilitācijai un seno rakstu aizsardzībai Mali;

| 16. | atzinīgi vērtē Francijas militāro operāciju Serval, kas tika sākta 2013. gada 11. janvārī, un tās apņemšanos attiecībā uz Mali suverenitāti, vienotību un teritoriālo neaizskaramību kā pirmo pasākumu virzībā uz Mali atjaunošanu un demokratizāciju; turklāt atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīļa Rezolūciju Nr. 2100 un tās stingro virzību cilvēktiesību jomā, kā arī ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) pilnvarās iekļautās norādes uzraudzīt, palīdzēt izmeklēt un ziņot Drošības padomei par visiem nodarījumiem vai cilvēktiesību pārkāpumiem, vai par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem; atzinīgi vērtē apmācību cilvēktiesību jomā aspekta integrēšanu ES apmācības misijā (EUTM) Mali; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Francijas militāro operāciju Serval, kas tika sākta 2013. gada 11. janvārī, un tās apņemšanos attiecībā uz Mali suverenitāti, vienotību un teritoriālo neaizskaramību kā pirmo pasākumu virzībā uz Mali atjaunošanu un demokratizāciju; turklāt atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2013. gada 25. aprīļa Rezolūciju Nr. 2100 un tās stingro virzību cilvēktiesību jomā, kā arī ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) pilnvarās iekļautās norādes uzraudzīt, palīdzēt izmeklēt un ziņot Drošības padomei par visiem nodarījumiem vai cilvēktiesību pārkāpumiem, vai par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem; atzinīgi vērtē apmācību cilvēktiesību jomā aspekta integrēšanu ES apmācības misijā (EUTM) Mali;

| 17. | atbalsta starptautisko atbalsta misiju Mali un ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misiju Mali (MINUSMA), ar ko 2013. gada 1. jūlijā tika nomainīta minētā starptautiskā atbalsta misija, kā arī EUCAP Sahel misiju; atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 14. jūnija priekšlikumu par integrētas ANO stratēģijas izstrādi attiecībā uz Sāhelu, kurā vajadzētu pievērsties visiem krīzes aspektiem: pārvaldības uzlabošanai, cīņai pret noziedzību (narkotisko vielu, ieroču un cigarešu nelikumīgu tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju) un terorismu, humānajai palīdzībai; jo īpaši pauž atbalstu attiecībā uz šīs stratēģijas mērķiem par efektīvas un vispārējas pārvaldības nostiprināšanu visā reģionā, kā arī par humanitāro un attīstības plānu un darbību iekļaušanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu izturētspēju; |
| --- | --- |

17.

atbalsta starptautisko atbalsta misiju Mali un ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misiju Mali (MINUSMA), ar ko 2013. gada 1. jūlijā tika nomainīta minētā starptautiskā atbalsta misija, kā arī EUCAP Sahel misiju; atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 14. jūnija priekšlikumu par integrētas ANO stratēģijas izstrādi attiecībā uz Sāhelu, kurā vajadzētu pievērsties visiem krīzes aspektiem: pārvaldības uzlabošanai, cīņai pret noziedzību (narkotisko vielu, ieroču un cigarešu nelikumīgu tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju) un terorismu, humānajai palīdzībai; jo īpaši pauž atbalstu attiecībā uz šīs stratēģijas mērķiem par efektīvas un vispārējas pārvaldības nostiprināšanu visā reģionā, kā arī par humanitāro un attīstības plānu un darbību iekļaušanu, lai ilgtermiņā nodrošinātu izturētspēju;

| 18. | atzinīgi vērtē to, cik svarīga nozīme bija Āfrikas dalībnieku vadītajai starptautiskajai atbalsta misijai Mali (AFISMA), kas bija MINUSMA pamats; turklāt atzinīgi vērtē būtisko Āfrikas pārstāvību MINUSMA misijā un īpaši ĀS lēmumu šīs misijas ietvaros nosūtīt arī cilvēktiesību novērotājus; pauž cerības, ka abas minētās iezīmes tiks saglabātas kā standarts Āfrikas operācijās; atzinīgi vērtē Mali varas iestāžu un bruņoto grupējumu apņemšanos miera nolīguma ietvaros sekmēt cilvēktiesību novērotāju pakāpenisku izvietošanu; atzinīgi vērtē novērotāju izvietošanu Gao un Timbuktu un cer, ka drīz būs iespējams izvietot novērotājus arī Kidalā, jo ir svarīgi pārbaudīt apgalvojumus par tiem cilvēktiesību pārkāpumiem valsts ziemeļos, ko veic visas Mali konfliktā iesaistītās puses; turklāt pauž atzinību par Eiropas Komisijas atbalstu šiem novērotājiem un tās centieniem Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros apmācīt un iesaistīt papildu vietējos un reģionālos pilsoniskās sabiedrības novērotājus; mudina ES mācīties no šīs pieredzes un, sadarbojoties ar Mali pilsoniskās sabiedrības valsts un vietējā līmeņa dalībniekiem, censties rast atbilstīgu veidus, lai nodrošinātu piekļuvi apmācītiem ekspertiem, kuri vajadzības gadījumā steidzamās situācijās varētu uz vietas un ātri sniegt profesionālu padomu ES politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, cik svarīga nozīme bija Āfrikas dalībnieku vadītajai starptautiskajai atbalsta misijai Mali (AFISMA), kas bija MINUSMA pamats; turklāt atzinīgi vērtē būtisko Āfrikas pārstāvību MINUSMA misijā un īpaši ĀS lēmumu šīs misijas ietvaros nosūtīt arī cilvēktiesību novērotājus; pauž cerības, ka abas minētās iezīmes tiks saglabātas kā standarts Āfrikas operācijās; atzinīgi vērtē Mali varas iestāžu un bruņoto grupējumu apņemšanos miera nolīguma ietvaros sekmēt cilvēktiesību novērotāju pakāpenisku izvietošanu; atzinīgi vērtē novērotāju izvietošanu Gao un Timbuktu un cer, ka drīz būs iespējams izvietot novērotājus arī Kidalā, jo ir svarīgi pārbaudīt apgalvojumus par tiem cilvēktiesību pārkāpumiem valsts ziemeļos, ko veic visas Mali konfliktā iesaistītās puses; turklāt pauž atzinību par Eiropas Komisijas atbalstu šiem novērotājiem un tās centieniem Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros apmācīt un iesaistīt papildu vietējos un reģionālos pilsoniskās sabiedrības novērotājus; mudina ES mācīties no šīs pieredzes un, sadarbojoties ar Mali pilsoniskās sabiedrības valsts un vietējā līmeņa dalībniekiem, censties rast atbilstīgu veidus, lai nodrošinātu piekļuvi apmācītiem ekspertiem, kuri vajadzības gadījumā steidzamās situācijās varētu uz vietas un ātri sniegt profesionālu padomu ES politikas veidotājiem;

| 19. | vērš uzmanību uz steidzamo nepieciešamību uzlabot atbilstību starptautiskajām cilvēktiesībām un humanitāro tiesību normām bruņotu konfliktu situācijās; aicina Augsto pārstāvi izdarīt secinājumus no traģiskajiem notikumiem Mali un citiem nesenajiem konfliktiem, lai pārskatītu ES pamatnostādnes starptautisko humanitāro tiesību (SHT) jomā, censtos efektīvāk īstenot šīs pamatnostādnes un atbalstīt Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas un Šveices valdības īstenoto iniciatīvu veikt pašreizējās starptautiskās pārvaldības sistēmas reformu attiecībā uz SHT; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz steidzamo nepieciešamību uzlabot atbilstību starptautiskajām cilvēktiesībām un humanitāro tiesību normām bruņotu konfliktu situācijās; aicina Augsto pārstāvi izdarīt secinājumus no traģiskajiem notikumiem Mali un citiem nesenajiem konfliktiem, lai pārskatītu ES pamatnostādnes starptautisko humanitāro tiesību (SHT) jomā, censtos efektīvāk īstenot šīs pamatnostādnes un atbalstīt Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas un Šveices valdības īstenoto iniciatīvu veikt pašreizējās starptautiskās pārvaldības sistēmas reformu attiecībā uz SHT;

| 20. | atzinīgi vērtē 2013. gada 15. maijā organizētās Starptautiskās līdzekļu devēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali” secinājumus; uzsver, ka līdzekļu devēji ir apņēmušies nākamo divu gadu laikā ziedot Mali EUR 3,25 miljardus, Eiropas Savienībai izvirzoties vadībā ar ieguldījumu EUR 520 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē Mali valdības sagatavoto Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu (PRED); atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība pievērsta valsts kontu un ieguves rūpniecības kontu pārredzamības nodrošināšanai; atbalsta Mali valdības apstiprinājumu tiesību akta projektam pret materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanu un uzsver, ka ir svarīgi īstenot līdzekļu devēju konferences apņemšanos rūpīgi uzraudzīt tiesību akta sistemātisku piemērošanu, tiklīdz tas tiks pieņemts; pauž nožēlu, ka konferences secinājumos nav atspoguļota minētā ES apņemšanās panākt uz tiesībām pamatotu pieeju sadarbībai attīstības jomā; aicina ES un tās starptautiskos partnerus īstenot savstarpējās apņemšanās saistībā ar efektīvu un koordinētu konferences rezultātu īstenošanu; atkārtoti norāda, ka ir jāizveido saikne starp atbalstu un iestāžu reformu un pamanāmu sociālo un politisko attīstību; turklāt atzinīgi vērtē reģionālo dalībnieku konstruktīvu iesaistīšanu; aicina, ņemot vērā plaši izplatīto korupciju Mali iestādēs, ieviest visus vajadzīgos nodrošinājumus un aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmaksātās summas varētu pēc iespējas ātrāk izmantot Mali iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē 2013. gada 15. maijā organizētās Starptautiskās līdzekļu devēju konferences “Kopīgiem spēkiem jaunai Mali” secinājumus; uzsver, ka līdzekļu devēji ir apņēmušies nākamo divu gadu laikā ziedot Mali EUR 3,25 miljardus, Eiropas Savienībai izvirzoties vadībā ar ieguldījumu EUR 520 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē Mali valdības sagatavoto Mali ilgtspējīgas atveseļošanās plānu (PRED); atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība pievērsta valsts kontu un ieguves rūpniecības kontu pārredzamības nodrošināšanai; atbalsta Mali valdības apstiprinājumu tiesību akta projektam pret materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanu un uzsver, ka ir svarīgi īstenot līdzekļu devēju konferences apņemšanos rūpīgi uzraudzīt tiesību akta sistemātisku piemērošanu, tiklīdz tas tiks pieņemts; pauž nožēlu, ka konferences secinājumos nav atspoguļota minētā ES apņemšanās panākt uz tiesībām pamatotu pieeju sadarbībai attīstības jomā; aicina ES un tās starptautiskos partnerus īstenot savstarpējās apņemšanās saistībā ar efektīvu un koordinētu konferences rezultātu īstenošanu; atkārtoti norāda, ka ir jāizveido saikne starp atbalstu un iestāžu reformu un pamanāmu sociālo un politisko attīstību; turklāt atzinīgi vērtē reģionālo dalībnieku konstruktīvu iesaistīšanu; aicina, ņemot vērā plaši izplatīto korupciju Mali iestādēs, ieviest visus vajadzīgos nodrošinājumus un aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmaksātās summas varētu pēc iespējas ātrāk izmantot Mali iedzīvotāju labā;

| 21. | atkārtoti uzsver ES cilvēktiesību klauzulas nozīmi jebkurā nolīgumā ar trešām valstīm, tostarp ar Sāhelas reģiona valstīm; uzskata, ka šī klauzula ir viens no ES efektīvākajiem instrumentiem, kas var nodrošināt ne vien vismazāk attīstīto valstu ilgtspējīgu attīstību, bet arī cilvēktiesību pienācīgu ievērošanu un aizsardzību šajās valstīs; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti uzsver ES cilvēktiesību klauzulas nozīmi jebkurā nolīgumā ar trešām valstīm, tostarp ar Sāhelas reģiona valstīm; uzskata, ka šī klauzula ir viens no ES efektīvākajiem instrumentiem, kas var nodrošināt ne vien vismazāk attīstīto valstu ilgtspējīgu attīstību, bet arī cilvēktiesību pienācīgu ievērošanu un aizsardzību šajās valstīs;

| 22. | uzskata, ka nesodāmības izskaušana, tiesiskās aizsardzības nodrošināšana cietušajiem un visu to personu saukšana pie atbildības neatkarīgi no šo personu piederības vai statusa, kas konflikta laikā ir nopietni pārkāpušas cilvēktiesības, tostarp veikušas ar dzimumu saistītu vardarbību, kas aizskar sievietes cieņu, ir būtiski elementi, lai nodrošinātu Mali stabilitāti un ilgstošu mieru; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Mali valdība šajā saistībā ir vērsusies Starptautiskajā Krimināltiesā, un Starptautiskās Krimināltiesas prokurors ir sācis oficiālas izmeklēšanas, kā arī provizoriskā miera nolīguma 18. pantā minētās Mali valdības un nemiernieku grupu paustās cerības, ka starptautiska izmeklēšanas komisija izmeklēs iespējamos kara noziegumus, noziegumus pret cilvēci un citus nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko tiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus Mali; aicina ES un citus starptautiskos Mali partnerus noteikt nesodāmības jautājumu par prioritāru miera sarunās, lai palīdzētu valdībai izpildīt tās mērķi saistībā ar noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības un īstenot pagaidu miera nolīguma noteikumus, kā arī nodrošināt, ka seksuālās vardarbības noziegumu pastrādātāji tiek saukti pie atbildības tiesā; atkārtoti uzsver, ka šajā jautājumā ir jāiekļauj visu pušu pastrādātie noziegumi un nežēlīgie nodarījumi; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka nesodāmības izskaušana, tiesiskās aizsardzības nodrošināšana cietušajiem un visu to personu saukšana pie atbildības neatkarīgi no šo personu piederības vai statusa, kas konflikta laikā ir nopietni pārkāpušas cilvēktiesības, tostarp veikušas ar dzimumu saistītu vardarbību, kas aizskar sievietes cieņu, ir būtiski elementi, lai nodrošinātu Mali stabilitāti un ilgstošu mieru; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Mali valdība šajā saistībā ir vērsusies Starptautiskajā Krimināltiesā, un Starptautiskās Krimināltiesas prokurors ir sācis oficiālas izmeklēšanas, kā arī provizoriskā miera nolīguma 18. pantā minētās Mali valdības un nemiernieku grupu paustās cerības, ka starptautiska izmeklēšanas komisija izmeklēs iespējamos kara noziegumus, noziegumus pret cilvēci un citus nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko tiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus Mali; aicina ES un citus starptautiskos Mali partnerus noteikt nesodāmības jautājumu par prioritāru miera sarunās, lai palīdzētu valdībai izpildīt tās mērķi saistībā ar noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības un īstenot pagaidu miera nolīguma noteikumus, kā arī nodrošināt, ka seksuālās vardarbības noziegumu pastrādātāji tiek saukti pie atbildības tiesā; atkārtoti uzsver, ka šajā jautājumā ir jāiekļauj visu pušu pastrādātie noziegumi un nežēlīgie nodarījumi;

| 23. | atzinīgi vērtē Mali valdības 2013. gada 6. martā izveidoto Nacionālo dialoga un saskaņas komisiju, kuras pilnvaru termiņš ir divi gadi; stingri uzskata, ka Nacionālajai komisijai jābūt pēc iespējas plašāk pārstāvētai, lai pēc iespējas drīzāk sniegtu praktiskus rezultātus; šajā saistībā īpaši atzinīgi vērtē Nacionālās komisijas iekļaujošo līdzdalību, par ko liecina tās priekšsēdētāja vietnieki, kā apņemšanos īstenot iecietību un plurālismu politiskajā procesā; norāda, ka Nacionālās komisijas uzdevums ir reģistrēt cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir notikuši kopš konflikta sākuma; mudina arī Komisiju izpētīt problēmas, kas izraisīja Mali krīzi, lai atklāti un visaptveroši izmeklētu apsūdzības par pārkāpumiem un diskrimināciju pret tuaregu kopienām no brīža, kad Mali ieguva neatkarību, un sniegtu ieteikumus par lietderīgiem uzlabojumiem; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Mali valdība ir iecēlusi sūtni dialoga turpināšanai ar bruņotajiem grupējumiem valsts ziemeļos; šajā saistībā pauž patiesu cerību, ka pēcvēlēšanu gaisotne Mali sekmēs labāku dialogu un uzticēšanos kopienu starpā, būdama kā priekšnosacījums mieram un stabilitātei, un ka visas Mali kopienas apņemsies izglītot bērnus savstarpējās iecietības un cieņas jomā; aicina ES un tās partnerus no starptautiskajām kopienām pilnībā atbalstīt nacionālā izlīguma un iekļaujoša dialoga procesu; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Mali valdības 2013. gada 6. martā izveidoto Nacionālo dialoga un saskaņas komisiju, kuras pilnvaru termiņš ir divi gadi; stingri uzskata, ka Nacionālajai komisijai jābūt pēc iespējas plašāk pārstāvētai, lai pēc iespējas drīzāk sniegtu praktiskus rezultātus; šajā saistībā īpaši atzinīgi vērtē Nacionālās komisijas iekļaujošo līdzdalību, par ko liecina tās priekšsēdētāja vietnieki, kā apņemšanos īstenot iecietību un plurālismu politiskajā procesā; norāda, ka Nacionālās komisijas uzdevums ir reģistrēt cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir notikuši kopš konflikta sākuma; mudina arī Komisiju izpētīt problēmas, kas izraisīja Mali krīzi, lai atklāti un visaptveroši izmeklētu apsūdzības par pārkāpumiem un diskrimināciju pret tuaregu kopienām no brīža, kad Mali ieguva neatkarību, un sniegtu ieteikumus par lietderīgiem uzlabojumiem; turklāt atzinīgi vērtē to, ka Mali valdība ir iecēlusi sūtni dialoga turpināšanai ar bruņotajiem grupējumiem valsts ziemeļos; šajā saistībā pauž patiesu cerību, ka pēcvēlēšanu gaisotne Mali sekmēs labāku dialogu un uzticēšanos kopienu starpā, būdama kā priekšnosacījums mieram un stabilitātei, un ka visas Mali kopienas apņemsies izglītot bērnus savstarpējās iecietības un cieņas jomā; aicina ES un tās partnerus no starptautiskajām kopienām pilnībā atbalstīt nacionālā izlīguma un iekļaujoša dialoga procesu;

| 24. | uzsver, ka dažādie konflikti, kas norisinās Sāhelas reģionā, ir veicinājuši iedzīvotāju arvien lielāku pārvietošanos, tostarp arī iekšzemē, un bēgļu skaita pieaugumu; pauž nopietnas bažas par daudzajām bēgļu krīzēm un bēgļu stāvokli reģionā, tostarp vairākām krīzēm, kas nav saistītas ar krīzi Mali; jo īpaši vērš uzmanību uz tūkstošiem Dārfūras bēgļu Čadas austrumu daļā un Čadas iedzīvotājiem, kas atgriezušies no Dārfūras, kuriem nav pieejams tīrs ūdens, pienācīga pajumte un veselības aprūpe; norāda arī uz to, ka daļēji sausais klimats var palielināt konkurenci attiecībā uz resursiem uzņēmējvalsts iedzīvotāju vidū un tādējādi palielinās arī iespēja, ka situācija varētu kļūt nestabila; vērš uzmanību arī uz briesmīgo stāvokli, kādā atrodas tūkstošiem bēgļu no Centrālāfrikas Republikas, kas apmetušies Čadas dienvidu daļā, kur plūdi apdraud mājas un lauksaimniecību; šajā saistībā atkārto UNHCR aicinājumu palielināt finansiālo un materiāltehnisko atbalstu Čadas drošības spēkiem, kas apsargā nometnes, jo īpaši, ņemot vērā ziņojumus par uzbrukumiem humānās palīdzības nometnēm; pauž arī bažas par tiem Nigēras iedzīvotājiem, kas devušies bēgļu gaitās, bēgot no nesenajām sadursmēm Nigērijas ziemeļu daļā; aicina vispārējo starptautisko sabiedrību vajadzības gadījumā palielināt atbalsta apjomu Sāhelas bēgļu nometnēm un palīdzēt izvairīties no turpmākām humanitārajām krīzēm; prasa, lai starp Savienību, Sāhelas reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR), Āfrikas Savienību (ĀS) un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) tiktu saskaņota politika bēgļu jautājumā, nodrošinot bēgļiem patvērumu, aizsargājot visneaizsargātākās bēgļu grupas un paredzot programmas patstāvīguma veicināšanai; mudina uzņēmējvalstis sadarboties ar ANO un citiem dalībniekiem, lai uzlabotu bēgļu iespējas saņemt pajumti, izmantot sanitārās sistēmas, saņemt veselības aprūpi, ūdeni, pārtiku un izglītību un aizsargāt bērnus, kas ir pakļauti riskam; atgādina, ka šiem bēgļiem jānodrošina ne tikai patvērums un aizsardzība, bet ir arī plašāk jāīsteno centieni veicināt bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu ekonomisko drošību un saiknes ar šķirtajām ģimenēm un uzlabot bēgļu reģistrāciju, lai tie pēc iespējas varētu atgriezties savā izcelsmes reģionā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka dažādie konflikti, kas norisinās Sāhelas reģionā, ir veicinājuši iedzīvotāju arvien lielāku pārvietošanos, tostarp arī iekšzemē, un bēgļu skaita pieaugumu; pauž nopietnas bažas par daudzajām bēgļu krīzēm un bēgļu stāvokli reģionā, tostarp vairākām krīzēm, kas nav saistītas ar krīzi Mali; jo īpaši vērš uzmanību uz tūkstošiem Dārfūras bēgļu Čadas austrumu daļā un Čadas iedzīvotājiem, kas atgriezušies no Dārfūras, kuriem nav pieejams tīrs ūdens, pienācīga pajumte un veselības aprūpe; norāda arī uz to, ka daļēji sausais klimats var palielināt konkurenci attiecībā uz resursiem uzņēmējvalsts iedzīvotāju vidū un tādējādi palielinās arī iespēja, ka situācija varētu kļūt nestabila; vērš uzmanību arī uz briesmīgo stāvokli, kādā atrodas tūkstošiem bēgļu no Centrālāfrikas Republikas, kas apmetušies Čadas dienvidu daļā, kur plūdi apdraud mājas un lauksaimniecību; šajā saistībā atkārto UNHCR aicinājumu palielināt finansiālo un materiāltehnisko atbalstu Čadas drošības spēkiem, kas apsargā nometnes, jo īpaši, ņemot vērā ziņojumus par uzbrukumiem humānās palīdzības nometnēm; pauž arī bažas par tiem Nigēras iedzīvotājiem, kas devušies bēgļu gaitās, bēgot no nesenajām sadursmēm Nigērijas ziemeļu daļā; aicina vispārējo starptautisko sabiedrību vajadzības gadījumā palielināt atbalsta apjomu Sāhelas bēgļu nometnēm un palīdzēt izvairīties no turpmākām humanitārajām krīzēm; prasa, lai starp Savienību, Sāhelas reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR), Āfrikas Savienību (ĀS) un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) tiktu saskaņota politika bēgļu jautājumā, nodrošinot bēgļiem patvērumu, aizsargājot visneaizsargātākās bēgļu grupas un paredzot programmas patstāvīguma veicināšanai; mudina uzņēmējvalstis sadarboties ar ANO un citiem dalībniekiem, lai uzlabotu bēgļu iespējas saņemt pajumti, izmantot sanitārās sistēmas, saņemt veselības aprūpi, ūdeni, pārtiku un izglītību un aizsargāt bērnus, kas ir pakļauti riskam; atgādina, ka šiem bēgļiem jānodrošina ne tikai patvērums un aizsardzība, bet ir arī plašāk jāīsteno centieni veicināt bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu ekonomisko drošību un saiknes ar šķirtajām ģimenēm un uzlabot bēgļu reģistrāciju, lai tie pēc iespējas varētu atgriezties savā izcelsmes reģionā;

| 25. | aicina valstis, kā arī vietējās un reģionālās iestādes izstrādāt politiku attiecībā uz cilvēku drošību, kuras mērķauditorija būtu bēgļi, pārvietotās personas un visneaizsargātāko iedzīvotāju grupas, lai cīnītos pret terorismu, vardarbību pret sievietēm, ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī pret narkotisko vielu, ieroču un preču nelikumīgu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

25.

aicina valstis, kā arī vietējās un reģionālās iestādes izstrādāt politiku attiecībā uz cilvēku drošību, kuras mērķauditorija būtu bēgļi, pārvietotās personas un visneaizsargātāko iedzīvotāju grupas, lai cīnītos pret terorismu, vardarbību pret sievietēm, ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī pret narkotisko vielu, ieroču un preču nelikumīgu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību;

Atbildība, kā arī valdības, tiesas un drošības iestāžu reforma

| 26. | uzskata, ka pašreizējās problēmas cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā nedrīkst nošķirt no vispārējās pārvaldības krīzes, kas ietver plaši izplatītu korupciju valsts iestādēs, pamatpakalpojumu vāju nodrošinājumu un sociālo un ekonomisko tiesību vāju īstenošanu, kā arī no nopietnajām problēmām, kas saistītas ar tiesiskuma atbalstīšanu un efektīvu robežkontroli, jo īpaši plašajos un bieži vien reti apdzīvotajos Sahāras reģionos; pauž nožēlu par no tā izrietošo kaitējumu reģiona iestāžu un politisko sistēmu likumībai; baiļojas par turpmāka konflikta vai nemieru iespējamību nākotnē, ja šīs problēmas netiks pienācīgi novērstas; atkārtoti pauž, ka iedzīvotāju piekļuve dabas resursiem, izglītībai, veselības aprūpei un sabiedriskajiem pakalpojumiem ir pamattiesības, kas jāīsteno faktiski, lai ilgtermiņā risinātu šā reģiona nestabilitātes problēmu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka pašreizējās problēmas cilvēktiesību jomā Sāhelas reģionā nedrīkst nošķirt no vispārējās pārvaldības krīzes, kas ietver plaši izplatītu korupciju valsts iestādēs, pamatpakalpojumu vāju nodrošinājumu un sociālo un ekonomisko tiesību vāju īstenošanu, kā arī no nopietnajām problēmām, kas saistītas ar tiesiskuma atbalstīšanu un efektīvu robežkontroli, jo īpaši plašajos un bieži vien reti apdzīvotajos Sahāras reģionos; pauž nožēlu par no tā izrietošo kaitējumu reģiona iestāžu un politisko sistēmu likumībai; baiļojas par turpmāka konflikta vai nemieru iespējamību nākotnē, ja šīs problēmas netiks pienācīgi novērstas; atkārtoti pauž, ka iedzīvotāju piekļuve dabas resursiem, izglītībai, veselības aprūpei un sabiedriskajiem pakalpojumiem ir pamattiesības, kas jāīsteno faktiski, lai ilgtermiņā risinātu šā reģiona nestabilitātes problēmu;

| 27. | ar lielām bažām konstatē šo faktoru nozīmi starptautiskās organizētās noziedzības un teroristu tīklu reģionālā uzplūda veicināšanā; uzsver nopietno apdraudējumu, ko tas rada cilvēktiesībām, reģiona stabilitātei, valsts pārvaldībai, tiesiskumam un tādējādi attīstības izredzēm, kā arī nepieciešamību novērst šo apdraudējumu, pasargājot Sāhelas iedzīvotājus; pauž īpašu satraukumu par “nelegālās tirdzniecības maģistrālēm” Āfrikā no rietumiem uz austrumiem un no dienvidiem uz ziemeļiem no Rietumāfrikas krasta, kurās ir izmantota robežu nestabilitāte un kuras sekmē ieroču, narkotiku, cigarešu, naftas, viltotu medikamentu un cilvēku pārvadāšanu; vērš uzmanību uz šo darbību ietekmi plašākā reģionā, kā arī ES, kas daudzos gadījumos ir nelikumīgās tirdzniecības galamērķis; norāda uz ANO ģenerālsekretāra neseno ziņojumu par Sāhelas reģionu, kurā secināts, ka vēsturiskie tirdzniecības ceļi Sāhelas reģionā ir vairāk neaizsargāti pret teroristu un noziedznieku tīkliem; atzinīgi vērtē Sāhelas reģiona valstu centienus terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā, jo īpaši saistībā ar smago ieroču tirdzniecību, un mudina šīs valstis pastiprināt reģionālo koordināciju un sadarbību, divkāršot centienus kopējo sauszemes robežu nostiprināšanā, iesaistot ECOWAS šā uzdevuma izpildē; mudina minētās valstis kopā ar ANO un citiem starptautiskajiem dalībniekiem un partneriem izstrādāt visaptverošu cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, ietverot datu apkopošanu un analīzi, cilvēku tirgotāju tiesāšanu un sodīšanu un rehabilitācijas un sociālās integrācijas pasākumus visiem tiem cilvēkiem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, galvenokārt sievietēm un meitenēm; mudina Sāhelas reģiona valstu vadītājus sadarboties, lai stiprinātu tiesībaizsardzības sistēmas, novēršot visa veida nelikumīgo tirdzniecību, bet jo īpaši cilvēku tirdzniecību, kas skar šā reģiona gados jaunāko un nabadzīgāko sieviešu daļu; |
| --- | --- |

27.

ar lielām bažām konstatē šo faktoru nozīmi starptautiskās organizētās noziedzības un teroristu tīklu reģionālā uzplūda veicināšanā; uzsver nopietno apdraudējumu, ko tas rada cilvēktiesībām, reģiona stabilitātei, valsts pārvaldībai, tiesiskumam un tādējādi attīstības izredzēm, kā arī nepieciešamību novērst šo apdraudējumu, pasargājot Sāhelas iedzīvotājus; pauž īpašu satraukumu par “nelegālās tirdzniecības maģistrālēm” Āfrikā no rietumiem uz austrumiem un no dienvidiem uz ziemeļiem no Rietumāfrikas krasta, kurās ir izmantota robežu nestabilitāte un kuras sekmē ieroču, narkotiku, cigarešu, naftas, viltotu medikamentu un cilvēku pārvadāšanu; vērš uzmanību uz šo darbību ietekmi plašākā reģionā, kā arī ES, kas daudzos gadījumos ir nelikumīgās tirdzniecības galamērķis; norāda uz ANO ģenerālsekretāra neseno ziņojumu par Sāhelas reģionu, kurā secināts, ka vēsturiskie tirdzniecības ceļi Sāhelas reģionā ir vairāk neaizsargāti pret teroristu un noziedznieku tīkliem; atzinīgi vērtē Sāhelas reģiona valstu centienus terorisma un organizētās noziedzības apkarošanā, jo īpaši saistībā ar smago ieroču tirdzniecību, un mudina šīs valstis pastiprināt reģionālo koordināciju un sadarbību, divkāršot centienus kopējo sauszemes robežu nostiprināšanā, iesaistot ECOWAS šā uzdevuma izpildē; mudina minētās valstis kopā ar ANO un citiem starptautiskajiem dalībniekiem un partneriem izstrādāt visaptverošu cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, ietverot datu apkopošanu un analīzi, cilvēku tirgotāju tiesāšanu un sodīšanu un rehabilitācijas un sociālās integrācijas pasākumus visiem tiem cilvēkiem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, galvenokārt sievietēm un meitenēm; mudina Sāhelas reģiona valstu vadītājus sadarboties, lai stiprinātu tiesībaizsardzības sistēmas, novēršot visa veida nelikumīgo tirdzniecību, bet jo īpaši cilvēku tirdzniecību, kas skar šā reģiona gados jaunāko un nabadzīgāko sieviešu daļu;

| 28. | norāda uz risku, ka Sāhelas reģionā varētu atjaunoties nestabilitāte, ko izraisītu vieglo ieroču no Lībijas izplatīšana un citas sekas, kas saistītas ar situāciju valstī; uzsver, ka nestabilitāte un slikta pārvaldība Lībijā pastiprina reģionālo ieroču nelikumīgo tirdzniecību un kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanu, narkotisko vielu kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

28.

norāda uz risku, ka Sāhelas reģionā varētu atjaunoties nestabilitāte, ko izraisītu vieglo ieroču no Lībijas izplatīšana un citas sekas, kas saistītas ar situāciju valstī; uzsver, ka nestabilitāte un slikta pārvaldība Lībijā pastiprina reģionālo ieroču nelikumīgo tirdzniecību un kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanu, narkotisko vielu kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību;

| 29. | nosoda reģionā aizvien pieaugošo nolaupīšanas un ķīlnieku sagūstīšanas gadījumu skaitu, kas ir izrādījies liels vilinājums noziedzniekiem un teroristu grupējumiem; atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes padomdevēju grupas darbu jautājumā par teroristu īstenoto ķīlnieku sagūstīšanas ietekmi uz cilvēktiesībām; aicina īstenot daudz lielāku sadarbību starp Sāhelas reģiona valstu valdībām un ar tādām galvenajām reģiona valstīm kā Alžīrija, Lībija, Maroka un Sudāna, kā arī ar ES un citām starptautiskajām struktūrām, lai nodrošinātu politisko, drošības un tiesu iestāžu efektīvu un saskaņotu reakciju uz šīm problēmām; |
| --- | --- |

29.

nosoda reģionā aizvien pieaugošo nolaupīšanas un ķīlnieku sagūstīšanas gadījumu skaitu, kas ir izrādījies liels vilinājums noziedzniekiem un teroristu grupējumiem; atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes padomdevēju grupas darbu jautājumā par teroristu īstenoto ķīlnieku sagūstīšanas ietekmi uz cilvēktiesībām; aicina īstenot daudz lielāku sadarbību starp Sāhelas reģiona valstu valdībām un ar tādām galvenajām reģiona valstīm kā Alžīrija, Lībija, Maroka un Sudāna, kā arī ar ES un citām starptautiskajām struktūrām, lai nodrošinātu politisko, drošības un tiesu iestāžu efektīvu un saskaņotu reakciju uz šīm problēmām;

| 30. | norāda, ka teroristu grupu darbībām nav robežu un dažādas organizācijas veido sadarbību; norāda, ka Boko Haram grupa ir izvērsusi darbību Nigērijā un apdraud Nigēras stabilitāti, un ka AQMI grupa, kuru vada trīs alžīrieši (Abou Zeid, Yahya Abou Al-Hammam un Mokhtar Belmokhtar), mēģina destabilizēt situāciju Alžīrijas dienvidos; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības robežu palīdzības misiju (EUBAM) Lībijā, kuras mērķis ir uzlabot Lībijas robežu drošību; tāpēc aicina Sāhelas reģiona valstis saskaņot savus centienus, lai uzlabotu drošību reģionā, sākot ar robežām, un pastiprināt sadarbību cīņā pret terorismu ar visām iesaistītajām valstīm, tostarp Alžīriju, Nigēriju, Maroku un Lībiju; aicina ES, ĀS, ECOWAS un starptautisko sabiedrību sniegt jebkādu Sāhelas reģiona valstīm nepieciešamo tehnisko, materiālo un cilvēkresursu atbalstu; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka teroristu grupu darbībām nav robežu un dažādas organizācijas veido sadarbību; norāda, ka Boko Haram grupa ir izvērsusi darbību Nigērijā un apdraud Nigēras stabilitāti, un ka AQMI grupa, kuru vada trīs alžīrieši (Abou Zeid, Yahya Abou Al-Hammam un Mokhtar Belmokhtar), mēģina destabilizēt situāciju Alžīrijas dienvidos; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības robežu palīdzības misiju (EUBAM) Lībijā, kuras mērķis ir uzlabot Lībijas robežu drošību; tāpēc aicina Sāhelas reģiona valstis saskaņot savus centienus, lai uzlabotu drošību reģionā, sākot ar robežām, un pastiprināt sadarbību cīņā pret terorismu ar visām iesaistītajām valstīm, tostarp Alžīriju, Nigēriju, Maroku un Lībiju; aicina ES, ĀS, ECOWAS un starptautisko sabiedrību sniegt jebkādu Sāhelas reģiona valstīm nepieciešamo tehnisko, materiālo un cilvēkresursu atbalstu;

| 31. | brīdina par novēroto ekstrēmisma izplatīšanos Arābu pavasara valstīs – Tunisijā, Ēģiptē un Lībijā – un aicina PV/AP nodrošināt vadību sadarbības procesā ar šo valstu valdībām, iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, atbalstot patiesi demokrātiskus pārejas procesus, lai vienlaikus nodrošinātu stabilizāciju kaimiņu reģionos, kuros ir nosliece uz konfliktiem, proti, Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

31.

brīdina par novēroto ekstrēmisma izplatīšanos Arābu pavasara valstīs – Tunisijā, Ēģiptē un Lībijā – un aicina PV/AP nodrošināt vadību sadarbības procesā ar šo valstu valdībām, iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, atbalstot patiesi demokrātiskus pārejas procesus, lai vienlaikus nodrošinātu stabilizāciju kaimiņu reģionos, kuros ir nosliece uz konfliktiem, proti, Sāhelas reģionā;

| 32. | aicina Sāhelas reģiona valstis uzsākt intensīvu sadarbību ar Senegālu, Gvineju–Bisavu un Ganu, jo šīs valstis ir tranzīta ostas, caur kurām Latīņamerikas noziedzīgie grupējumi pārvadā narkotikas uz Eiropu; aicina Eiropas Savienību atbalstīt Sāhelas reģiona valstis cīņā pret minēto tirdzniecību; |
| --- | --- |

32.

aicina Sāhelas reģiona valstis uzsākt intensīvu sadarbību ar Senegālu, Gvineju–Bisavu un Ganu, jo šīs valstis ir tranzīta ostas, caur kurām Latīņamerikas noziedzīgie grupējumi pārvadā narkotikas uz Eiropu; aicina Eiropas Savienību atbalstīt Sāhelas reģiona valstis cīņā pret minēto tirdzniecību;

| 33. | tāpēc uzskata, ka ir svarīgi rosināt to iestāžu reformu, kuras ir atbildīgas par tiesu iekārtas, drošības un pamata pakalpojumu nodrošināšanu Sāhelas reģiona valstīs, lai palīdzētu atjaunot tiesiskumu un radītu labākus apstākļus pārejai uz demokrātiju, cilvēktiesībām, ilgtspējīgai attīstībai un iestāžu likumībai; mudina Sāhelas reģiona valstu valdības turpināt decentralizācijas procesu, lai nodotu vietējām iestādēm vairāk pilnvaru un resursu un uzlabotu to spējas, likumību un atbildību; īpaši uzsver skaidru atbildības struktūru nozīmi efektivitātes un pārredzamības veicināšanai un aicina ES sadarboties ar vietējām iestādēm, lai stiprinātu pilsoniskās uzraudzības un pārraudzības mehānismus; kā arī stiprināt pretkorupcijas iniciatīvas; turklāt, kā norādīts jaunajā ANO integrētajā stratēģijā Sāhelas reģionam, vērš uzmanību uz nepieciešamību atbalstīt iekšējās un ārējās uzraudzības stiprināšanu, kā arī aizsardzības mehānismu integritāti tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām, tiesas iestāžu locekļiem un tiesas ierēdņiem; |
| --- | --- |

33.

tāpēc uzskata, ka ir svarīgi rosināt to iestāžu reformu, kuras ir atbildīgas par tiesu iekārtas, drošības un pamata pakalpojumu nodrošināšanu Sāhelas reģiona valstīs, lai palīdzētu atjaunot tiesiskumu un radītu labākus apstākļus pārejai uz demokrātiju, cilvēktiesībām, ilgtspējīgai attīstībai un iestāžu likumībai; mudina Sāhelas reģiona valstu valdības turpināt decentralizācijas procesu, lai nodotu vietējām iestādēm vairāk pilnvaru un resursu un uzlabotu to spējas, likumību un atbildību; īpaši uzsver skaidru atbildības struktūru nozīmi efektivitātes un pārredzamības veicināšanai un aicina ES sadarboties ar vietējām iestādēm, lai stiprinātu pilsoniskās uzraudzības un pārraudzības mehānismus; kā arī stiprināt pretkorupcijas iniciatīvas; turklāt, kā norādīts jaunajā ANO integrētajā stratēģijā Sāhelas reģionam, vērš uzmanību uz nepieciešamību atbalstīt iekšējās un ārējās uzraudzības stiprināšanu, kā arī aizsardzības mehānismu integritāti tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām, tiesas iestāžu locekļiem un tiesas ierēdņiem;

| 34. | norāda uz obligātu prasību, īpaši Mali, nodrošināt atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus Tieslietu ministrijai, kā arī sniegt profesionālu apmācību tās darbiniekiem; mudina Sāhelas reģiona valstu valdības ievērot neatkarību un tiesu objektivitāti, kas ir demokrātijas un tiesiskuma pamatgarantijas; aicina Sāhelas reģiona valstis turpināt centienus, lai uzlabotu tiesisko apmācību; aicina ES atbalstīt NVO projektus tiesu darbinieku izglītošanai par cilvēktiesībām; turklāt mudina Mali iestādes sodīt amatpersonas, kas ir iesaistītas korupcijā un organizētajā noziedzībā, un noteikt to kā būtisku pasākumu, lai atjaunotu uzticību un samazinātu nestabilitātes iespējamību nākotnē; norāda, ka organizētā noziedzība veicina vispārēju korumpētību visās valsts jomās; tāpēc aicina Sāhelas reģiona valstis stingri nosodīt jebkāda veida korupciju; |
| --- | --- |

34.

norāda uz obligātu prasību, īpaši Mali, nodrošināt atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus Tieslietu ministrijai, kā arī sniegt profesionālu apmācību tās darbiniekiem; mudina Sāhelas reģiona valstu valdības ievērot neatkarību un tiesu objektivitāti, kas ir demokrātijas un tiesiskuma pamatgarantijas; aicina Sāhelas reģiona valstis turpināt centienus, lai uzlabotu tiesisko apmācību; aicina ES atbalstīt NVO projektus tiesu darbinieku izglītošanai par cilvēktiesībām; turklāt mudina Mali iestādes sodīt amatpersonas, kas ir iesaistītas korupcijā un organizētajā noziedzībā, un noteikt to kā būtisku pasākumu, lai atjaunotu uzticību un samazinātu nestabilitātes iespējamību nākotnē; norāda, ka organizētā noziedzība veicina vispārēju korumpētību visās valsts jomās; tāpēc aicina Sāhelas reģiona valstis stingri nosodīt jebkāda veida korupciju;

| 35. | atzinīgi vērtē jaunajā ANO integrētajā stratēģijā Sāhelas reģionam pausto uzsvaru uz nepieciešamību izstrādāt un atbalstīt patiesības noskaidrošanas procesus, rīkot apspriedes ar valstīm par pārejas tiesiskumu, tiesiskās pārskatatbildības mehānismiem un kompensācijas programmām, tostarp seksuālās vardarbības upuriem; aicina ES sadarboties ar attiecīgajām ANO aģentūrām, lai palīdzētu Sāhelas reģiona valdībām īstenot minētās reformas; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē jaunajā ANO integrētajā stratēģijā Sāhelas reģionam pausto uzsvaru uz nepieciešamību izstrādāt un atbalstīt patiesības noskaidrošanas procesus, rīkot apspriedes ar valstīm par pārejas tiesiskumu, tiesiskās pārskatatbildības mehānismiem un kompensācijas programmām, tostarp seksuālās vardarbības upuriem; aicina ES sadarboties ar attiecīgajām ANO aģentūrām, lai palīdzētu Sāhelas reģiona valdībām īstenot minētās reformas;

| 36. | atzinīgi vērtē Senegālas un ĀS nolīgumu par īpaša tribunāla izveidi, lai tiesātu bijušo Čadas prezidentu Hissène Habré par kara noziegumiem, spīdzināšanu un noziegumiem pret cilvēci, kā arī nolīgumu starp Senegālas un Čadas valdībām, ar ko Senegālas tiesnešiem ļauj veikt izmeklēšanu Čadā; ļoti mudina Sāhelas reģiona valstu vadošos politiķus un visas publiskā sektora iestādes precizēt un turpināt īstenot pasākumus, lai pārtrauktu iespējamu kara noziedznieku un cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību Čadā un citās reģiona valstīs; šajā saistībā norāda, ka Čada joprojām ir vienīgā Sāhelas reģiona valsts, kas nav parakstījusi Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas Protokolu par Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesas izveidi; mudina Čadu to īstenot kā spēcīgu vēstījumu savām saistībām sodīt par sistēmiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nodrošināt tiesisko aizsardzību cietušajām personām; turklāt pauž nožēlu par Burkinafaso neseno tiesību aktu par amnestijas piešķiršanu valsts vadītājiem; pauž bažas, ka tas ir nepareizs vēstījums cilvēktiesību pārkāpējiem minētajā reģionā un ir pretrunā cīņai pret nesodāmību; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Senegālas un ĀS nolīgumu par īpaša tribunāla izveidi, lai tiesātu bijušo Čadas prezidentu Hissène Habré par kara noziegumiem, spīdzināšanu un noziegumiem pret cilvēci, kā arī nolīgumu starp Senegālas un Čadas valdībām, ar ko Senegālas tiesnešiem ļauj veikt izmeklēšanu Čadā; ļoti mudina Sāhelas reģiona valstu vadošos politiķus un visas publiskā sektora iestādes precizēt un turpināt īstenot pasākumus, lai pārtrauktu iespējamu kara noziedznieku un cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību Čadā un citās reģiona valstīs; šajā saistībā norāda, ka Čada joprojām ir vienīgā Sāhelas reģiona valsts, kas nav parakstījusi Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartas Protokolu par Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību tiesas izveidi; mudina Čadu to īstenot kā spēcīgu vēstījumu savām saistībām sodīt par sistēmiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nodrošināt tiesisko aizsardzību cietušajām personām; turklāt pauž nožēlu par Burkinafaso neseno tiesību aktu par amnestijas piešķiršanu valsts vadītājiem; pauž bažas, ka tas ir nepareizs vēstījums cilvēktiesību pārkāpējiem minētajā reģionā un ir pretrunā cīņai pret nesodāmību;

| 37. | atzinīgi vērtē Starptautiskās Tiesas 2013. gada 16. aprīļa lēmumu par domstarpību miermīlīgu izšķiršanu robežu jomā starp Nigēru un Burkinafaso, un aicina Sāhelas reģiona valstis ņemt vērā šo piemēru; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Starptautiskās Tiesas 2013. gada 16. aprīļa lēmumu par domstarpību miermīlīgu izšķiršanu robežu jomā starp Nigēru un Burkinafaso, un aicina Sāhelas reģiona valstis ņemt vērā šo piemēru;

| 38. | aicina Sāhelas reģiona valstis sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu, lai tā varētu brīvi un objektīvi veikt nepieciešamās izmeklēšanas; aicina dalībvalstis izpildīt Starptautiskās Krimināltiesas izdotos starptautiskos apcietināšanas orderus, kā arī nekavējoties izpildīt lēmumus; ierosina, ka ANO varētu atbalstīt Sāhelas reģiona valstis attiecībā uz objektīvu un neatkarīgu tiesu iestāžu, līdzīgu Sjerraleones Īpašajai tiesai, izveidi, kuru uzdevums ir tiesāt personas par starptautiskiem noziegumiem; norāda, ka Mauritānija ir vienīgā Sāhelas reģiona valsts un viena no ļoti nedaudzajām Āfrikas valstīm, kas nav pievienojusies Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtiem; mudina Mauritāniju to īstenot – kā spēcīgu vēstījumu nesodāmības tradīcijas noraidīšanai; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt ES politiku par pārejas tiesiskumu, kā norādīts ES Rīcības plānā par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

38.

aicina Sāhelas reģiona valstis sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu, lai tā varētu brīvi un objektīvi veikt nepieciešamās izmeklēšanas; aicina dalībvalstis izpildīt Starptautiskās Krimināltiesas izdotos starptautiskos apcietināšanas orderus, kā arī nekavējoties izpildīt lēmumus; ierosina, ka ANO varētu atbalstīt Sāhelas reģiona valstis attiecībā uz objektīvu un neatkarīgu tiesu iestāžu, līdzīgu Sjerraleones Īpašajai tiesai, izveidi, kuru uzdevums ir tiesāt personas par starptautiskiem noziegumiem; norāda, ka Mauritānija ir vienīgā Sāhelas reģiona valsts un viena no ļoti nedaudzajām Āfrikas valstīm, kas nav pievienojusies Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtiem; mudina Mauritāniju to īstenot – kā spēcīgu vēstījumu nesodāmības tradīcijas noraidīšanai; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt ES politiku par pārejas tiesiskumu, kā norādīts ES Rīcības plānā par cilvēktiesībām;

| 39. | aicina visas reģiona valstis nekavējoties izvērtēt pastāvīgos ziņojumus par iespējamu patvaļīgu apcietināšanu, sliktu izturēšanos un ļaunprātību, par spīti tam, ka tiesību akti aizliedz šādu praksi; pauž īpašas bažas par ziņojumiem saistībā ar spīdzināšanu apcietinājuma centros un tūkstošiem migrantu patvaļīgu apcietināšanu Mauritānijā, kā arī iestāžu atteikumu pēc diviem gadiem paziņot konkrētu notiesātu cietumnieku atrašanās vietu viņu ģimenēm; pauž arī satraukumu par ziņojumiem no Čadas saistībā ar masveida sliktu izturēšanos ieslodzījuma vietās, turēšanu apcietinājumā bez tiesas sprieduma un simtiem piespiedu izraidīšanas gadījumu Ndžamenā, kā arī cietumnieku piespiedu pazušanu; norāda, ka saskaņā ar Romas Statūtiem piespiedu pazušana ir uzskatāma par kara noziegumu; nosoda ziņojumus saistībā ar ārkārtīgi sliktiem apstākļiem atsevišķos reģiona cietumos, jo īpaši Čadā un Mali, kuros netiek nodrošināta pamata veselības aprūpe un kas rada lielas ciešanas tajos ieslodzītajām personām; aicina Sāhelas reģiona valstis uzlabot ieslodzīto personu dzīves apstākļus un jo īpaši nodrošināt neaizsargāto personu grupu, piemēram, nepilngadīgu personu un sieviešu, drošību; turklāt vērš uzmanību uz nesenajiem nāvessodiem, ko Mali tiesa piesprieda par noziegumiem, tostarp laupīšanu, darbību noziedzīgā grupējumā un nelikumīgu šaujamieroču glabāšanu; |
| --- | --- |

39.

aicina visas reģiona valstis nekavējoties izvērtēt pastāvīgos ziņojumus par iespējamu patvaļīgu apcietināšanu, sliktu izturēšanos un ļaunprātību, par spīti tam, ka tiesību akti aizliedz šādu praksi; pauž īpašas bažas par ziņojumiem saistībā ar spīdzināšanu apcietinājuma centros un tūkstošiem migrantu patvaļīgu apcietināšanu Mauritānijā, kā arī iestāžu atteikumu pēc diviem gadiem paziņot konkrētu notiesātu cietumnieku atrašanās vietu viņu ģimenēm; pauž arī satraukumu par ziņojumiem no Čadas saistībā ar masveida sliktu izturēšanos ieslodzījuma vietās, turēšanu apcietinājumā bez tiesas sprieduma un simtiem piespiedu izraidīšanas gadījumu Ndžamenā, kā arī cietumnieku piespiedu pazušanu; norāda, ka saskaņā ar Romas Statūtiem piespiedu pazušana ir uzskatāma par kara noziegumu; nosoda ziņojumus saistībā ar ārkārtīgi sliktiem apstākļiem atsevišķos reģiona cietumos, jo īpaši Čadā un Mali, kuros netiek nodrošināta pamata veselības aprūpe un kas rada lielas ciešanas tajos ieslodzītajām personām; aicina Sāhelas reģiona valstis uzlabot ieslodzīto personu dzīves apstākļus un jo īpaši nodrošināt neaizsargāto personu grupu, piemēram, nepilngadīgu personu un sieviešu, drošību; turklāt vērš uzmanību uz nesenajiem nāvessodiem, ko Mali tiesa piesprieda par noziegumiem, tostarp laupīšanu, darbību noziedzīgā grupējumā un nelikumīgu šaujamieroču glabāšanu;

Pilsoniskās brīvības un demokrātiska pārvaldība

| 40. | uzsver, ka drošības prasība pašreizējā Mali konfliktā nedrīkst atņemt prioritātes statusu iekļaujošam nacionālam dialogam, labai pārvaldībai un demokrātiskām reformām visā reģionā, kas ir politiskās stabilitātes un ilgtspējības dzinējspēks; norāda, ka šie jautājumi nav atdalāmi no uzlabojumiem attīstības un cilvēktiesību jomā; mudina visas ieinteresētās puses Mali būt par piemēru pārējām reģiona valstīm šo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka drošības prasība pašreizējā Mali konfliktā nedrīkst atņemt prioritātes statusu iekļaujošam nacionālam dialogam, labai pārvaldībai un demokrātiskām reformām visā reģionā, kas ir politiskās stabilitātes un ilgtspējības dzinējspēks; norāda, ka šie jautājumi nav atdalāmi no uzlabojumiem attīstības un cilvēktiesību jomā; mudina visas ieinteresētās puses Mali būt par piemēru pārējām reģiona valstīm šo mērķu sasniegšanā;

| 41. | atbalsta ANO Drošības padomes rezolūcijā pausto apņemšanos palīdzēt Mali pārejas iestādēm ieviest ceļvedi virzībai uz pilnīgu konstitucionālas kārtības, demokrātiskas pārvaldības un valsts vienotības atjaunošanu, kas ir ļoti nepieciešami attiecībā uz vispārēju miera procesu; uzskata, ka ir jārada tādi apstākļi, kas sekmē brīvu, taisnīgu un demokrātisku vēlēšanu rīkošanu, ievērojot starptautiskos standartus; uzsver, ka ir jāpārvar grūtības, kas saistītas ar balsošanas kārtību iekšzemē pārvietotu personu un bēgļu nometnēs, lai novērstu turpmāku politisko atstumtību; aicina Mali valdību un tās starptautiskos partnerus nekavējoties rīkoties šajā jautājumā; atzinīgi vērtē starp Mali valdību un tuaregu nemierniekiem parakstīto nolīgumu, kas paver iespēju atgriezties ziemeļos Mali armijai un pārvaldei un novērš galveno šķērsli prezidenta vēlēšanu organizēšanai jūlijā; uzsver, ka ir jāgarantē droša sieviešu līdzdalība vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

41.

atbalsta ANO Drošības padomes rezolūcijā pausto apņemšanos palīdzēt Mali pārejas iestādēm ieviest ceļvedi virzībai uz pilnīgu konstitucionālas kārtības, demokrātiskas pārvaldības un valsts vienotības atjaunošanu, kas ir ļoti nepieciešami attiecībā uz vispārēju miera procesu; uzskata, ka ir jārada tādi apstākļi, kas sekmē brīvu, taisnīgu un demokrātisku vēlēšanu rīkošanu, ievērojot starptautiskos standartus; uzsver, ka ir jāpārvar grūtības, kas saistītas ar balsošanas kārtību iekšzemē pārvietotu personu un bēgļu nometnēs, lai novērstu turpmāku politisko atstumtību; aicina Mali valdību un tās starptautiskos partnerus nekavējoties rīkoties šajā jautājumā; atzinīgi vērtē starp Mali valdību un tuaregu nemierniekiem parakstīto nolīgumu, kas paver iespēju atgriezties ziemeļos Mali armijai un pārvaldei un novērš galveno šķērsli prezidenta vēlēšanu organizēšanai jūlijā; uzsver, ka ir jāgarantē droša sieviešu līdzdalība vēlēšanu procesā;

| 42. | atzinīgi vērtē ES vēlēšanu novērošanas misijas izmantošanu vēlēšanās Mali; tomēr atgādina, ka EĀDD jānodrošina vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumu pienācīga pārraudzība un to ilgāka termiņa integrācija vairākās ES politikas jomās; jo īpaši uzskata, ka vēlēšanu novērošanas misija varētu pievienot vērtību vēlēšanām Sāhelas reģionā, izmantojot spēju pārraudzīt cilvēktiesību aspektus, un sniegt ziņojumus ES delegācijām, lai vajadzības gadījumā veiktu atbilstošus pasākumus; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē ES vēlēšanu novērošanas misijas izmantošanu vēlēšanās Mali; tomēr atgādina, ka EĀDD jānodrošina vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumu pienācīga pārraudzība un to ilgāka termiņa integrācija vairākās ES politikas jomās; jo īpaši uzskata, ka vēlēšanu novērošanas misija varētu pievienot vērtību vēlēšanām Sāhelas reģionā, izmantojot spēju pārraudzīt cilvēktiesību aspektus, un sniegt ziņojumus ES delegācijām, lai vajadzības gadījumā veiktu atbilstošus pasākumus;

| 43. | aicina Mali valdību un starptautisko sabiedrību mācīties no pārejas uz demokrātiju Nigērā un tās konstitucionālā procesa 2010.–2011. gadā, īpaši attiecībā uz plašajām apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām pusēm, centieniem veicināt sieviešu politisko līdzdalību kā kandidātēm un atbalstu pilsoniskās sabiedrības partneriem pilsoņu vēlēšanu novērošanā, vēlētāju izglītošanā un pasākumu īstenošanā; uzsver, ka visām Sāhelas reģiona valstīm arī turpmāk ir jāatbalsta Nigēra, lai nostiprinātu iedzīvotāju uzticību demokrātiskajai sistēmai, un ir jāturpina īstenot jaunās konstitūcijas prasības uzlabot pārredzamību un apkarot korupciju ieguves rūpniecības pārvaldībā, tostarp publicējot visus ievērojamos ieguves rūpniecības līgumus un informāciju par ieņēmumiem, kas gūti no tiem; |
| --- | --- |

43.

aicina Mali valdību un starptautisko sabiedrību mācīties no pārejas uz demokrātiju Nigērā un tās konstitucionālā procesa 2010.–2011. gadā, īpaši attiecībā uz plašajām apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām pusēm, centieniem veicināt sieviešu politisko līdzdalību kā kandidātēm un atbalstu pilsoniskās sabiedrības partneriem pilsoņu vēlēšanu novērošanā, vēlētāju izglītošanā un pasākumu īstenošanā; uzsver, ka visām Sāhelas reģiona valstīm arī turpmāk ir jāatbalsta Nigēra, lai nostiprinātu iedzīvotāju uzticību demokrātiskajai sistēmai, un ir jāturpina īstenot jaunās konstitūcijas prasības uzlabot pārredzamību un apkarot korupciju ieguves rūpniecības pārvaldībā, tostarp publicējot visus ievērojamos ieguves rūpniecības līgumus un informāciju par ieņēmumiem, kas gūti no tiem;

| 44. | pauž dziļu nožēlu par vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumiem Sāhelas reģionā; pauž īpašas bažas par ziņojumiem no Čadas par žurnālistu, politiskās opozīcijas, arodbiedrību pārstāvju, baznīcas darbinieku un citu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju spīdzināšanu, iebiedēšanu un apcietināšanu; pauž bažas arī par arestiem un iespējamo vardarbību pret miermīlīgiem protestētājiem Mauritānijā, kā arī par iespējamiem centieniem apklusināt opozīciju Mali, tostarp par žurnālistu un politiskās opozīcijas apcietināšanu un plašsaziņas līdzekļu cenzēšanu; šajā saistībā uzsver nepieciešamību Sāhelas reģionā atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, neatkarīgu pilsonisko sabiedrību, tostarp sieviešu apvienības, un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kas ir galvenie demokrātiskas sabiedrības faktori, jo īpaši vēlēšanu laikā; atzinīgi vērtē pozitīvās tendences vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības jomā citās reģiona valstīs un mudina ES sadarboties ar vietējiem partneriem, lai turpinātu veicināt uzlabojumus; turklāt aicina ES veicināt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības apzināšanu kā pamatu efektīvākam atbalstam; iesaka ES atbalstīt pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjus stratēģiski, kā arī finansiāli, uzsākot ilgtermiņa apmaiņu, tostarp izmantojot attiecīgās ES delegācijas; |
| --- | --- |

44.

pauž dziļu nožēlu par vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumiem Sāhelas reģionā; pauž īpašas bažas par ziņojumiem no Čadas par žurnālistu, politiskās opozīcijas, arodbiedrību pārstāvju, baznīcas darbinieku un citu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju spīdzināšanu, iebiedēšanu un apcietināšanu; pauž bažas arī par arestiem un iespējamo vardarbību pret miermīlīgiem protestētājiem Mauritānijā, kā arī par iespējamiem centieniem apklusināt opozīciju Mali, tostarp par žurnālistu un politiskās opozīcijas apcietināšanu un plašsaziņas līdzekļu cenzēšanu; šajā saistībā uzsver nepieciešamību Sāhelas reģionā atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, neatkarīgu pilsonisko sabiedrību, tostarp sieviešu apvienības, un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kas ir galvenie demokrātiskas sabiedrības faktori, jo īpaši vēlēšanu laikā; atzinīgi vērtē pozitīvās tendences vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības jomā citās reģiona valstīs un mudina ES sadarboties ar vietējiem partneriem, lai turpinātu veicināt uzlabojumus; turklāt aicina ES veicināt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības apzināšanu kā pamatu efektīvākam atbalstam; iesaka ES atbalstīt pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjus stratēģiski, kā arī finansiāli, uzsākot ilgtermiņa apmaiņu, tostarp izmantojot attiecīgās ES delegācijas;

| 45. | uzskata, ka vārda brīvības aizsardzība un veicināšana ir svarīga, veidojot aktīvu un iesaistītu pilsonisko sabiedrību, kas var pienācīgi veicināt attīstību visā reģionā; šajā saistībā nosoda jebkādu mēģinājumu veikt cenzūru, kā arī žurnālistu vai cilvēktiesību aktīvistu iebiedēšanu un jebkādu tiešu vai netiešu spiedienu uz privātiem vai valsts plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka vārda brīvības aizsardzība un veicināšana ir svarīga, veidojot aktīvu un iesaistītu pilsonisko sabiedrību, kas var pienācīgi veicināt attīstību visā reģionā; šajā saistībā nosoda jebkādu mēģinājumu veikt cenzūru, kā arī žurnālistu vai cilvēktiesību aktīvistu iebiedēšanu un jebkādu tiešu vai netiešu spiedienu uz privātiem vai valsts plašsaziņas līdzekļiem;

| 46. | aicina Sāhelas reģiona valstis izbeigt jebkādas patvaļīgas žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju vai opozīcijas pārstāvju apcietināšanas un iebiedēšanas kampaņas; aicina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis, tostarp Ziemeļāfrikas valstis, skaidri ievērot miermīlīgo grupējumu vārda un pulcēšanās brīvību; aicina tiesu iestādes tiesāt ieslodzījumā apcietinātos opozicionārus taisnīgi un saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; aicina Sāhelas reģiona valstis veicināt daudzpartiju sistēmu un tādu politisko partiju izveidi, kas ievēro tiesiskumu un var piedalīties vēlēšanās, nebaidoties no represijām, un ļaut iedzīvotājiem piedalīties vēlēšanās; |
| --- | --- |

46.

aicina Sāhelas reģiona valstis izbeigt jebkādas patvaļīgas žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju vai opozīcijas pārstāvju apcietināšanas un iebiedēšanas kampaņas; aicina Sāhelas un Sahāras reģiona valstis, tostarp Ziemeļāfrikas valstis, skaidri ievērot miermīlīgo grupējumu vārda un pulcēšanās brīvību; aicina tiesu iestādes tiesāt ieslodzījumā apcietinātos opozicionārus taisnīgi un saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; aicina Sāhelas reģiona valstis veicināt daudzpartiju sistēmu un tādu politisko partiju izveidi, kas ievēro tiesiskumu un var piedalīties vēlēšanās, nebaidoties no represijām, un ļaut iedzīvotājiem piedalīties vēlēšanās;

Attīstība, humānā palīdzība un cilvēktiesības

| 47. | atkārtoti apliecina, ka cilvēku drošība Sāhelas valstīs ir cieši saistīta ar šo valstu attīstību, kā tas ir noteikts ES 2011. gada stratēģijā drošībai un attīstībai Sāhelā; uzsver to, ka, lai attīstības politika būtu ilgtspējīga, ir ļoti svarīgi, lai Sāhelas reģionā tiktu nodrošināta stabilitāte drošības, ekonomikas, politikas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā; tomēr atgādina, ka, lai stāvoklis reģionā kļūtu drošs, ir jāiegulda attīstības palīdzībā, lai iedzīvotājiem būtu pietiekami resursi stabilitātes nodrošināšanai šajā teritorijā; uzskata, ka tas lielā mērā ļautu apkarot nelikumīgu tirdzniecību un darbības, kas tiek veiktas ārkārtīgi lielās nabadzības un resursu un nākotnes perspektīvu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

47.

atkārtoti apliecina, ka cilvēku drošība Sāhelas valstīs ir cieši saistīta ar šo valstu attīstību, kā tas ir noteikts ES 2011. gada stratēģijā drošībai un attīstībai Sāhelā; uzsver to, ka, lai attīstības politika būtu ilgtspējīga, ir ļoti svarīgi, lai Sāhelas reģionā tiktu nodrošināta stabilitāte drošības, ekonomikas, politikas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā; tomēr atgādina, ka, lai stāvoklis reģionā kļūtu drošs, ir jāiegulda attīstības palīdzībā, lai iedzīvotājiem būtu pietiekami resursi stabilitātes nodrošināšanai šajā teritorijā; uzskata, ka tas lielā mērā ļautu apkarot nelikumīgu tirdzniecību un darbības, kas tiek veiktas ārkārtīgi lielās nabadzības un resursu un nākotnes perspektīvu trūkuma dēļ;

| 48. | ar pietiekamu nopietnību norāda uz ārkārtīgi dziļo un izplatīto nabadzību Sāhelas reģionā, jo īpaši Mali, Nigērā, Čadā un Burkinafaso, kā arī Mauritānijā; atzīst nabadzības negatīvo ietekmi uz cilvēktiesību ievērošanu; norāda, ka nabadzība un nepietiekama attīstība nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes, un pauž nopietnas bažas par māšu un bērnu līdz piecu gadu vecumam augsto mirstības līmeni minētajā reģionā; vērš uzmanību uz saistību starp māšu izglītotības un bērnu mirstības līmeni; attiecīgi norāda, cik svarīgi ir veicināt meiteņu izglītošanu; uzsver ANO secinājumus par zemo mirstību labāk izglītoto māšu starpā, kas ir kā aicinājums nodrošināt vispārēju un viegli pieejamu izglītību; norāda, ka strauji augošais iedzīvotāju skaits, gada līmenim bieži vien pārsniedzot 3 %, rada papildu spiedienu uz valdības spēju aizsargāt pamata ekonomikas un sociālās tiesības; tāpēc uzskata, ka ir jāuzlabo piekļuve veselības pakalpojumiem un – seksuālo un reproduktīvo tiesību jomā – jo īpaši ģimenes plānošanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

48.

ar pietiekamu nopietnību norāda uz ārkārtīgi dziļo un izplatīto nabadzību Sāhelas reģionā, jo īpaši Mali, Nigērā, Čadā un Burkinafaso, kā arī Mauritānijā; atzīst nabadzības negatīvo ietekmi uz cilvēktiesību ievērošanu; norāda, ka nabadzība un nepietiekama attīstība nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes, un pauž nopietnas bažas par māšu un bērnu līdz piecu gadu vecumam augsto mirstības līmeni minētajā reģionā; vērš uzmanību uz saistību starp māšu izglītotības un bērnu mirstības līmeni; attiecīgi norāda, cik svarīgi ir veicināt meiteņu izglītošanu; uzsver ANO secinājumus par zemo mirstību labāk izglītoto māšu starpā, kas ir kā aicinājums nodrošināt vispārēju un viegli pieejamu izglītību; norāda, ka strauji augošais iedzīvotāju skaits, gada līmenim bieži vien pārsniedzot 3 %, rada papildu spiedienu uz valdības spēju aizsargāt pamata ekonomikas un sociālās tiesības; tāpēc uzskata, ka ir jāuzlabo piekļuve veselības pakalpojumiem un – seksuālo un reproduktīvo tiesību jomā – jo īpaši ģimenes plānošanas pakalpojumiem;

| 49. | uzsver attīstības, demokrātijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības un drošības savstarpējo saistību Sāhelas reģionā; atkārtoti pauž atbalstu uz cilvēktiesībām balstītai pieejai un demokrātiskai līdzdalībai attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, kuras pamatā ir vietējās līdzdalības un zināšanu izmantošana, lai īstenotu attīstības mērķus uz vietas, un pauž atbalstu spēcīgiem, efektīviem un neatkarīgiem turpmākajiem īstenošanas pasākumiem, iesaistot parlamentus, citas īstas pārstāvības iestādes un vietējo un reģionālo pilsonisko sabiedrību gan valsts, gan starptautiskā līmenī; atgādina un atbalsta ES apņemšanos īstenot cilvēktiesību pieeju ES attīstības sadarbības jomā, kā norādīts arī ES stratēģijā par cilvēktiesībām un tās rīcības plānā; |
| --- | --- |

49.

uzsver attīstības, demokrātijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības un drošības savstarpējo saistību Sāhelas reģionā; atkārtoti pauž atbalstu uz cilvēktiesībām balstītai pieejai un demokrātiskai līdzdalībai attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, kuras pamatā ir vietējās līdzdalības un zināšanu izmantošana, lai īstenotu attīstības mērķus uz vietas, un pauž atbalstu spēcīgiem, efektīviem un neatkarīgiem turpmākajiem īstenošanas pasākumiem, iesaistot parlamentus, citas īstas pārstāvības iestādes un vietējo un reģionālo pilsonisko sabiedrību gan valsts, gan starptautiskā līmenī; atgādina un atbalsta ES apņemšanos īstenot cilvēktiesību pieeju ES attīstības sadarbības jomā, kā norādīts arī ES stratēģijā par cilvēktiesībām un tās rīcības plānā;

| 50. | atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka ir jāparedz atbalsts valstu attīstībai, ja tās ievēro cilvēktiesības; atgādina, ka, lai efektīvi piešķirtu līdzekļus Eiropas attīstības atbalsta ietvaros, Savienībai ir jāspēj efektīvi kontrolēt šo līdzekļu izlietojumu, nodrošinot to izmantošanu paredzētajam mērķim; atgādina, ka Savienības ārpolitika un iekšpolitika ir labāk jāsaskaņo atbilstoši ES mērķiem attīstības jomā, lai efektīvi aizsargātu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

50.

atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka ir jāparedz atbalsts valstu attīstībai, ja tās ievēro cilvēktiesības; atgādina, ka, lai efektīvi piešķirtu līdzekļus Eiropas attīstības atbalsta ietvaros, Savienībai ir jāspēj efektīvi kontrolēt šo līdzekļu izlietojumu, nodrošinot to izmantošanu paredzētajam mērķim; atgādina, ka Savienības ārpolitika un iekšpolitika ir labāk jāsaskaņo atbilstoši ES mērķiem attīstības jomā, lai efektīvi aizsargātu cilvēktiesības;

| 51. | aicina Eiropas Komisiju, pamatojoties uz iepriekš apzinātām iedzīvotāju vajadzībām, Sāhelas reģionam piešķirt finansējumu no fondiem, kas paredzēti attīstības veicināšanai; tie ir: Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, Eiropas Attīstības fonds, finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā un Sāhelas izturētspējas veicināšanas fonds; |
| --- | --- |

51.

aicina Eiropas Komisiju, pamatojoties uz iepriekš apzinātām iedzīvotāju vajadzībām, Sāhelas reģionam piešķirt finansējumu no fondiem, kas paredzēti attīstības veicināšanai; tie ir: Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, Eiropas Attīstības fonds, finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā un Sāhelas izturētspējas veicināšanas fonds;

| 52. | aicina ES atbalstīt visas Sāhelas reģiona valstu, ANO un pilsoniskās sabiedrības veiktās darbības, lai uzlabotu piekļuvi aprūpei, jo īpaši neaizsargātākajiem iedzīvotājiem; aicina starptautiskās organizācijas turpināt cīņu pret HIV/AIDS, tuberkulozi, malāriju un meningītu, no kā mirst ļoti daudz cilvēku; uzsver, ka ir jāizveido un jāīsteno veselības aprūpes programmas, lai nostiprinātu veselības aprūpes sistēmas, ņemot vērā to, ka globālā ekonomikas krīze ir mazinājusi progresu HIV/AIDS, tuberkulozes, malārijas un citu novārtā atstātu tropisko slimību izskaušanā; atkārtoti pauž, ka atsevišķi Sāhelas reģiona iedzīvotāji ir klejotāji un viņiem ir grūti piekļūt aprūpei; šajā saistībā aicina organizēt izpratnes veidošanas un izglītojošas kampaņas aprūpes jomā; |
| --- | --- |

52.

aicina ES atbalstīt visas Sāhelas reģiona valstu, ANO un pilsoniskās sabiedrības veiktās darbības, lai uzlabotu piekļuvi aprūpei, jo īpaši neaizsargātākajiem iedzīvotājiem; aicina starptautiskās organizācijas turpināt cīņu pret HIV/AIDS, tuberkulozi, malāriju un meningītu, no kā mirst ļoti daudz cilvēku; uzsver, ka ir jāizveido un jāīsteno veselības aprūpes programmas, lai nostiprinātu veselības aprūpes sistēmas, ņemot vērā to, ka globālā ekonomikas krīze ir mazinājusi progresu HIV/AIDS, tuberkulozes, malārijas un citu novārtā atstātu tropisko slimību izskaušanā; atkārtoti pauž, ka atsevišķi Sāhelas reģiona iedzīvotāji ir klejotāji un viņiem ir grūti piekļūt aprūpei; šajā saistībā aicina organizēt izpratnes veidošanas un izglītojošas kampaņas aprūpes jomā;

| 53. | nosoda faktu, ka budžeta samazināšana tādās jomās kā pārtikas nodrošinājums, veselības aprūpe un izglītība, kas ir būtiskākie nosacījumi tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai, turpina padziļināt pārtikas un humanitāro krīzi, kas skārusi Sāhelas reģionu; uzsver, ka strukturālie pasākumi lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā, kā arī konkrēti pasākumi zemes sagrābšanas fenomena izskaušanai, ir pamatā iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai un pārtikas krīžu novēršanai, lai Sāhelas reģionā tās neatkārtotos katru gadu; |
| --- | --- |

53.

nosoda faktu, ka budžeta samazināšana tādās jomās kā pārtikas nodrošinājums, veselības aprūpe un izglītība, kas ir būtiskākie nosacījumi tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai, turpina padziļināt pārtikas un humanitāro krīzi, kas skārusi Sāhelas reģionu; uzsver, ka strukturālie pasākumi lauksaimniecības, pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā, kā arī konkrēti pasākumi zemes sagrābšanas fenomena izskaušanai, ir pamatā iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai un pārtikas krīžu novēršanai, lai Sāhelas reģionā tās neatkārtotos katru gadu;

| 54. | uzskata, ka nestabilā politiskā situācija Sāhelas reģionā un ārkārtīgi lielais sausums, kas skāris miljoniem iedzīvotāju, nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un sociālekonomisko tiesību ievērošanu, kas negatīvi ietekmē iedzīvotāju dzīves apstākļus; atgādina, ka tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana ir aspekti, kas ir būtiski, lai varētu garantēt valstu stabilitāti, drošību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka nestabilā politiskā situācija Sāhelas reģionā un ārkārtīgi lielais sausums, kas skāris miljoniem iedzīvotāju, nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un sociālekonomisko tiesību ievērošanu, kas negatīvi ietekmē iedzīvotāju dzīves apstākļus; atgādina, ka tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana ir aspekti, kas ir būtiski, lai varētu garantēt valstu stabilitāti, drošību un pamatbrīvību ievērošanu;

| 55. | prasa, lai vietējās un reģionālās iestādes attiecībā pret pilsonisko sabiedrību faktiski nodrošina drošus apstākļus un cilvēktiesību ievērošanu Sāhelas valstu teritorijā un to pierobežā, lai varētu izstrādāt optimālu attīstības un humānās palīdzības politiku; |
| --- | --- |

55.

prasa, lai vietējās un reģionālās iestādes attiecībā pret pilsonisko sabiedrību faktiski nodrošina drošus apstākļus un cilvēktiesību ievērošanu Sāhelas valstu teritorijā un to pierobežā, lai varētu izstrādāt optimālu attīstības un humānās palīdzības politiku;

| 56. | aicina Sāhelas valstu valdības novērst krīzes patiesos cēloņus, izmantojot ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības stratēģiju, kurā būtu rasti risinājumi iedzīvotāju problēmām politiskajā, ekonomikas un sociālajā jomā; tās ir, piemēram, uztura, izglītības un aprūpes pieejamība, darba iespējas un mājoklis, bagātību pārdale, pienācīgi dzīves apstākļi u. c.; |
| --- | --- |

56.

aicina Sāhelas valstu valdības novērst krīzes patiesos cēloņus, izmantojot ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības stratēģiju, kurā būtu rasti risinājumi iedzīvotāju problēmām politiskajā, ekonomikas un sociālajā jomā; tās ir, piemēram, uztura, izglītības un aprūpes pieejamība, darba iespējas un mājoklis, bagātību pārdale, pienācīgi dzīves apstākļi u. c.;

| 57. | uzsver nepieciešamību izskaust korupciju, lai palielinātu iestāžu leģitimitāti un novērstu pieaugošās attīstības un cilvēktiesību problēmas reģionā; norāda, ka pamata veselības aprūpes un izglītības pieejamību ir smagi ietekmējusi dažāda veida korupcija; uzsver arī brīvas, organizētas pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu nozīmi attiecībā uz vardarbības uzraudzību un ziņošanu par to; |
| --- | --- |

57.

uzsver nepieciešamību izskaust korupciju, lai palielinātu iestāžu leģitimitāti un novērstu pieaugošās attīstības un cilvēktiesību problēmas reģionā; norāda, ka pamata veselības aprūpes un izglītības pieejamību ir smagi ietekmējusi dažāda veida korupcija; uzsver arī brīvas, organizētas pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu nozīmi attiecībā uz vardarbības uzraudzību un ziņošanu par to;

| 58. | uzsver, ka sieviešu nozīme ir būtiska Sāhelas reģiona attīstībai, jo īpaši tādās jomās kā uzturs, pārtikas nodrošinājums un pārtikas ražošana, ņemot vērā, ka viņas ir galvenās atbildīgās par lauksaimniecību, lai gan viņas vēl joprojām nav ieguvušas īpašumtiesības uz apstrādājamo zemi; prasa, lai Komisija atzītu sieviešu kā mazo lauksaimnieku būtisko nozīmi pārtikas nodrošinājuma jomā un ieguldītu līdzekļus konkrēta atbalsta programmās; uzsver, ka ES stratēģijā jāpievērš uzmanība arī pasākumiem, lai nodrošinātu, ka visneaizsargātākās grupas, īpaši lauku teritorijās, varētu izmantot lauksaimnieku apmācības iespējas, iegūtu izglītību uztura, veselības saglabāšanas un darba apstākļu jomā, kā arī vajadzības gadījumā varētu izmantot drošības tīklu; uzsver, ka tādēļ, lai mazie lauksaimnieki, jo īpaši sievietes, ne tikai ražotu ilgtspējīgā veidā, bet arī izmantotu savu ražošanas potenciālu, jānodrošina vieglāka mikrokredītu pieejamība, lai ieguldītu labākas kvalitātes sēklās, mēslošanas līdzekļos un apūdeņošanas mehānismos, kā arī sējumu aizsardzības līdzekļos pret kaitēkļiem un slimībām; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka sieviešu nozīme ir būtiska Sāhelas reģiona attīstībai, jo īpaši tādās jomās kā uzturs, pārtikas nodrošinājums un pārtikas ražošana, ņemot vērā, ka viņas ir galvenās atbildīgās par lauksaimniecību, lai gan viņas vēl joprojām nav ieguvušas īpašumtiesības uz apstrādājamo zemi; prasa, lai Komisija atzītu sieviešu kā mazo lauksaimnieku būtisko nozīmi pārtikas nodrošinājuma jomā un ieguldītu līdzekļus konkrēta atbalsta programmās; uzsver, ka ES stratēģijā jāpievērš uzmanība arī pasākumiem, lai nodrošinātu, ka visneaizsargātākās grupas, īpaši lauku teritorijās, varētu izmantot lauksaimnieku apmācības iespējas, iegūtu izglītību uztura, veselības saglabāšanas un darba apstākļu jomā, kā arī vajadzības gadījumā varētu izmantot drošības tīklu; uzsver, ka tādēļ, lai mazie lauksaimnieki, jo īpaši sievietes, ne tikai ražotu ilgtspējīgā veidā, bet arī izmantotu savu ražošanas potenciālu, jānodrošina vieglāka mikrokredītu pieejamība, lai ieguldītu labākas kvalitātes sēklās, mēslošanas līdzekļos un apūdeņošanas mehānismos, kā arī sējumu aizsardzības līdzekļos pret kaitēkļiem un slimībām;

| 59. | uzstāj, ka steidzami jāpiešķir ES humānā palīdzība, lai sekmētu tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; uzsver to, ka liela nozīme ir mērķim uzlabot māšu veselību, lai samazinātu māšu mirstību un panāktu, ka visiem ir pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi un ģimenes plānošanas iespējas; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai un informācijai seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, kam jābūt neatņemamai sieviešu veselības programmas sastāvdaļai; |
| --- | --- |

59.

uzstāj, ka steidzami jāpiešķir ES humānā palīdzība, lai sekmētu tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; uzsver to, ka liela nozīme ir mērķim uzlabot māšu veselību, lai samazinātu māšu mirstību un panāktu, ka visiem ir pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumi un ģimenes plānošanas iespējas; uzsver, ka liela nozīme ir izglītībai un informācijai seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, kam jābūt neatņemamai sieviešu veselības programmas sastāvdaļai;

| 60. | konstatē, ka brīdinošas pazīmes liecina, ka Sāhelas reģionā šogad neizbēgami iestāsies nopietna pārtikas un uztura krīze; aicina Komisiju piešķirt atbilstošu finansējumu humānās palīdzības sniegšanai šajā reģionā; |
| --- | --- |

60.

konstatē, ka brīdinošas pazīmes liecina, ka Sāhelas reģionā šogad neizbēgami iestāsies nopietna pārtikas un uztura krīze; aicina Komisiju piešķirt atbilstošu finansējumu humānās palīdzības sniegšanai šajā reģionā;

| 61. | uzsver aktuālos jautājumus par badu, sausumu, pastāvīgo izsalkumu un valsts valdības nespēju garantēt pamata pārtikas nodrošinājumu, kas ir galvenie vietējo iedzīvotāju vilšanās iemesli; atkārtoti uzsver nepieciešamību uzlabot valsts valdības spēju garantēt pārtikas nodrošinājumu, palielinot finansējumu un politisko atbalstu AGIR Sahel iniciatīvai arī kā reģionālai un visaptverošai pieejai, lai risinātu galveno problēmu pārtikas nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

61.

uzsver aktuālos jautājumus par badu, sausumu, pastāvīgo izsalkumu un valsts valdības nespēju garantēt pamata pārtikas nodrošinājumu, kas ir galvenie vietējo iedzīvotāju vilšanās iemesli; atkārtoti uzsver nepieciešamību uzlabot valsts valdības spēju garantēt pārtikas nodrošinājumu, palielinot finansējumu un politisko atbalstu AGIR Sahel iniciatīvai arī kā reģionālai un visaptverošai pieejai, lai risinātu galveno problēmu pārtikas nodrošinājuma jomā;

| 62. | aicina Eiropas Savienību, lai tā, sadarbojoties ar Sāhelas valstīm, izstrādā attīstības politikas prioritātes, kuru pamatā būtu pieeja, kas balstīta uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, lai mazinātu pārtikas krīzi un problēmas, kas saistītas ar nepietiekamu uzturu un badu, lai varētu pārdzīvot sausumu un lai novērstu dabas katastrofu sekas; aicina Eiropas Komisiju optimāli izmantot finansējumu, kas piešķirts cīņai pret nepietiekamu uzturu (EUR 123,5 miljoni 2012. gadā), atbilstoši politikas prioritātēm, lai apmierinātu šīs problēmas skarto iedzīvotāju vajadzības un atbalstītu šo valstu vietējo resursu attīstīšanu nolūkā nodrošināt, ka atbalstam būs labvēlīga ietekme; |
| --- | --- |

62.

aicina Eiropas Savienību, lai tā, sadarbojoties ar Sāhelas valstīm, izstrādā attīstības politikas prioritātes, kuru pamatā būtu pieeja, kas balstīta uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, lai mazinātu pārtikas krīzi un problēmas, kas saistītas ar nepietiekamu uzturu un badu, lai varētu pārdzīvot sausumu un lai novērstu dabas katastrofu sekas; aicina Eiropas Komisiju optimāli izmantot finansējumu, kas piešķirts cīņai pret nepietiekamu uzturu (EUR 123,5 miljoni 2012. gadā), atbilstoši politikas prioritātēm, lai apmierinātu šīs problēmas skarto iedzīvotāju vajadzības un atbalstītu šo valstu vietējo resursu attīstīšanu nolūkā nodrošināt, ka atbalstam būs labvēlīga ietekme;

| 63. | atgādina, ka ir nepieciešams noteikt konkrētu termiņu, lai Sāhelas reģionā veidotu izturētspēju pret sausuma periodiem un tādējādi novērstu atkārtotu pārtikas krīžu izcelšanos un vajadzību pēc lielapjoma humānās palīdzības katru reizi, kad iestājas jauns sausuma periods; uzsver, ka šāda apņemšanās nozīmē, ka starp valdībām, reģionālajām iestādēm, līdzekļu devējiem un finanšu iestādēm ir jāizveido ilgtspējīga partnerība, ievērojot Eiropas Savienības iniciatīvu “Globālā alianse izturētspējai” (AGIR Sahel); |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka ir nepieciešams noteikt konkrētu termiņu, lai Sāhelas reģionā veidotu izturētspēju pret sausuma periodiem un tādējādi novērstu atkārtotu pārtikas krīžu izcelšanos un vajadzību pēc lielapjoma humānās palīdzības katru reizi, kad iestājas jauns sausuma periods; uzsver, ka šāda apņemšanās nozīmē, ka starp valdībām, reģionālajām iestādēm, līdzekļu devējiem un finanšu iestādēm ir jāizveido ilgtspējīga partnerība, ievērojot Eiropas Savienības iniciatīvu “Globālā alianse izturētspējai” (AGIR Sahel);

| 64. | ar īpašām bažām norāda, ka dzeramā ūdens pieejamība joprojām ir problēma visā Sāhelas reģionā; atgādina, ka, lai panāktu reģiona attīstību, uzmanība galvenokārt ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu šā reģiona iedzīvotāju pamatvajadzības; uzsver, ka ES sniegtās attīstības palīdzības nozīmīga daļa var palīdzēt atrisināt šo problēmu; šajā saistībā atzinīgi vērtē visas starptautiskās iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt ūdens trūkumu Sāhelas reģionā; |
| --- | --- |

64.

ar īpašām bažām norāda, ka dzeramā ūdens pieejamība joprojām ir problēma visā Sāhelas reģionā; atgādina, ka, lai panāktu reģiona attīstību, uzmanība galvenokārt ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu šā reģiona iedzīvotāju pamatvajadzības; uzsver, ka ES sniegtās attīstības palīdzības nozīmīga daļa var palīdzēt atrisināt šo problēmu; šajā saistībā atzinīgi vērtē visas starptautiskās iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt ūdens trūkumu Sāhelas reģionā;

| 65. | uzsver, ka, lai uzlabotu Sāhelas iedzīvotāju sadzīvi un atbalstītu reģiona – kurā 2040. gadā būs 150 miljoni iedzīvotāju – attīstību ir nepieciešama ilgtermiņa pieeja, kuras pamatā būtu izglītības pieejamība visiem; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka, lai uzlabotu Sāhelas iedzīvotāju sadzīvi un atbalstītu reģiona – kurā 2040. gadā būs 150 miljoni iedzīvotāju – attīstību ir nepieciešama ilgtermiņa pieeja, kuras pamatā būtu izglītības pieejamība visiem;

| 66. | mudina Sāhelas reģiona valstis un reģionālos dalībniekus kopā ar ANO mobilizēt jaunus resursus attīstībai; atzinīgi vērtē apspriedes, ko uzsācis ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Sāhelas reģionā ar Āfrikas Attīstības banku, un iesaka paplašināt šīs konsultācijas ar Pasaules Banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm, lai izveidotu Sāhelas rīcības fondu; atzinīgi vērtē šā ierosinātā fonda integrēto platformu resursiem, saskaņojot reģionālās attīstības projektus ar Sāhelas reģiona valstu īpašajām vajadzībām; mudina ES attiecīgi pielāgot un saskaņot savu stratēģiju; |
| --- | --- |

66.

mudina Sāhelas reģiona valstis un reģionālos dalībniekus kopā ar ANO mobilizēt jaunus resursus attīstībai; atzinīgi vērtē apspriedes, ko uzsācis ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Sāhelas reģionā ar Āfrikas Attīstības banku, un iesaka paplašināt šīs konsultācijas ar Pasaules Banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm, lai izveidotu Sāhelas rīcības fondu; atzinīgi vērtē šā ierosinātā fonda integrēto platformu resursiem, saskaņojot reģionālās attīstības projektus ar Sāhelas reģiona valstu īpašajām vajadzībām; mudina ES attiecīgi pielāgot un saskaņot savu stratēģiju;

| 67. | pauž bažas par vispārējo situāciju urāna ieguves rūpniecības jomā Sāhelas reģionā, jo īpaši, ņemot vērā MUJAO uzbrukumu Arlitas raktuvēm Nigēras ziemeļos 2013. gada 23. maijā; uzsver, ka galvenie drošības pārkāpumi Nigēras urāna raktuvju saistībā varētu izrādīties postoši vietējiem iedzīvotājiem un reģionālajai stabilitātei, un tāpēc aicina Nigēras iestādes un tās starptautiskos partnerus uzmanību galvenokārt pievērst drošībai; turklāt uzsver, cik svarīgi ir garantēt drošību urāna ieguves rūpniecības jomā; turklāt aicina ieguves rūpniecības uzņēmumus nodrošināt, ka urāns tiek iegūts atbildīgi, iegūstot pilnīgu vietējo kopienu piekrišanu un garantējot minimālu kaitīgo ietekmi uz apkārtnes iedzīvotājiem un vidi; |
| --- | --- |

67.

pauž bažas par vispārējo situāciju urāna ieguves rūpniecības jomā Sāhelas reģionā, jo īpaši, ņemot vērā MUJAO uzbrukumu Arlitas raktuvēm Nigēras ziemeļos 2013. gada 23. maijā; uzsver, ka galvenie drošības pārkāpumi Nigēras urāna raktuvju saistībā varētu izrādīties postoši vietējiem iedzīvotājiem un reģionālajai stabilitātei, un tāpēc aicina Nigēras iestādes un tās starptautiskos partnerus uzmanību galvenokārt pievērst drošībai; turklāt uzsver, cik svarīgi ir garantēt drošību urāna ieguves rūpniecības jomā; turklāt aicina ieguves rūpniecības uzņēmumus nodrošināt, ka urāns tiek iegūts atbildīgi, iegūstot pilnīgu vietējo kopienu piekrišanu un garantējot minimālu kaitīgo ietekmi uz apkārtnes iedzīvotājiem un vidi;

| 68. | ar pietiekamu nopietnību norāda uz biežajām pārtikas un uztura krīzēm un citām humanitārām ārkārtas situācijām Sāhelas reģionā, kā arī uz to ietekmi uz cilvēka pamattiesībām; atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu spēcīgo iesaistīšanos humanitārās krīzes pasākumos Sāhelas reģionā; uzsver, ka pārtikas nepietiekamības novēršana ir pamatnosacījums gan miera veicināšanas, gan cilvēktiesību uzlabošanas jomā; uzskata, ka šajā saistībā būtu jāsekmē vietējā ražošana un īpašumtiesības, kā arī būtu jāpastiprina izplatīšanas tīkli un resursu mobilitāte; norāda, ka 2012. gadā Eiropas Komisijas atbalsts pārtikas un uztura krīzes novēršanai bija EUR 338 miljoni, no kuriem EUR 174 miljoni bija novirzīti ārkārtas humānajai palīdzībai, un ka ECHO ĢD mobilizēja EUR 172 miljonus humānajai palīdzībai, no kuriem EUR 58 miljoni tika izmantoti Mali; |
| --- | --- |

68.

ar pietiekamu nopietnību norāda uz biežajām pārtikas un uztura krīzēm un citām humanitārām ārkārtas situācijām Sāhelas reģionā, kā arī uz to ietekmi uz cilvēka pamattiesībām; atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu spēcīgo iesaistīšanos humanitārās krīzes pasākumos Sāhelas reģionā; uzsver, ka pārtikas nepietiekamības novēršana ir pamatnosacījums gan miera veicināšanas, gan cilvēktiesību uzlabošanas jomā; uzskata, ka šajā saistībā būtu jāsekmē vietējā ražošana un īpašumtiesības, kā arī būtu jāpastiprina izplatīšanas tīkli un resursu mobilitāte; norāda, ka 2012. gadā Eiropas Komisijas atbalsts pārtikas un uztura krīzes novēršanai bija EUR 338 miljoni, no kuriem EUR 174 miljoni bija novirzīti ārkārtas humānajai palīdzībai, un ka ECHO ĢD mobilizēja EUR 172 miljonus humānajai palīdzībai, no kuriem EUR 58 miljoni tika izmantoti Mali;

| 69. | aicina Savienību pastiprināti īstenot pasākumus, kas vērsti uz humānās palīdzības palielināšanu Sāhelas reģionam, nodrošināt ciešu sadarbību ar starptautiskajām humānās palīdzības aģentūrām, pilsonisko sabiedrību, vietējām un reģionālajām iestādēm un valdībām un sniegt nepieciešamo finansējumu no 10. EAF (EUR 660 miljoni 2007.–2013. gadā) un iniciatīvas AGIR Sahel fonda (EUR 172 miljoni 2012. gadā); atzinīgi vērtē finansējumu EUR 1,5 miljonu apmērā, kas piešķirts AGIR Sahel iniciatīvai no 11. EAF budžeta ar mērķi palielināt Sāhelas valstu izturētspēju; |
| --- | --- |

69.

aicina Savienību pastiprināti īstenot pasākumus, kas vērsti uz humānās palīdzības palielināšanu Sāhelas reģionam, nodrošināt ciešu sadarbību ar starptautiskajām humānās palīdzības aģentūrām, pilsonisko sabiedrību, vietējām un reģionālajām iestādēm un valdībām un sniegt nepieciešamo finansējumu no 10. EAF (EUR 660 miljoni 2007.–2013. gadā) un iniciatīvas AGIR Sahel fonda (EUR 172 miljoni 2012. gadā); atzinīgi vērtē finansējumu EUR 1,5 miljonu apmērā, kas piešķirts AGIR Sahel iniciatīvai no 11. EAF budžeta ar mērķi palielināt Sāhelas valstu izturētspēju;

| 70. | uzsver, ka Sāhelas valstīm ir jāizstrādā politika attiecībā uz sociālo pamatinfrastruktūru un svarīgākajiem tīkliem (kanalizācijas, medicīnas speciālistu, transporta un telekomunikāciju), lai humānā palīdzība tiktu sniegta objektīvi, visiem un bez ierobežojumiem, pareizi un efektīvi; sagaida, ka Sāhelas valstis un vietējās un reģionālās iestādes nodrošinās šo tīklu ilgtspējību un pieejamību; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka Sāhelas valstīm ir jāizstrādā politika attiecībā uz sociālo pamatinfrastruktūru un svarīgākajiem tīkliem (kanalizācijas, medicīnas speciālistu, transporta un telekomunikāciju), lai humānā palīdzība tiktu sniegta objektīvi, visiem un bez ierobežojumiem, pareizi un efektīvi; sagaida, ka Sāhelas valstis un vietējās un reģionālās iestādes nodrošinās šo tīklu ilgtspējību un pieejamību;

Sieviešu, bērnu un minoritāšu stāvoklis cilvēktiesību jomā

| 71. | ļoti asi nosoda Sāhelas reģionā, jo īpaši Mauritānijā, pastāvošo verdzību, kas bieži vien tiek pārmantota un kas, kā tiek ziņots, skar ievērojamu mazākumtautību iedzīvotāju daļu; norāda, ka verdzību nosaka stingrā kastu sistēma, un tā turpina pastāvēt par spīti tam, ka oficiāli verdzība šajā valstī tika atcelta 1981. gadā un 2007. gadā tā skaidri noteikta par sodāmu rīcību; pauž dziļas bažas par to, ka šādai praksei ir piešķirts likumīgs statuss, tostarp valsts pārvaldes jomā; turklāt norāda uz Mauritānijas valdības izteikto nevēlēšanos atzīt joprojām plaši izplatītās verdzības pastāvēšanu un uz to, ka līdz šim ir zināma tikai viena tiesā ierosināta lieta pret vergu īpašnieku; mudina Mauritānijas valdību pildīt valsts un starptautiskās tiesiskās saistības un pienākumus efektīvi izskaust visa veida verdzību un pieņemt tiesību aktus, kas vērsti pret vergturību, cita starpā kompensācijas procedūras; turklāt rosina Mauritānijas iestādes pārtraukt mocīt, kā arī ieslodzīt pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, kas izvērš kampaņas par verdzības likvidēšanu, tostarp par apsūdzībām apostāzijā; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā saistībā turpināt atbalstīt Mauritānijas, kā arī starptautisko pret verdzību vērsto organizāciju darbu, tostarp darbu, ko veic ANO īpašais referents jautājumos par mūsdienu verdzības izpausmēm; |
| --- | --- |

71.

ļoti asi nosoda Sāhelas reģionā, jo īpaši Mauritānijā, pastāvošo verdzību, kas bieži vien tiek pārmantota un kas, kā tiek ziņots, skar ievērojamu mazākumtautību iedzīvotāju daļu; norāda, ka verdzību nosaka stingrā kastu sistēma, un tā turpina pastāvēt par spīti tam, ka oficiāli verdzība šajā valstī tika atcelta 1981. gadā un 2007. gadā tā skaidri noteikta par sodāmu rīcību; pauž dziļas bažas par to, ka šādai praksei ir piešķirts likumīgs statuss, tostarp valsts pārvaldes jomā; turklāt norāda uz Mauritānijas valdības izteikto nevēlēšanos atzīt joprojām plaši izplatītās verdzības pastāvēšanu un uz to, ka līdz šim ir zināma tikai viena tiesā ierosināta lieta pret vergu īpašnieku; mudina Mauritānijas valdību pildīt valsts un starptautiskās tiesiskās saistības un pienākumus efektīvi izskaust visa veida verdzību un pieņemt tiesību aktus, kas vērsti pret vergturību, cita starpā kompensācijas procedūras; turklāt rosina Mauritānijas iestādes pārtraukt mocīt, kā arī ieslodzīt pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, kas izvērš kampaņas par verdzības likvidēšanu, tostarp par apsūdzībām apostāzijā; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā saistībā turpināt atbalstīt Mauritānijas, kā arī starptautisko pret verdzību vērsto organizāciju darbu, tostarp darbu, ko veic ANO īpašais referents jautājumos par mūsdienu verdzības izpausmēm;

| 72. | ar lielām bažām konstatē, ka verdzība pastāv visā plašajā Sāhelas reģionā, jo liels skaits cilvēku veic piespiedu darbu Mali, Nigērā un citviet; mudina atbildīgās valsts un starptautiskās iestādes rīkoties šajā jautājumā, uzraugot to pašreizējo tiesību aktu pienācīgu īstenošanu, ar ko aizliedz un atzīst par sodāmu verdzību, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu un meiteņu stāvoklim un neaizsargātībai; mudina iestādes izstrādāt programmas, kuru mērķis cita starpā ir palīdzēt cietušo rehabilitēšanā un atkārtotā integrēšanā, datu apkopošanā un galvenokārt informētības vairošanas kampaņu organizēšanā, jo daudzi verdzību uzskata par dabisku situāciju un šī sociālā hierarhija ir cieši nostiprinājusies; mudina vietējās iestādes izstrādāt stratēģijas un programmas, kuru mērķis ir integrēt sabiedrībā bijušos vergus, nodrošinot iztikas līdzekļus un atbilstīgu piekļuvi darbam; |
| --- | --- |

72.

ar lielām bažām konstatē, ka verdzība pastāv visā plašajā Sāhelas reģionā, jo liels skaits cilvēku veic piespiedu darbu Mali, Nigērā un citviet; mudina atbildīgās valsts un starptautiskās iestādes rīkoties šajā jautājumā, uzraugot to pašreizējo tiesību aktu pienācīgu īstenošanu, ar ko aizliedz un atzīst par sodāmu verdzību, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu un meiteņu stāvoklim un neaizsargātībai; mudina iestādes izstrādāt programmas, kuru mērķis cita starpā ir palīdzēt cietušo rehabilitēšanā un atkārtotā integrēšanā, datu apkopošanā un galvenokārt informētības vairošanas kampaņu organizēšanā, jo daudzi verdzību uzskata par dabisku situāciju un šī sociālā hierarhija ir cieši nostiprinājusies; mudina vietējās iestādes izstrādāt stratēģijas un programmas, kuru mērķis ir integrēt sabiedrībā bijušos vergus, nodrošinot iztikas līdzekļus un atbilstīgu piekļuvi darbam;

| 73. | pauž bažas par bērnu pamattiesību pārkāpumiem Sāhelas reģionā, jo īpaši par dzimuma vardarbību un diskrimināciju, bērnu darba izplatību, nepilngadīgo iespējamo turēšanu pieaugušo cietumos Mauritānijā, Mali un citviet un bērnu-kareivju vervēšanu Čadas valsts armijā; aicina ES cieši sadarboties ar Sāhelas reģiona valstu valdībām, lai nodrošinātu šādas prakses izskaušanu; |
| --- | --- |

73.

pauž bažas par bērnu pamattiesību pārkāpumiem Sāhelas reģionā, jo īpaši par dzimuma vardarbību un diskrimināciju, bērnu darba izplatību, nepilngadīgo iespējamo turēšanu pieaugušo cietumos Mauritānijā, Mali un citviet un bērnu-kareivju vervēšanu Čadas valsts armijā; aicina ES cieši sadarboties ar Sāhelas reģiona valstu valdībām, lai nodrošinātu šādas prakses izskaušanu;

| 74. | pauž nopietnas bažas par pierādījumiem, kas liecina par bērnu darbu Mali zelta raktuvēs, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un citās tautsaimniecības nozarēs, kurās, kā ziņots, nodarbina bērnus jau no sešu gadu vecuma; norāda, ka Sāhelas reģiona valstu tiesību aktos ir aizliegts bērnu darbs; un norāda, ka darbs zelta raktuvēs ir īpaši kaitīgs; tāpēc aicina Mali iestādes ieviest politikas priekšlikumus, kas ietverti 2011. gada jūnija Rīcības plānā cīņai pret bērnu darbu (PANETEM), un aktīvāk veicināt vispārējo izglītību; aicina ES sadarboties ar Starptautisko Darba organizāciju un citām valsts un starptautiskām organizācijām, lai pilnīgi izskaustu bērnu darbu Mali; aicina visas Sāhelas reģiona valstis cīnīties pret bērnu darbu un veicināt izglītību; |
| --- | --- |

74.

pauž nopietnas bažas par pierādījumiem, kas liecina par bērnu darbu Mali zelta raktuvēs, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un citās tautsaimniecības nozarēs, kurās, kā ziņots, nodarbina bērnus jau no sešu gadu vecuma; norāda, ka Sāhelas reģiona valstu tiesību aktos ir aizliegts bērnu darbs; un norāda, ka darbs zelta raktuvēs ir īpaši kaitīgs; tāpēc aicina Mali iestādes ieviest politikas priekšlikumus, kas ietverti 2011. gada jūnija Rīcības plānā cīņai pret bērnu darbu (PANETEM), un aktīvāk veicināt vispārējo izglītību; aicina ES sadarboties ar Starptautisko Darba organizāciju un citām valsts un starptautiskām organizācijām, lai pilnīgi izskaustu bērnu darbu Mali; aicina visas Sāhelas reģiona valstis cīnīties pret bērnu darbu un veicināt izglītību;

| 75. | ar lielām bažām norāda, ka saskaņā ar NVO statistiku Mali strādā vairāk nekā 3 miljoni bērnu, kas jaunāki par 17 gadiem; pauž nožēlu par šo situāciju, jo īpaši tāpēc, ka tā samazinās izglītības līmenis un veidojas zems lasītprasmes līmenis; |
| --- | --- |

75.

ar lielām bažām norāda, ka saskaņā ar NVO statistiku Mali strādā vairāk nekā 3 miljoni bērnu, kas jaunāki par 17 gadiem; pauž nožēlu par šo situāciju, jo īpaši tāpēc, ka tā samazinās izglītības līmenis un veidojas zems lasītprasmes līmenis;

| 76. | atkārtoti norāda, ka ES ievēro Kimberlijas procesa principus, īsteno meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības FLEGT rīcības plāna programmas un cenšas pēc iespējas veicināt starptautisko standartu ievērošanu sociālās aizsardzības, nodarbinātības un vides jomā, kā arī uzņēmumu sociālo atbildīgumu; aicina ES un Sāhelas reģiona valstis apsvērt iespēju ieviest zelta izsekojamības procesu līdzīgi Kimberlijas procesam dimantu jomā; uzsver, ka Eiropas uzņēmumiem, kuriem ir filiāles reģiona valstīs, ir jāievēro šie pamatstandarti, kā arī starptautiskās pamatnostādnes par uzņēmumu sociālo atbildību; norāda, ka ES tuvākajā nākotnē īstenos principu, saskaņā ar kuru ziņojumus iesniegs katra valsts; |
| --- | --- |

76.

atkārtoti norāda, ka ES ievēro Kimberlijas procesa principus, īsteno meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības FLEGT rīcības plāna programmas un cenšas pēc iespējas veicināt starptautisko standartu ievērošanu sociālās aizsardzības, nodarbinātības un vides jomā, kā arī uzņēmumu sociālo atbildīgumu; aicina ES un Sāhelas reģiona valstis apsvērt iespēju ieviest zelta izsekojamības procesu līdzīgi Kimberlijas procesam dimantu jomā; uzsver, ka Eiropas uzņēmumiem, kuriem ir filiāles reģiona valstīs, ir jāievēro šie pamatstandarti, kā arī starptautiskās pamatnostādnes par uzņēmumu sociālo atbildību; norāda, ka ES tuvākajā nākotnē īstenos principu, saskaņā ar kuru ziņojumus iesniegs katra valsts;

| 77. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar bērnu nolaupīšanu izpirkuma maksas pieprasīšanai un pārdošanai Čadā, kā arī citās reģiona valstīs; norāda, ka bērni tiek pārdoti piespiedu darbam, piespiedu laulībām un seksuālai izmantošanai gan iekšzemē, gan ārvalstīs; turklāt norāda, ka atsevišķos gadījumos bērni ir tikuši nolaupīti un pārdoti starptautiskām adopcijas aģentūrām; |
| --- | --- |

77.

pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar bērnu nolaupīšanu izpirkuma maksas pieprasīšanai un pārdošanai Čadā, kā arī citās reģiona valstīs; norāda, ka bērni tiek pārdoti piespiedu darbam, piespiedu laulībām un seksuālai izmantošanai gan iekšzemē, gan ārvalstīs; turklāt norāda, ka atsevišķos gadījumos bērni ir tikuši nolaupīti un pārdoti starptautiskām adopcijas aģentūrām;

| 78. | aicina Sāhelas reģiona valstis uzlabot piekļuvi izglītībai visiem bērniem, gan zēniem, gan meitenēm, un klejotājciltīm, nepieļaujot diskrimināciju rases, kastas vai etniskās piederības dēļ; aicina Sāhelas reģiona valstis popularizēt profesionālo izglītību, piekļuvi augstākajai izglītībai un nodarbinātībai, lai apliecinātu Sāhelas reģiona jaunatnei nākotnes iespējas un tādējādi mazinātu teroristu grupējumu ietekmi; pieprasa nodrošināt bērnu dzīves apstākļu un apstākļu skolā atbilstību minimālajām veselības, drošības un cieņas prasībām un to, ka bērniem nedara pāri un viņus neapdraud skolotāji; |
| --- | --- |

78.

aicina Sāhelas reģiona valstis uzlabot piekļuvi izglītībai visiem bērniem, gan zēniem, gan meitenēm, un klejotājciltīm, nepieļaujot diskrimināciju rases, kastas vai etniskās piederības dēļ; aicina Sāhelas reģiona valstis popularizēt profesionālo izglītību, piekļuvi augstākajai izglītībai un nodarbinātībai, lai apliecinātu Sāhelas reģiona jaunatnei nākotnes iespējas un tādējādi mazinātu teroristu grupējumu ietekmi; pieprasa nodrošināt bērnu dzīves apstākļu un apstākļu skolā atbilstību minimālajām veselības, drošības un cieņas prasībām un to, ka bērniem nedara pāri un viņus neapdraud skolotāji;

| 79. | prasa izstrādāt efektīvu veselības aizsardzības un izglītības politiku, kuras mērķauditorija būtu visneaizsargātākā iedzīvotāju daļa, piemēram, sievietes un bērni, un uzraudzīt šīs politikas īstenošanu, lai izpildītu tūkstošgades attīstības mērķus; tie ir: pamatizglītība visiem, mātes veselības uzlabošana un aprūpes pieejamība visiem, cīņa pret HIV/AIDS un visām infekcijas slimībām; aicina Eiropas Savienību 11. EAF pasākumos Sāhelas reģionā prioritāti piešķirt jauniešiem un izstrādāt tālejošu politiku izglītības jomā; atgādina, cik svarīga ir politika, kura īpaši izstrādāta attiecībā uz sievietēm, kā arī nodarbinātības iespējām; |
| --- | --- |

79.

prasa izstrādāt efektīvu veselības aizsardzības un izglītības politiku, kuras mērķauditorija būtu visneaizsargātākā iedzīvotāju daļa, piemēram, sievietes un bērni, un uzraudzīt šīs politikas īstenošanu, lai izpildītu tūkstošgades attīstības mērķus; tie ir: pamatizglītība visiem, mātes veselības uzlabošana un aprūpes pieejamība visiem, cīņa pret HIV/AIDS un visām infekcijas slimībām; aicina Eiropas Savienību 11. EAF pasākumos Sāhelas reģionā prioritāti piešķirt jauniešiem un izstrādāt tālejošu politiku izglītības jomā; atgādina, cik svarīga ir politika, kura īpaši izstrādāta attiecībā uz sievietēm, kā arī nodarbinātības iespējām;

| 80. | atzīst, ka sievietēm ir liela nozīme situācijas stabilizācijā Sāhelas reģionā un šā reģiona attīstībā, un aicina pastiprināt viņu svarīgo lomu konfliktu novēršanā, miera uzturēšanā un atjaunošanā, kā arī drošības, politikas un ilgtspējīgas ekonomikas jomā; aicina attīstības partnerus piešķirt finansiālu atbalstu projektiem, kuri īpaši paredzēti pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm šajā reģionā; |
| --- | --- |

80.

atzīst, ka sievietēm ir liela nozīme situācijas stabilizācijā Sāhelas reģionā un šā reģiona attīstībā, un aicina pastiprināt viņu svarīgo lomu konfliktu novēršanā, miera uzturēšanā un atjaunošanā, kā arī drošības, politikas un ilgtspējīgas ekonomikas jomā; aicina attīstības partnerus piešķirt finansiālu atbalstu projektiem, kuri īpaši paredzēti pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm šajā reģionā;

| 81. | pauž bažas par diskrimināciju, no kuras minētajā reģionā cieš sievietes un meitenes un kas izpaužas arī kā piespiedu laulības, bērnu laulības, seksuāla izmantošana, nepietiekama izglītība un plaši izplatītā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, tostarp infibulācija, kā arī paražas, piemēram, sororāts vai levirāts, un diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi izglītībai, tiesībām atbilstošam darbam un veselības aprūpei; aicina īstenot cilvēktiesību aizsardzības un dzimumu līdztiesības politikas nostādnes sadarbībā ar visiem dalībniekiem attīstības jomā, jo īpaši lai ievērotu, aizsargātu un veicinātu sieviešu tiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības, nepieļaujot diskrimināciju rases, kastas, vecuma, etniskās vai reliģiskās piederības, ģimenes stāvokļa, izcelsmes vai migranta statusa esamības vai neesamības dēļ; uzsver, ka jāvelta vairāk pūļu, lai nodrošinātu, ka ar pārvaldību un tiesiskumu saistītās reformas atbilst īpašajām sieviešu vajadzībām; |
| --- | --- |

81.

pauž bažas par diskrimināciju, no kuras minētajā reģionā cieš sievietes un meitenes un kas izpaužas arī kā piespiedu laulības, bērnu laulības, seksuāla izmantošana, nepietiekama izglītība un plaši izplatītā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, tostarp infibulācija, kā arī paražas, piemēram, sororāts vai levirāts, un diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi izglītībai, tiesībām atbilstošam darbam un veselības aprūpei; aicina īstenot cilvēktiesību aizsardzības un dzimumu līdztiesības politikas nostādnes sadarbībā ar visiem dalībniekiem attīstības jomā, jo īpaši lai ievērotu, aizsargātu un veicinātu sieviešu tiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības, nepieļaujot diskrimināciju rases, kastas, vecuma, etniskās vai reliģiskās piederības, ģimenes stāvokļa, izcelsmes vai migranta statusa esamības vai neesamības dēļ; uzsver, ka jāvelta vairāk pūļu, lai nodrošinātu, ka ar pārvaldību un tiesiskumu saistītās reformas atbilst īpašajām sieviešu vajadzībām;

| 82. | prasa Sāhelas reģiona valstīm pieņemt tiesību aktus un veikt konkrētus pasākumus, lai aizliegtu un sodītu jebkāda veida vardarbību pret sievietēm, tostarp vardarbību mājās un seksuālo vardarbību, seksuālo uzmākšanos un kaitīgās tradicionālās ieražas, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgām meitenēm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt cietušās, sniegt viņām īpašus pakalpojumus un vienlaikus apkarot agresoru nesodāmību, nodrošinot šo noziegumu izmeklēšanu, reālu sodu piespriešanu un pilnīgu tiesu pieejamību visām sievietēm, bez jebkādas diskriminācijas reliģiskās pārliecības un/vai etniskās piederības dēļ; uzsver, ka vardarbība ģimenē nav jautājums, kas attiecas uz privāto dzīvi, tādēļ nav pieņemamas atrunas par vardarbības saistību ar kultūru vai reliģisko pārliecību; |
| --- | --- |

82.

prasa Sāhelas reģiona valstīm pieņemt tiesību aktus un veikt konkrētus pasākumus, lai aizliegtu un sodītu jebkāda veida vardarbību pret sievietēm, tostarp vardarbību mājās un seksuālo vardarbību, seksuālo uzmākšanos un kaitīgās tradicionālās ieražas, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un piespiedu laulības, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgām meitenēm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt cietušās, sniegt viņām īpašus pakalpojumus un vienlaikus apkarot agresoru nesodāmību, nodrošinot šo noziegumu izmeklēšanu, reālu sodu piespriešanu un pilnīgu tiesu pieejamību visām sievietēm, bez jebkādas diskriminācijas reliģiskās pārliecības un/vai etniskās piederības dēļ; uzsver, ka vardarbība ģimenē nav jautājums, kas attiecas uz privāto dzīvi, tādēļ nav pieņemamas atrunas par vardarbības saistību ar kultūru vai reliģisko pārliecību;

| 83. | mudina Sāhelas reģiona valstis pārskatīt tiesību aktus attiecībā uz sievietēm un īpašumtiesībām; uzsver, ka ir svarīgi, lai sievietēm piederētu zeme, kuru viņas apstrādā un uz kuras viņas dzīvo; |
| --- | --- |

83.

mudina Sāhelas reģiona valstis pārskatīt tiesību aktus attiecībā uz sievietēm un īpašumtiesībām; uzsver, ka ir svarīgi, lai sievietēm piederētu zeme, kuru viņas apstrādā un uz kuras viņas dzīvo;

| 84. | mudina starptautisko sabiedrību steidzami piešķirt lielākus līdzekļus šā reģiona sieviešu tiesību un patstāvības atbalstam; atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības centienus nodrošināt sieviešu tiesību ievērošanu un atgādina ECOWAS nozīmīgo lomu reģiona stabilitātes nodrošināšanā; aicina Sāhelas reģiona valstis pastiprināt sadarbību, lai izstrādātu sieviešu tiesību aktualizēšanas kampaņas, iesaistot NVO, pilsonisko sabiedrību, ANO un ES; aicina ES sadarboties ar reģionālajiem dalībniekiem, lai veicinātu meiteņu izglītību un atbalstītu pasākumus, kas uzlabo sieviešu finansiālo drošību un iespējas, kā galvenos jautājumus, lai nodrošinātu sieviešu sociālās, politiskās un ekonomiskās iespējas; turklāt mudina politisko uzsvaru likt uz sieviešu veselības aprūpes uzlabošanu; |
| --- | --- |

84.

mudina starptautisko sabiedrību steidzami piešķirt lielākus līdzekļus šā reģiona sieviešu tiesību un patstāvības atbalstam; atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības centienus nodrošināt sieviešu tiesību ievērošanu un atgādina ECOWAS nozīmīgo lomu reģiona stabilitātes nodrošināšanā; aicina Sāhelas reģiona valstis pastiprināt sadarbību, lai izstrādātu sieviešu tiesību aktualizēšanas kampaņas, iesaistot NVO, pilsonisko sabiedrību, ANO un ES; aicina ES sadarboties ar reģionālajiem dalībniekiem, lai veicinātu meiteņu izglītību un atbalstītu pasākumus, kas uzlabo sieviešu finansiālo drošību un iespējas, kā galvenos jautājumus, lai nodrošinātu sieviešu sociālās, politiskās un ekonomiskās iespējas; turklāt mudina politisko uzsvaru likt uz sieviešu veselības aprūpes uzlabošanu;

| 85. | aicina turklāt Sāhelas reģiona valstis nodrošināt visu jaundzimušo meiteņu reģistrēšanu un vēlāk viņu pieteikšanu pamatizglītības apguvei; |
| --- | --- |

85.

aicina turklāt Sāhelas reģiona valstis nodrošināt visu jaundzimušo meiteņu reģistrēšanu un vēlāk viņu pieteikšanu pamatizglītības apguvei;

| 86. | aicina Komisiju, EĀDD un Padomi vairāk mudināt šā reģiona valstis savos tiesību aktos ieviest skaidrus noteikumus par sieviešu un meiteņu tiesībām un likt uzsvaru uz programmām, kas šīs tiesības garantētu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, tostarp izglītības jomā, un veselības aprūpei, kā arī seksuālās un reproduktīvās tiesības un nodrošināt piekļuvi aizdevumiem pārtikas, zemes un ražošanas resursu iegādei, jo īpaši lauku reģionos, un piekļuvi veselības aprūpei un tiesu sistēmai, lai palielinātu sieviešu ekonomisko neatkarību, palīdzot viņām pāriet no neoficiālā uz oficiālo darbu, veicinātu sieviešu līdzdalību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā un izskaustu visu veidu vardarbību pret meitenēm un sievietēm, tostarp piespiedu laulības agrā vecumā un tādu barbarisku praksi kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju, EĀDD un Padomi vairāk mudināt šā reģiona valstis savos tiesību aktos ieviest skaidrus noteikumus par sieviešu un meiteņu tiesībām un likt uzsvaru uz programmām, kas šīs tiesības garantētu, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, tostarp izglītības jomā, un veselības aprūpei, kā arī seksuālās un reproduktīvās tiesības un nodrošināt piekļuvi aizdevumiem pārtikas, zemes un ražošanas resursu iegādei, jo īpaši lauku reģionos, un piekļuvi veselības aprūpei un tiesu sistēmai, lai palielinātu sieviešu ekonomisko neatkarību, palīdzot viņām pāriet no neoficiālā uz oficiālo darbu, veicinātu sieviešu līdzdalību politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanā un izskaustu visu veidu vardarbību pret meitenēm un sievietēm, tostarp piespiedu laulības agrā vecumā un tādu barbarisku praksi kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana;

| 87. | prasa ES īpašajiem pārstāvjiem Sāhelas reģionā un cilvēktiesību jautājumos izstrādāt kopīgus pasākumus, lai labāk nodrošinātu sieviešu tiesību ievērošanu šajā reģionā, jo īpaši apkarojot nesodāmību par vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, un jebkuru citu vardarbību, kas ietekmē sievietes cieņu; mudina Komisiju, EĀDD un partnervalstis jautājumu par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību noteikt kā vienu no divpusējās palīdzības programmu prioritātēm un piešķirt ilgtspējīgu un uzticamu finansējumu iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt sieviešu patstāvību un sekmēt dzimumu līdztiesību; jo īpaši stingri nosoda vardarbību, jo tā ir galvenais šķērslis sieviešu sociālajai un ekonomiskajai brīvībai; uzsver, ka dzimumu līdztiesības veicināšanas politika jāatzīst par starpnozaru jautājumu; |
| --- | --- |

87.

prasa ES īpašajiem pārstāvjiem Sāhelas reģionā un cilvēktiesību jautājumos izstrādāt kopīgus pasākumus, lai labāk nodrošinātu sieviešu tiesību ievērošanu šajā reģionā, jo īpaši apkarojot nesodāmību par vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, un jebkuru citu vardarbību, kas ietekmē sievietes cieņu; mudina Komisiju, EĀDD un partnervalstis jautājumu par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību noteikt kā vienu no divpusējās palīdzības programmu prioritātēm un piešķirt ilgtspējīgu un uzticamu finansējumu iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt sieviešu patstāvību un sekmēt dzimumu līdztiesību; jo īpaši stingri nosoda vardarbību, jo tā ir galvenais šķērslis sieviešu sociālajai un ekonomiskajai brīvībai; uzsver, ka dzimumu līdztiesības veicināšanas politika jāatzīst par starpnozaru jautājumu;

| 88. | atzinīgi vērtē viendzimuma attiecību juridiskā statusa noteikšanu Mali, Nigērā, Čadā un Burkinafaso; tomēr pauž nožēlu par sabiedrībā joprojām pastāvošo diskrimināciju; pauž nopietnas bažas par likuma par “publisku piedauzību” un likuma, ar ko aizliedz “amorālas” attiecības, piemērošanu attiecībā uz LGBT kopienu Mali un reģionā kopumā; cer, ka personas, kuras tika apspiestas sacelšanās laikā Mali ziemeļos, varēs atkal droši iekļauties sabiedrībā; pauž nopietnas bažas par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu attiecību sodāmību, kāda pastāv Mauritānijā un par ko vīriešiem pienākas nāvessods, publiski nomētājot ar akmeņiem; tomēr norāda, ka nav dokumentētu gadījumu, ka šāds sods jebkad būtu piemērots; mudina Mauritānijas valdību tomēr sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, lai reformētu tās tiesību aktus un palīdzētu uzlabot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu dzīvi; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē viendzimuma attiecību juridiskā statusa noteikšanu Mali, Nigērā, Čadā un Burkinafaso; tomēr pauž nožēlu par sabiedrībā joprojām pastāvošo diskrimināciju; pauž nopietnas bažas par likuma par “publisku piedauzību” un likuma, ar ko aizliedz “amorālas” attiecības, piemērošanu attiecībā uz LGBT kopienu Mali un reģionā kopumā; cer, ka personas, kuras tika apspiestas sacelšanās laikā Mali ziemeļos, varēs atkal droši iekļauties sabiedrībā; pauž nopietnas bažas par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu attiecību sodāmību, kāda pastāv Mauritānijā un par ko vīriešiem pienākas nāvessods, publiski nomētājot ar akmeņiem; tomēr norāda, ka nav dokumentētu gadījumu, ka šāds sods jebkad būtu piemērots; mudina Mauritānijas valdību tomēr sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, lai reformētu tās tiesību aktus un palīdzētu uzlabot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu dzīvi;

| 89. | uzskata, ka uz tiesībām balstīta pieeja tuaregu cilšu stāvoklim un attīstībai, patiesi risinot vēsturiskas pārestības, ir būtisks priekšnoteikums mieram un attīstībai Sāhelas reģionā, apzinoties, ka minētajā teritorijā dzīvo gan tuaregu ciltis, gan citas etniskās grupas; atzinīgi vērtē Nigērā panākto progresu šajā jautājumā, tomēr mudina visas valstis, kurās ir ievērojams tuaregu īpatsvars, tostarp valstis ārpus Sāhelas reģiona, piemēram, Alžīriju un Lībiju, sadarboties ar kopienas pārstāvjiem, lai politiski un institucionāli atrisinātu problēmas, kas saistītas ar nepietiekamu attīstību un naidīgumu; turklāt norāda, ka Sāhelas reģionā ir kultūru daudzveidība; uzskata, ka ir jārada iespēja šiem iedzīvotājiem atkal mierīgi sadzīvot; mudina reģiona valstu valdības sociālajos un politiskajos dialogos, kā arī lēmumu pieņemšanas procesos iekļaut visu kultūru pārstāvjus; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka uz tiesībām balstīta pieeja tuaregu cilšu stāvoklim un attīstībai, patiesi risinot vēsturiskas pārestības, ir būtisks priekšnoteikums mieram un attīstībai Sāhelas reģionā, apzinoties, ka minētajā teritorijā dzīvo gan tuaregu ciltis, gan citas etniskās grupas; atzinīgi vērtē Nigērā panākto progresu šajā jautājumā, tomēr mudina visas valstis, kurās ir ievērojams tuaregu īpatsvars, tostarp valstis ārpus Sāhelas reģiona, piemēram, Alžīriju un Lībiju, sadarboties ar kopienas pārstāvjiem, lai politiski un institucionāli atrisinātu problēmas, kas saistītas ar nepietiekamu attīstību un naidīgumu; turklāt norāda, ka Sāhelas reģionā ir kultūru daudzveidība; uzskata, ka ir jārada iespēja šiem iedzīvotājiem atkal mierīgi sadzīvot; mudina reģiona valstu valdības sociālajos un politiskajos dialogos, kā arī lēmumu pieņemšanas procesos iekļaut visu kultūru pārstāvjus;

ES politikas ieteikumi Sāhelas reģionam

| 90. | atzinīgi vērtē ESĪP iecelšanu Sāhelas reģionam, kā arī spēcīgo cilvēktiesību aspektu viņa pilnvarās; gaida, ka jaunais ESĪP cieši sadarbosies ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, Starptautiskās krimināltiesas prokuratūru, Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (OHCHR) un cilvēktiesību aizstāvjiem un novērotājiem reģionā, veicinot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; aicina nodrošināt atbilstošu saskaņošanu starp ESĪP Sāhelas reģionā, jo īpaši ar ESĪP Vidusjūras dienvidu reģionā, kā arī ar ESĪP Āfrikas ragā, jo Āfrikas krīzēm ir spēcīga reģionālā ietekme, tām parasti ir plašāka ietekme un ģeostratēģiskie apsvērumi; šajā saistībā mudina ES iesaistīties konstruktīvā visu ES centienu saskaņošanā Āfrikā, jo īpaši krīžu pārvarēšanas un pēckonflikta centienu jomā, un tāpēc aicina PV/AP nodrošināt šādu saskaņošanu; |
| --- | --- |

90.

atzinīgi vērtē ESĪP iecelšanu Sāhelas reģionam, kā arī spēcīgo cilvēktiesību aspektu viņa pilnvarās; gaida, ka jaunais ESĪP cieši sadarbosies ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, Starptautiskās krimināltiesas prokuratūru, Augstā cilvēktiesību komisāra biroju (OHCHR) un cilvēktiesību aizstāvjiem un novērotājiem reģionā, veicinot cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; aicina nodrošināt atbilstošu saskaņošanu starp ESĪP Sāhelas reģionā, jo īpaši ar ESĪP Vidusjūras dienvidu reģionā, kā arī ar ESĪP Āfrikas ragā, jo Āfrikas krīzēm ir spēcīga reģionālā ietekme, tām parasti ir plašāka ietekme un ģeostratēģiskie apsvērumi; šajā saistībā mudina ES iesaistīties konstruktīvā visu ES centienu saskaņošanā Āfrikā, jo īpaši krīžu pārvarēšanas un pēckonflikta centienu jomā, un tāpēc aicina PV/AP nodrošināt šādu saskaņošanu;

| 91. | uzsver to, cik svarīgi ir pildīt ES cilvēktiesību politikas saistības, tostarp pamatnostādnes attiecībā uz bērniem un bruņotiem konfliktiem, vardarbību pret sievietēm un meitenēm un visa veida diskriminācijas izskaušanu pret sievietēm un meitenēm, atbilstības veicināšanu starptautiskajām humanitārajām tiesībām un civiliedzīvotāju aizsardzību KDAP misijās un operācijās, kā arī īstenot ES visaptverošas pieejas politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 1820 par sievietēm, mieru un drošību ieviešanu, tostarp uzraugot attīstību šajā jomā un ziņojot par to; |
| --- | --- |

91.

uzsver to, cik svarīgi ir pildīt ES cilvēktiesību politikas saistības, tostarp pamatnostādnes attiecībā uz bērniem un bruņotiem konfliktiem, vardarbību pret sievietēm un meitenēm un visa veida diskriminācijas izskaušanu pret sievietēm un meitenēm, atbilstības veicināšanu starptautiskajām humanitārajām tiesībām un civiliedzīvotāju aizsardzību KDAP misijās un operācijās, kā arī īstenot ES visaptverošas pieejas politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 1820 par sievietēm, mieru un drošību ieviešanu, tostarp uzraugot attīstību šajā jomā un ziņojot par to;

| 92. | pauž nožēlu, ka ne ES stratēģijā Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai, kas pieņemta 2011. gada 21. martā, ne secinājumos par šo stratēģiju, kas pieņemti Ārlietu padomē 2012. gada 23. martā, nav pieminēta dzimumu līdztiesības veicināšana, sieviešu situācija vai viņu tiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

92.

pauž nožēlu, ka ne ES stratēģijā Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai, kas pieņemta 2011. gada 21. martā, ne secinājumos par šo stratēģiju, kas pieņemti Ārlietu padomē 2012. gada 23. martā, nav pieminēta dzimumu līdztiesības veicināšana, sieviešu situācija vai viņu tiesību aizsardzība;

| 93. | atzinīgi vērtē ES Sāhelas stratēģijas darbības stratēģiskos virzienus, tostarp atbalstu un labas pārvaldības veicināšanu un iekšējo konfliktu atrisināšanu; tomēr uzskata, ka šī stratēģija joprojām atbilstoši nevirza tādus aspektus kā cilvēktiesības, tiesiskums, atbalsts demokrātijai, efektīva ekonomikas pārvaldība un spēcīgi pretkorupcijas pasākumi, kas ir galvenie aspekti attīstības un drošības saiknes atbalstam tās pamatā; mudina ES iestādes tuvākajā nākotnē sadarboties, lai pārskatītu stratēģiju, iekļaujot konkrētus priekšlikumus šādās jomās:






  a) | bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu nožēlojamā stāvokļa risināšana; |
| --- | --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē ES Sāhelas stratēģijas darbības stratēģiskos virzienus, tostarp atbalstu un labas pārvaldības veicināšanu un iekšējo konfliktu atrisināšanu; tomēr uzskata, ka šī stratēģija joprojām atbilstoši nevirza tādus aspektus kā cilvēktiesības, tiesiskums, atbalsts demokrātijai, efektīva ekonomikas pārvaldība un spēcīgi pretkorupcijas pasākumi, kas ir galvenie aspekti attīstības un drošības saiknes atbalstam tās pamatā; mudina ES iestādes tuvākajā nākotnē sadarboties, lai pārskatītu stratēģiju, iekļaujot konkrētus priekšlikumus šādās jomās:

a)

bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu nožēlojamā stāvokļa risināšana;

| b) | verdzības, cilvēku tirdzniecības un citu tirdzniecības un kontrabandas veidu radītā posta novēršana, jo tie ir pierādījuši nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām un drošību reģionā; |
| --- | --- |

b)

verdzības, cilvēku tirdzniecības un citu tirdzniecības un kontrabandas veidu radītā posta novēršana, jo tie ir pierādījuši nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām un drošību reģionā;

| c) | sieviešu, bērnu un minoritāšu stāvokļa uzlabošana; |
| --- | --- |

c)

sieviešu, bērnu un minoritāšu stāvokļa uzlabošana;

| d) | efektīva un konstruktīva palīdzības novirzīšana, piedāvājot papildu atbalstu valdībām atbilstoši principam “lielāks atbalsts lielākām reformām”; |
| --- | --- |

d)

efektīva un konstruktīva palīdzības novirzīšana, piedāvājot papildu atbalstu valdībām atbilstoši principam “lielāks atbalsts lielākām reformām”;

| e) | nesodāmības tradīcijas izbeigšana, tostarp atbalstot pasākumus, kas jau ir ierosināti vai ieviesti Mali un citviet; |
| --- | --- |

e)

nesodāmības tradīcijas izbeigšana, tostarp atbalstot pasākumus, kas jau ir ierosināti vai ieviesti Mali un citviet;

| f) | pilsonisko brīvību aizsardzība un demokrātiskās pārvaldības uzlabošana, izmantojot iekļaujošus vēlēšanu procesus un ticamu pārstāvību, kā arī atbalstot pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

f)

pilsonisko brīvību aizsardzība un demokrātiskās pārvaldības uzlabošana, izmantojot iekļaujošus vēlēšanu procesus un ticamu pārstāvību, kā arī atbalstot pilsonisko sabiedrību;

| g) | kultūras daudzveidības un mantojuma aizsardzība; |
| --- | --- |

g)

kultūras daudzveidības un mantojuma aizsardzība;

| 94. | iesaka ES apsvērt iespēju paredzēt mērķtiecīgas sankcijas, izmantojot aktīvu iesaldēšanu, vīzu aizliegumus vai citus instrumentus, smagāko cilvēktiesību pārkāpumu izdarītājiem gan Mali, gan citās reģiona valstīs; |
| --- | --- |

94.

iesaka ES apsvērt iespēju paredzēt mērķtiecīgas sankcijas, izmantojot aktīvu iesaldēšanu, vīzu aizliegumus vai citus instrumentus, smagāko cilvēktiesību pārkāpumu izdarītājiem gan Mali, gan citās reģiona valstīs;

| 95. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra neseno ziņojumu par situāciju Sāhelas reģionā; norāda uz “četri reiz četri” pieeju, kuras mērķis ir atbalstīt pārvaldību, drošību, humanitārās vajadzības un attīstību kā daļu no integrētas stratēģijas; īpaši atzinīgi vērtē stratēģijas spēcīgo cilvēktiesību aspektu un aicina ES turpināt sniegt atbalstu; turklāt atzinīgi vērtē ANO integrētās stratēģijas uzsvaru uz līdzdalību, vietējās un reģionālās pārvaldes atbalstīšanu, sociālās un drošības kohēzijas stiprināšanu, agrīnās brīdināšanas sistēmas izstrādi turpmākajiem draudiem un jo īpaši valsts un reģionālo cilvēktiesību mehānismu stiprināšanu vai konsolidāciju; mudina ES sadarbībā un saskaņā ar ANO iekļaut līdzīgu holistisku pieeju attiecībā uz ilgtspējību, drošību, humanitārajām un attīstības problēmām, kā arī cilvēktiesībām veidā, kādā atzīst būtisko starptautisko, pārrobežu un savstarpēji saistīto Sāhelas reģiona problēmu raksturu; |
| --- | --- |

95.

atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra neseno ziņojumu par situāciju Sāhelas reģionā; norāda uz “četri reiz četri” pieeju, kuras mērķis ir atbalstīt pārvaldību, drošību, humanitārās vajadzības un attīstību kā daļu no integrētas stratēģijas; īpaši atzinīgi vērtē stratēģijas spēcīgo cilvēktiesību aspektu un aicina ES turpināt sniegt atbalstu; turklāt atzinīgi vērtē ANO integrētās stratēģijas uzsvaru uz līdzdalību, vietējās un reģionālās pārvaldes atbalstīšanu, sociālās un drošības kohēzijas stiprināšanu, agrīnās brīdināšanas sistēmas izstrādi turpmākajiem draudiem un jo īpaši valsts un reģionālo cilvēktiesību mehānismu stiprināšanu vai konsolidāciju; mudina ES sadarbībā un saskaņā ar ANO iekļaut līdzīgu holistisku pieeju attiecībā uz ilgtspējību, drošību, humanitārajām un attīstības problēmām, kā arī cilvēktiesībām veidā, kādā atzīst būtisko starptautisko, pārrobežu un savstarpēji saistīto Sāhelas reģiona problēmu raksturu;

| 96. | uzsver joprojām svarīgo nozīmi, ko nodrošina plašāka ES sadarbība ar Āfrikas reģionālajiem dalībniekiem, piemēram, ĀS, ECOWAS, Arābu Magribas savienību un Āfrikas reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, lai radītu ilgstošu progresu attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas iniciatīvām Sāhelas reģionā; mudina kaimiņvalstis, piemēram, Senegālu, Alžīriju un Maroku, uzņemties vadošo lomu un nodrošināt patiesu reģionālo dinamiku, tādējādi sekmējot reģiona ekonomikas attīstību un cilvēktiesību ievērošanu; atzīst galu galā, ka noturīgiem risinājumiem saistībā ar problēmām Sāhelas reģionā ir jānāk no šā reģiona un tie pilnībā jāatzīst tā iedzīvotājiem; tomēr aicina ES turpināt savu apņemšanos sadarboties ar Sāhelas reģiona partneriem un palīdzēt viņiem ar visiem atbilstošajiem līdzekļiem, kas ir tās rīcībā, uzlabot šā reģiona iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī stiprināt saikni ar to demokrātisko valdību; |
| --- | --- |

96.

uzsver joprojām svarīgo nozīmi, ko nodrošina plašāka ES sadarbība ar Āfrikas reģionālajiem dalībniekiem, piemēram, ĀS, ECOWAS, Arābu Magribas savienību un Āfrikas reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, lai radītu ilgstošu progresu attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas iniciatīvām Sāhelas reģionā; mudina kaimiņvalstis, piemēram, Senegālu, Alžīriju un Maroku, uzņemties vadošo lomu un nodrošināt patiesu reģionālo dinamiku, tādējādi sekmējot reģiona ekonomikas attīstību un cilvēktiesību ievērošanu; atzīst galu galā, ka noturīgiem risinājumiem saistībā ar problēmām Sāhelas reģionā ir jānāk no šā reģiona un tie pilnībā jāatzīst tā iedzīvotājiem; tomēr aicina ES turpināt savu apņemšanos sadarboties ar Sāhelas reģiona partneriem un palīdzēt viņiem ar visiem atbilstošajiem līdzekļiem, kas ir tās rīcībā, uzlabot šā reģiona iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī stiprināt saikni ar to demokrātisko valdību;

Cilvēktiesību apsvērumi Rietumsahārā un Tindaufas nometnēs

| 97. | atzinīgi vērtē un atgādina 2013. gada aprīļa ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par stāvokli Rietumsahārā, kurā tika uzsvērta “Rietumsahāras konflikta atrisināšanas izšķirošā nozīme, ietverot to plašākā stratēģijā Sāhelas reģionam”, kā arī tika uzsvērts tas, ka “cilvēktiesību jautājums joprojām ir svarīgs, lai atrisinātu konfliktu”; norāda, ka pašreizējie konflikti Sāhelas reģionā un jo īpaši teroristu grupējumu, piemēram, AQMI, darbības Mali ziemeļos un Alžīrijas dienvidos ir destabilizācijas cēlonis Rietumsahāras reģionā un citos reģionos; turklāt norāda uz konflikta nelabvēlīgo ietekmi uz reģionālo integrāciju, kurā būtu jāiesaista Maroka un Alžīrija un kas varētu piedāvāt būtiskas iespējas ekonomikas attīstībai un demokratizācijai, uzlabojot cilvēku drošību Sāhelas un Sahāras reģionā; |
| --- | --- |

97.

atzinīgi vērtē un atgādina 2013. gada aprīļa ANO ģenerālsekretāra ziņojumu par stāvokli Rietumsahārā, kurā tika uzsvērta “Rietumsahāras konflikta atrisināšanas izšķirošā nozīme, ietverot to plašākā stratēģijā Sāhelas reģionam”, kā arī tika uzsvērts tas, ka “cilvēktiesību jautājums joprojām ir svarīgs, lai atrisinātu konfliktu”; norāda, ka pašreizējie konflikti Sāhelas reģionā un jo īpaši teroristu grupējumu, piemēram, AQMI, darbības Mali ziemeļos un Alžīrijas dienvidos ir destabilizācijas cēlonis Rietumsahāras reģionā un citos reģionos; turklāt norāda uz konflikta nelabvēlīgo ietekmi uz reģionālo integrāciju, kurā būtu jāiesaista Maroka un Alžīrija un kas varētu piedāvāt būtiskas iespējas ekonomikas attīstībai un demokratizācijai, uzlabojot cilvēku drošību Sāhelas un Sahāras reģionā;

| 98. | atkārtoti pauž atbalstu ANO rezolūcijām par Rietumsahāru; aicina pilnībā ievērot Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp biedrošanās brīvību, vārda brīvību un tiesības rīkot miermīlīgas demonstrācijas; |
| --- | --- |

98.

atkārtoti pauž atbalstu ANO rezolūcijām par Rietumsahāru; aicina pilnībā ievērot Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp biedrošanās brīvību, vārda brīvību un tiesības rīkot miermīlīgas demonstrācijas;

| 99. | uzsver nepieciešamību risināt problēmas cilvēktiesību jomā Rietumsahārā un Tindaufas bēgļu nometnēs, pat negaidot galīgo politisko izlīgumu vai nepaužot viedokli par šādu izlīgumu; tomēr atgādina, ka pašnoteikšanās ir pamata cilvēktiesības, kā norādīts ANO Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 1. pantā, un ka teritoriālā integritāte ir starptautisko tiesību princips; turklāt atgādina par ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1754 (2007), mudinot puses sākt godprātīgas sarunas, neizvirzot priekšnoteikumus, “nolūkā rast taisnīgu, ilgstošu un abpusēji pieņemamu politisko risinājumu, kas nodrošinātu Rietumsahāras reģiona iedzīvotāju pašnoteikšanos”; atgādina aicinājumu Marokai un Polisario Front turpināt sarunas par mierīgu konflikta atrisinājumu un atgādina, ka Rietumsahāras iedzīvotājiem ir pašnoteikšanās tiesības; uzsver iespēju, kas izriet no Marokā uzsāktajām politiskajām un demokrātiskajām reformām, ņemot vērā nopietnās saistības, ko paredz šīs reformas, jo īpaši attiecībā uz Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesību ievērošanu un atbalstīšanu; pauž bažas, ka 25 gadus novēlotā referenduma rīkošana vai jebkāda cita veida savstarpēji pieņemama politiska izlīguma pieņemšana palielina Rietumsahāras iedzīvotāju atsvešināšanos un vardarbības iespējamību, īpaši jauniešu vidū; aicina ES vairāk iesaistīties un atbalstīt ANO attiecībā uz iesaistīto pušu mudināšanu atsākt tiešas sarunas mierīgai konflikta atrisināšanai ilgtermiņā; |
| --- | --- |

99.

uzsver nepieciešamību risināt problēmas cilvēktiesību jomā Rietumsahārā un Tindaufas bēgļu nometnēs, pat negaidot galīgo politisko izlīgumu vai nepaužot viedokli par šādu izlīgumu; tomēr atgādina, ka pašnoteikšanās ir pamata cilvēktiesības, kā norādīts ANO Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 1. pantā, un ka teritoriālā integritāte ir starptautisko tiesību princips; turklāt atgādina par ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1754 (2007), mudinot puses sākt godprātīgas sarunas, neizvirzot priekšnoteikumus, “nolūkā rast taisnīgu, ilgstošu un abpusēji pieņemamu politisko risinājumu, kas nodrošinātu Rietumsahāras reģiona iedzīvotāju pašnoteikšanos”; atgādina aicinājumu Marokai un Polisario Front turpināt sarunas par mierīgu konflikta atrisinājumu un atgādina, ka Rietumsahāras iedzīvotājiem ir pašnoteikšanās tiesības; uzsver iespēju, kas izriet no Marokā uzsāktajām politiskajām un demokrātiskajām reformām, ņemot vērā nopietnās saistības, ko paredz šīs reformas, jo īpaši attiecībā uz Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesību ievērošanu un atbalstīšanu; pauž bažas, ka 25 gadus novēlotā referenduma rīkošana vai jebkāda cita veida savstarpēji pieņemama politiska izlīguma pieņemšana palielina Rietumsahāras iedzīvotāju atsvešināšanos un vardarbības iespējamību, īpaši jauniešu vidū; aicina ES vairāk iesaistīties un atbalstīt ANO attiecībā uz iesaistīto pušu mudināšanu atsākt tiešas sarunas mierīgai konflikta atrisināšanai ilgtermiņā;

| 100. | tā kā Rietumsahāras konflikta politiskais risinājums, izlīgums un cilvēktiesību situācija ir cieši saistīti aspekti, aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk iesaistīties Rietumsahāras konflikta risināšanā, ne tikai atbalstot ANO sarunas, bet arī izmantojot tās dažādos ārpolitikas instrumentus (piemēram, stiprinot cilvēktiesību uzraudzību un informētību starp policiju un drošības spēkiem, atbalstot demokrātiskās reformas, tostarp decentralizāciju, izskaužot diskrimināciju reģionā), lai veicinātu ļoti vajadzīgo uzticības veidošanos starp konflikta pusēm; |
| --- | --- |

100.

tā kā Rietumsahāras konflikta politiskais risinājums, izlīgums un cilvēktiesību situācija ir cieši saistīti aspekti, aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk iesaistīties Rietumsahāras konflikta risināšanā, ne tikai atbalstot ANO sarunas, bet arī izmantojot tās dažādos ārpolitikas instrumentus (piemēram, stiprinot cilvēktiesību uzraudzību un informētību starp policiju un drošības spēkiem, atbalstot demokrātiskās reformas, tostarp decentralizāciju, izskaužot diskrimināciju reģionā), lai veicinātu ļoti vajadzīgo uzticības veidošanos starp konflikta pusēm;

| 101. | pauž nopietnas bažas saistībā ar ANO īpašā referenta spīdzināšanas jautājumos jaunāko ziņojumu, kurā sniegti pierādījumi tam, ka Marokas amatpersonas ir aizturējušas personas politisku iemeslu dēļ, pakļāvušas Rietumsahāras ieslodzītos spīdzināšanai un izvarošanai, nolaupījuša protestētājus un iebiedēšanas nolūkos atstājušas tos tuksnesī, kā arī tīši un bieži vērsušās pret advokātiem, kuri iestājas par neatkarību, tostarp viņu mājās; turklāt norāda uz plaši izplatītiem apgalvojumiem par piespiedu pazušanu un netaisnīgu tiesu; vērš īpašu uzmanību uz Gdeim Izik protesta nometnes nojaukšanu 2010. gada novembrī, kad ievērojamas vardarbības dēļ bojā gāja 13 cilvēku, kā arī pēc tam 2013. gada februārī notikušo 25 Rietumsahāras iedzīvotāju tiesu, daudzi no kuriem bija pazīstami kā cilvēktiesību aktīvisti; atzīmē Marokas uzstājību attiecībā uz tiesas taisnīgumu un atbilstošu procesu, kā arī dažu starptautisko novērotāju pozitīvos secinājumus, tomēr atgādina arī par ANO īpašā referenta paustajām bažām saistībā ar militārās tiesas izmantošanu, apgalvojumiem par spīdzināšanu, kā arī Marokas iestāžu nespēju izmeklēt šīs lietas; norāda uz dažu nevalstisko organizāciju un cilvēktiesību novērotāju secinājumiem saistībā ar lietas iespējamo politizēto apsūdzību, pierādījumu trūkumu un pārmērīgi bargiem spriedumiem, kad divdesmit personām tika piespriests ieslodzījums no divdesmit gadiem līdz mūža ieslodzījumam; tāpēc atzinīgi vērtē Marokas Nacionālās cilvēktiesību padomes ieteikumu, kas paredz, ka turpmāk civiliedzīvotājus nevar tiesāt militārajā tiesā; mudina Marokas valdību nodrošināt šā priekšlikuma īstenošanu; vienlaikus pauž nožēlu, ka šis lēmums neattieksies uz tām personām, kuras jau ir notiesātas; turklāt mudina Marokas valdību īstenot visus ANO un Nacionālās cilvēktiesību padomes ziņojumos minētos ieteikumus un turpināt sekmēt cilvēktiesību ievērošanu; šajā saistībā aicina Marokas iestādes nekavējoties atbrīvot visus Rietumsahāras politiskos ieslodzītos, sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un citiem dalībniekiem, lai garantētu tiesas procesu pārredzamību un taisnīgumu un izmeklētu, kā arī notiesātu drošības iestāžu amatpersonas, kas, iespējams, bijušas iesaistītas patvaļīgā personu aizturēšanā, spīdzināšanā un cita veida varas ļaunprātīgā izmantošanā; |
| --- | --- |

101.

pauž nopietnas bažas saistībā ar ANO īpašā referenta spīdzināšanas jautājumos jaunāko ziņojumu, kurā sniegti pierādījumi tam, ka Marokas amatpersonas ir aizturējušas personas politisku iemeslu dēļ, pakļāvušas Rietumsahāras ieslodzītos spīdzināšanai un izvarošanai, nolaupījuša protestētājus un iebiedēšanas nolūkos atstājušas tos tuksnesī, kā arī tīši un bieži vērsušās pret advokātiem, kuri iestājas par neatkarību, tostarp viņu mājās; turklāt norāda uz plaši izplatītiem apgalvojumiem par piespiedu pazušanu un netaisnīgu tiesu; vērš īpašu uzmanību uz Gdeim Izik protesta nometnes nojaukšanu 2010. gada novembrī, kad ievērojamas vardarbības dēļ bojā gāja 13 cilvēku, kā arī pēc tam 2013. gada februārī notikušo 25 Rietumsahāras iedzīvotāju tiesu, daudzi no kuriem bija pazīstami kā cilvēktiesību aktīvisti; atzīmē Marokas uzstājību attiecībā uz tiesas taisnīgumu un atbilstošu procesu, kā arī dažu starptautisko novērotāju pozitīvos secinājumus, tomēr atgādina arī par ANO īpašā referenta paustajām bažām saistībā ar militārās tiesas izmantošanu, apgalvojumiem par spīdzināšanu, kā arī Marokas iestāžu nespēju izmeklēt šīs lietas; norāda uz dažu nevalstisko organizāciju un cilvēktiesību novērotāju secinājumiem saistībā ar lietas iespējamo politizēto apsūdzību, pierādījumu trūkumu un pārmērīgi bargiem spriedumiem, kad divdesmit personām tika piespriests ieslodzījums no divdesmit gadiem līdz mūža ieslodzījumam; tāpēc atzinīgi vērtē Marokas Nacionālās cilvēktiesību padomes ieteikumu, kas paredz, ka turpmāk civiliedzīvotājus nevar tiesāt militārajā tiesā; mudina Marokas valdību nodrošināt šā priekšlikuma īstenošanu; vienlaikus pauž nožēlu, ka šis lēmums neattieksies uz tām personām, kuras jau ir notiesātas; turklāt mudina Marokas valdību īstenot visus ANO un Nacionālās cilvēktiesību padomes ziņojumos minētos ieteikumus un turpināt sekmēt cilvēktiesību ievērošanu; šajā saistībā aicina Marokas iestādes nekavējoties atbrīvot visus Rietumsahāras politiskos ieslodzītos, sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un citiem dalībniekiem, lai garantētu tiesas procesu pārredzamību un taisnīgumu un izmeklētu, kā arī notiesātu drošības iestāžu amatpersonas, kas, iespējams, bijušas iesaistītas patvaļīgā personu aizturēšanā, spīdzināšanā un cita veida varas ļaunprātīgā izmantošanā;

| 102. | nosoda cilvēktiesību pārkāpumus pret Rietumsahāras sievietēm, kas galvenokārt izpaužas kā uzmākšanās un seksuāla vardarbība; |
| --- | --- |

102.

nosoda cilvēktiesību pārkāpumus pret Rietumsahāras sievietēm, kas galvenokārt izpaužas kā uzmākšanās un seksuāla vardarbība;

| 103. | atgādina Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neoficiāli publiskotajā 2006. gada ziņojumā paustās bažas par vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumiem Rietumsahārā; norāda uz Marokas prasību atļaut streikus un cita veida protestus; pauž nožēlu par acīmredzamo institucionālo kavēkli attiecībā pret tām nevalstiskajām organizācijām Marokā, kuras iestājas par neatkarību, kavējot to likumīgu reģistrāciju un atzīšanu, kas ir nepieciešama, lai efektīvi aizstāvētu savas kopienas; nosoda bieži vien bargo sodu par “Marokas teritoriālās integritātes graušanu” – tiesību aktu punktu, ko, kā ziņots, izmanto, lai vērstos pret Rietumsahāras iedzīvotājiem, kuri miermīlīgi propagandē neatkarību; atgādina ANO neatkarīgās ekspertes kultūras tiesību jautājumos secinājumus, ka Marokas iestādes aizliedz konkrētus Rietumsahāras iedzīvotāju kultūras aspektus; atkārto ANO neatkarīgās ekspertes aicinājumu izskaust šādus pasākumus un veicināt pilnīgu kultūras daudzveidību; šajā saistībā atzinīgi vērtē noteikumus par kultūras tiesību ievērošanu, kas iekļautas jaunajā Marokas konstitūcijā; atzinīgi vērē priekšlikumu izveidot televīzijas raidstaciju Rietumsahāras iedzīvotājiem; apņēmīgi mudina pilnīgi ieviest šos noteikumus; |
| --- | --- |

103.

atgādina Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neoficiāli publiskotajā 2006. gada ziņojumā paustās bažas par vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumiem Rietumsahārā; norāda uz Marokas prasību atļaut streikus un cita veida protestus; pauž nožēlu par acīmredzamo institucionālo kavēkli attiecībā pret tām nevalstiskajām organizācijām Marokā, kuras iestājas par neatkarību, kavējot to likumīgu reģistrāciju un atzīšanu, kas ir nepieciešama, lai efektīvi aizstāvētu savas kopienas; nosoda bieži vien bargo sodu par “Marokas teritoriālās integritātes graušanu” – tiesību aktu punktu, ko, kā ziņots, izmanto, lai vērstos pret Rietumsahāras iedzīvotājiem, kuri miermīlīgi propagandē neatkarību; atgādina ANO neatkarīgās ekspertes kultūras tiesību jautājumos secinājumus, ka Marokas iestādes aizliedz konkrētus Rietumsahāras iedzīvotāju kultūras aspektus; atkārto ANO neatkarīgās ekspertes aicinājumu izskaust šādus pasākumus un veicināt pilnīgu kultūras daudzveidību; šajā saistībā atzinīgi vērtē noteikumus par kultūras tiesību ievērošanu, kas iekļautas jaunajā Marokas konstitūcijā; atzinīgi vērē priekšlikumu izveidot televīzijas raidstaciju Rietumsahāras iedzīvotājiem; apņēmīgi mudina pilnīgi ieviest šos noteikumus;

| 104. | pauž dziļu nožēlu par to, ka trešdien, 2013. gada 6. martā, Maroka izraidīja četru Eiropas Parlamenta deputātu delegāciju; norāda, ka delegācijas mērķis bija apmeklēt Rietumsahāras teritorijas, uzzināt par cilvēktiesību stāvokli un tikties ar MINURSO pārstāvjiem; pauž dziļu nožēlu par Marokas iestāžu rīcību un prasa Marokas Karalistei atļaut brīvu piekļuvi un brīvu pārvietošanos Rietumsahārā neatkarīgiem novērotājiem, parlamentu deputātiem, žurnālistiem un humānās palīdzības organizācijām; |
| --- | --- |

104.

pauž dziļu nožēlu par to, ka trešdien, 2013. gada 6. martā, Maroka izraidīja četru Eiropas Parlamenta deputātu delegāciju; norāda, ka delegācijas mērķis bija apmeklēt Rietumsahāras teritorijas, uzzināt par cilvēktiesību stāvokli un tikties ar MINURSO pārstāvjiem; pauž dziļu nožēlu par Marokas iestāžu rīcību un prasa Marokas Karalistei atļaut brīvu piekļuvi un brīvu pārvietošanos Rietumsahārā neatkarīgiem novērotājiem, parlamentu deputātiem, žurnālistiem un humānās palīdzības organizācijām;

| 105. | atgādina ANO Projektu pakalpojumu biroja (UNOPS) bažas, ka Rietumsahāra joprojām ir viena no pasaulē vairāk mīnētajām teritorijām; norāda, ka kopš 1975. gada kājnieku mīnu dēļ Rietumsahārā ir traģiski gājuši bojā vismaz 2 500 cilvēku, un tās joprojām apdraud tūkstošiem Rietumsahāras nomadu dzīvi, kā arī ir būtisks šķērslis Rietumsahāras strīda atrisināšanai un bēgļu stāvokļa uzlabošanai; tāpēc izsaka atzinību par MINURSO, Karaliskās Marokas armijas, Polisario Front, organizācijas Landmine Action un citu iesaistīto pušu darbu saistībā ar skarto zonu noteikšanu un attīrīšanu; atzinīgi vērtē to, ka Polisario Front parakstīja Ženēvas aicinājumu par pretkājnieku sauszemes mīnu aizliegumu; mudina visus dalībniekus darīt visu iespējamo, lai izglītotu iedzīvotājus, palīdzētu cietušajiem un likvidētu visu atlikušo munīciju; turklāt norāda, ka Maroka ir viena no nedaudzajām valstīm un viena no tikai trim Āfrikas valstīm, kas nav parakstījusi Konvenciju par kājnieku mīnu aizliegumu; mudina Maroku to izdarīt kā uzticības veidošanas pasākumu un apņemšanos ievērot mieru; |
| --- | --- |

105.

atgādina ANO Projektu pakalpojumu biroja (UNOPS) bažas, ka Rietumsahāra joprojām ir viena no pasaulē vairāk mīnētajām teritorijām; norāda, ka kopš 1975. gada kājnieku mīnu dēļ Rietumsahārā ir traģiski gājuši bojā vismaz 2 500 cilvēku, un tās joprojām apdraud tūkstošiem Rietumsahāras nomadu dzīvi, kā arī ir būtisks šķērslis Rietumsahāras strīda atrisināšanai un bēgļu stāvokļa uzlabošanai; tāpēc izsaka atzinību par MINURSO, Karaliskās Marokas armijas, Polisario Front, organizācijas Landmine Action un citu iesaistīto pušu darbu saistībā ar skarto zonu noteikšanu un attīrīšanu; atzinīgi vērtē to, ka Polisario Front parakstīja Ženēvas aicinājumu par pretkājnieku sauszemes mīnu aizliegumu; mudina visus dalībniekus darīt visu iespējamo, lai izglītotu iedzīvotājus, palīdzētu cietušajiem un likvidētu visu atlikušo munīciju; turklāt norāda, ka Maroka ir viena no nedaudzajām valstīm un viena no tikai trim Āfrikas valstīm, kas nav parakstījusi Konvenciju par kājnieku mīnu aizliegumu; mudina Maroku to izdarīt kā uzticības veidošanas pasākumu un apņemšanos ievērot mieru;

| 106. | uzsver Rietumsahāras sieviešu situāciju un svarīgo nozīmi, kas viņām ir Rietumsahāras sabiedrībā, jo īpaši bēgļu nometnēs, kur analfabētisms ir krasi samazinājies; uzsver sieviešu būtisko nozīmi Rietumsahāras institūciju organizācijā, kā arī viņu lielo līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos – vietējās komitejās, parlamentā un valdībā; vērš uzmanību uz lielo nozīmi, kāda Rietumsahāras sievietēm ir miera uzturēšanā, dialoga veicināšanā un konfliktu risināšanā, kā arī Rietumsahāras sabiedrības un struktūru saglabāšanā; |
| --- | --- |

106.

uzsver Rietumsahāras sieviešu situāciju un svarīgo nozīmi, kas viņām ir Rietumsahāras sabiedrībā, jo īpaši bēgļu nometnēs, kur analfabētisms ir krasi samazinājies; uzsver sieviešu būtisko nozīmi Rietumsahāras institūciju organizācijā, kā arī viņu lielo līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos – vietējās komitejās, parlamentā un valdībā; vērš uzmanību uz lielo nozīmi, kāda Rietumsahāras sievietēm ir miera uzturēšanā, dialoga veicināšanā un konfliktu risināšanā, kā arī Rietumsahāras sabiedrības un struktūru saglabāšanā;

| 107. | pauž bažas par nabadzību, kā arī pamata pakalpojumu trūkumu Polisario Front administrētajās bēgļu nometnēs Tindaufas tuvumā, jo īpaši attiecībā uz uzturu, veselības aprūpi un dzeramā ūdens pieejamību; atzinīgi vērtē humāno palīdzību, ko ES sniedz attiecīgajām bēgļu nometnēm ar ECHO ģenerāldirektorāta palīdzību; tomēr aicina starptautiskos dalībniekus novirzīt, saskaņot un apvienot palīdzību efektīvāk un vajadzības gadījumā palielināt atbalsta summu, lai nodrošinātu humanitārās situācijas stabilitāti un palīdzētu uzlabot apstākļus nometnēs; atgādina ANO īpašā referenta ieteikumus atbilstošu mājokļu jautājumā, kas paredz, ka, ņemot vērā mājokļu nodrošinājuma nepietiekamību, šā mērķa īstenošanai ir jāvirza pietiekams starptautiskais finansējums; tomēr norāda darbojošās pārvaldības sistēmas nometnēs un atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības aktīvo klātbūtni, sievietēm aktīvi iesaistoties abās jomās; turklāt atzinīgi vērtē sociālo uzsvaru uz izglītību, neraugoties uz ierobežotajiem resursiem; tomēr norāda, ka trūkst skaidras dokumentācijas par precīzu nometņu iedzīvotāju skaitu; aicina Polisario iestādes – vajadzības gadījumā ar Alžīrijas palīdzību – veikt iedzīvotāju regulāru skaitīšanu vai oficiālu reģistrāciju vai sekmēt to; |
| --- | --- |

107.

pauž bažas par nabadzību, kā arī pamata pakalpojumu trūkumu Polisario Front administrētajās bēgļu nometnēs Tindaufas tuvumā, jo īpaši attiecībā uz uzturu, veselības aprūpi un dzeramā ūdens pieejamību; atzinīgi vērtē humāno palīdzību, ko ES sniedz attiecīgajām bēgļu nometnēm ar ECHO ģenerāldirektorāta palīdzību; tomēr aicina starptautiskos dalībniekus novirzīt, saskaņot un apvienot palīdzību efektīvāk un vajadzības gadījumā palielināt atbalsta summu, lai nodrošinātu humanitārās situācijas stabilitāti un palīdzētu uzlabot apstākļus nometnēs; atgādina ANO īpašā referenta ieteikumus atbilstošu mājokļu jautājumā, kas paredz, ka, ņemot vērā mājokļu nodrošinājuma nepietiekamību, šā mērķa īstenošanai ir jāvirza pietiekams starptautiskais finansējums; tomēr norāda darbojošās pārvaldības sistēmas nometnēs un atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības aktīvo klātbūtni, sievietēm aktīvi iesaistoties abās jomās; turklāt atzinīgi vērtē sociālo uzsvaru uz izglītību, neraugoties uz ierobežotajiem resursiem; tomēr norāda, ka trūkst skaidras dokumentācijas par precīzu nometņu iedzīvotāju skaitu; aicina Polisario iestādes – vajadzības gadījumā ar Alžīrijas palīdzību – veikt iedzīvotāju regulāru skaitīšanu vai oficiālu reģistrāciju vai sekmēt to;

| 108. | pauž bažas, ka nabadzība Tindaufas nometnēs, kā arī daudzu bēgļu ilgtermiņa perspektīvu trūkums padara tos neaizsargātus pret radikalizāciju un reliģisko fundamentālismu; norāda uz apdraudējumu, ko rada noziedzīgu vai teroristu organizāciju īstenota jauniešu vervēšana, un vērš uzmanību uz šā reģiona slikti kontrolētajām robežām, kas var veicināt džihāda grupējumu dziļāku iekļūšanu nometnēs no Mali ziemeļiem un citiem apgabaliem; nosoda 2011. gada oktobrī notikušo trīs Eiropas palīdzības organizāciju darbinieku nolaupīšanu no Rabouni nometnes; tāpēc uzsver to, cik ārkārtīgi svarīgi ir garantēt nometņu drošību un aizsardzību; aicina Alžīrijas iestādes rīkoties atbilstoši savam pienākumam, lai atvieglotu cilvēktiesību situāciju Tindaufas nometnēs; pauž pilnīgu atbalstu ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja programmai, kuras mērķis ir veicināt uzticības veidošanu, sekmējot ģimeņu apmaiņu starp Tindaufu un Rietumsahāru; |
| --- | --- |

108.

pauž bažas, ka nabadzība Tindaufas nometnēs, kā arī daudzu bēgļu ilgtermiņa perspektīvu trūkums padara tos neaizsargātus pret radikalizāciju un reliģisko fundamentālismu; norāda uz apdraudējumu, ko rada noziedzīgu vai teroristu organizāciju īstenota jauniešu vervēšana, un vērš uzmanību uz šā reģiona slikti kontrolētajām robežām, kas var veicināt džihāda grupējumu dziļāku iekļūšanu nometnēs no Mali ziemeļiem un citiem apgabaliem; nosoda 2011. gada oktobrī notikušo trīs Eiropas palīdzības organizāciju darbinieku nolaupīšanu no Rabouni nometnes; tāpēc uzsver to, cik ārkārtīgi svarīgi ir garantēt nometņu drošību un aizsardzību; aicina Alžīrijas iestādes rīkoties atbilstoši savam pienākumam, lai atvieglotu cilvēktiesību situāciju Tindaufas nometnēs; pauž pilnīgu atbalstu ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja programmai, kuras mērķis ir veicināt uzticības veidošanu, sekmējot ģimeņu apmaiņu starp Tindaufu un Rietumsahāru;

| 109. | norāda, ka, lai gan vairākums starptautisko novērotāju ir konstatējuši nelielu daudzumu pierādījumu par sistēmiskiem un institucionāliem cilvēktiesību pārkāpumiem nometnēs un tas pats vēstīts arī Augstā cilvēktiesību komisāra biroja, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas, Robert F. Kennedy tiesiskuma un cilvēktiesību centra un organizācijas Human Rights Watch ziņojumos, vairāki dalībnieki, tostarp Marokas valdība, Marokas nevalstiskās organizācijas un daži bijušie Tindaufas nometņu iedzīvotāji apgalvo, ka Polisario iestādes ierobežo iedzīvotāju vārda un pārvietošanās brīvību; norāda, ka Polisario Front aktīvi noliedz šīs apsūdzības un apliecina vēlmi sadarboties ar ANO struktūrām, kas atbild par cilvēktiesību ievērošanu; tāpēc aicina Polisario Front atļaut neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem pilnīgu, regulāru un neierobežotu piekļuvi nometnēm, kā arī rūpīgi izmeklēt visas sūdzības; |
| --- | --- |

109.

norāda, ka, lai gan vairākums starptautisko novērotāju ir konstatējuši nelielu daudzumu pierādījumu par sistēmiskiem un institucionāliem cilvēktiesību pārkāpumiem nometnēs un tas pats vēstīts arī Augstā cilvēktiesību komisāra biroja, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas, Robert F. Kennedy tiesiskuma un cilvēktiesību centra un organizācijas Human Rights Watch ziņojumos, vairāki dalībnieki, tostarp Marokas valdība, Marokas nevalstiskās organizācijas un daži bijušie Tindaufas nometņu iedzīvotāji apgalvo, ka Polisario iestādes ierobežo iedzīvotāju vārda un pārvietošanās brīvību; norāda, ka Polisario Front aktīvi noliedz šīs apsūdzības un apliecina vēlmi sadarboties ar ANO struktūrām, kas atbild par cilvēktiesību ievērošanu; tāpēc aicina Polisario Front atļaut neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem pilnīgu, regulāru un neierobežotu piekļuvi nometnēm, kā arī rūpīgi izmeklēt visas sūdzības;

| 110. | atzinīgi vērtē centienus uzlabot cilvēktiesību iespējamo pārkāpumu Rietumsahārā dokumentēšanu, īpaši ar Nacionālās cilvēktiesību padomes starpniecību, kam ir biroji Ajūnā un Dahlā, kā to atzinusi ANO; norāda uz Nacionālās cilvēktiesību padomes pozitīvo darbu un aicina Marokas valdību palīdzēt stiprināt tās neatkarību un uzdevumus, kā arī nodrošināt tās ieteikumu īstenošanu; turklāt mudina Nacionālo cilvēktiesību padomi vairāk censties uzlabot attiecības ar tiem Rietumsahāras iedzīvotājiem, kuri neatbalsta Marokas valdību, un atbilstīgi ņemt vērā sūdzības; atzinīgi vērtē to, ka Maroka 2012. gadā pieņēma trīs no pieciem ANO Cilvēktiesību padomes ieteikumiem cilvēktiesību jomā Rietumsahārā, un aicina pieņemt arī pārējos divus ieteikumus; turklāt atzinīgi vērtē Marokas aicinājumus ad-hoc starptautiskajām delegācijām, tostarp ANO īpašajam referentam spīdzināšanas jautājumos, un minēto delegāciju atsaucību; aicina Marokas iestādes atļaut citu starptautisko organizāciju, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību un parlamentāro tiesību komisijas Āfrikā, īstenotu faktu vākšanas misiju izveidi; mudina visas iesaistītās puses turpināt šādu sadarbību ar ANO cilvēktiesību iestādēm;
  atbalsta
  oficiālās MINURSO-ICRC misijas izveidošanu Fadret Leguiaa reģionā, lai Basku zemes Universitātes izmeklēšanas grupas atrastajos masu kapos turpinātu ekshumāciju un mirstīgo atlieku nodošanu ģimenēm; |
| --- | --- |

110.

atzinīgi vērtē centienus uzlabot cilvēktiesību iespējamo pārkāpumu Rietumsahārā dokumentēšanu, īpaši ar Nacionālās cilvēktiesību padomes starpniecību, kam ir biroji Ajūnā un Dahlā, kā to atzinusi ANO; norāda uz Nacionālās cilvēktiesību padomes pozitīvo darbu un aicina Marokas valdību palīdzēt stiprināt tās neatkarību un uzdevumus, kā arī nodrošināt tās ieteikumu īstenošanu; turklāt mudina Nacionālo cilvēktiesību padomi vairāk censties uzlabot attiecības ar tiem Rietumsahāras iedzīvotājiem, kuri neatbalsta Marokas valdību, un atbilstīgi ņemt vērā sūdzības; atzinīgi vērtē to, ka Maroka 2012. gadā pieņēma trīs no pieciem ANO Cilvēktiesību padomes ieteikumiem cilvēktiesību jomā Rietumsahārā, un aicina pieņemt arī pārējos divus ieteikumus; turklāt atzinīgi vērtē Marokas aicinājumus ad-hoc starptautiskajām delegācijām, tostarp ANO īpašajam referentam spīdzināšanas jautājumos, un minēto delegāciju atsaucību; aicina Marokas iestādes atļaut citu starptautisko organizāciju, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību un parlamentāro tiesību komisijas Āfrikā, īstenotu faktu vākšanas misiju izveidi; mudina visas iesaistītās puses turpināt šādu sadarbību ar ANO cilvēktiesību iestādēm;
  atbalsta
  oficiālās MINURSO-ICRC misijas izveidošanu Fadret Leguiaa reģionā, lai Basku zemes Universitātes izmeklēšanas grupas atrastajos masu kapos turpinātu ekshumāciju un mirstīgo atlieku nodošanu ģimenēm;

| 111. | tomēr norāda uz nopietnajām un strīdīgajām apsūdzībām pret Marokas un Polisario iestādēm; atgādina arī ANO ģenerālsekretāra neseno uzsvaru uz “neatkarīgu, objektīvu, visaptverošu un ilgstošu uzraudzību attiecībā uz stāvokli cilvēktiesību jomā gan Rietumsahārā, gan nometnēs”; šajā saistībā atzīmē, ka 2013. gada aprīlī ANO neatjaunināja MINURSO pilnvaras, lai iekļautu cilvēktiesību aspektu; mudina ANO to izdarīt vai arī izveidot jaunu, pastāvīgu, objektīvu cilvēktiesību struktūru, kas uzraudzītu vispārējo stāvokli cilvēktiesību jomā un ziņotu par to, kā arī izvērtētu individuālas sūdzības; aicina šo struktūru savu darbu attiecināt arī uz Marokas kontrolēto Rietumsahāras daļu, Tindaufas nometnēm un citām Polisario Front kontrolētajām teritorijām; |
| --- | --- |

111.

tomēr norāda uz nopietnajām un strīdīgajām apsūdzībām pret Marokas un Polisario iestādēm; atgādina arī ANO ģenerālsekretāra neseno uzsvaru uz “neatkarīgu, objektīvu, visaptverošu un ilgstošu uzraudzību attiecībā uz stāvokli cilvēktiesību jomā gan Rietumsahārā, gan nometnēs”; šajā saistībā atzīmē, ka 2013. gada aprīlī ANO neatjaunināja MINURSO pilnvaras, lai iekļautu cilvēktiesību aspektu; mudina ANO to izdarīt vai arī izveidot jaunu, pastāvīgu, objektīvu cilvēktiesību struktūru, kas uzraudzītu vispārējo stāvokli cilvēktiesību jomā un ziņotu par to, kā arī izvērtētu individuālas sūdzības; aicina šo struktūru savu darbu attiecināt arī uz Marokas kontrolēto Rietumsahāras daļu, Tindaufas nometnēm un citām Polisario Front kontrolētajām teritorijām;

| 112. | mudina Marokas un Alžīrijas valdības pilnveidot un uzlabot savu politisko dialogu, lai uzlabotu reģionālo dinamiku un novērstu saspīlējuma palielināšanos, un plašākas starptautiskās sabiedrības labā; |
| --- | --- |

112.

mudina Marokas un Alžīrijas valdības pilnveidot un uzlabot savu politisko dialogu, lai uzlabotu reģionālo dinamiku un novērstu saspīlējuma palielināšanos, un plašākas starptautiskās sabiedrības labā;

| 113. | mudina PV/AP un ESĪP cilvēktiesību jautājumos piedāvāt Marokas iestādēm un Polisario iestādēm cilvēktiesību apmācības programmas Rietumsahārā un Tindaufā, kas būtu vērstas uz policiju un citiem drošības darbiniekiem, tiesu iestādēm, vietējās administrācijas amatpersonām, plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pamatojoties uz politiskajām reformām, kas vērstas uz Marokas uzsākto demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām, un neskarot apspriesto Rietumsahāras konflikta politisko izlīgumu, taču ar mērķi veicināt šīs sarunas; |
| --- | --- |

113.

mudina PV/AP un ESĪP cilvēktiesību jautājumos piedāvāt Marokas iestādēm un Polisario iestādēm cilvēktiesību apmācības programmas Rietumsahārā un Tindaufā, kas būtu vērstas uz policiju un citiem drošības darbiniekiem, tiesu iestādēm, vietējās administrācijas amatpersonām, plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pamatojoties uz politiskajām reformām, kas vērstas uz Marokas uzsākto demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām, un neskarot apspriesto Rietumsahāras konflikta politisko izlīgumu, taču ar mērķi veicināt šīs sarunas;

o

o o

| 114. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajiem pārstāvjiem cilvēktiesību jautājumos un Sāhelas reģionam, ES dalībvalstīm, Sāhelas reģiona valstu valdībām un parlamentiem, Marokai, Alžīrijai un Polisario Front, ANO ģenerālsekretāram un Drošības padomei, ANO Augstajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ĀS priekšsēdētājam un Komisijas ģenerālsekretāram, kā arī ECOWAS priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

114.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajiem pārstāvjiem cilvēktiesību jautājumos un Sāhelas reģionam, ES dalībvalstīm, Sāhelas reģiona valstu valdībām un parlamentiem, Marokai, Alžīrijai un Polisario Front, ANO ģenerālsekretāram un Drošības padomei, ANO Augstajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ĀS priekšsēdētājam un Komisijas ģenerālsekretāram, kā arī ECOWAS priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

---

(1)  OV L 200, 27.7.2012., 21. lpp.

(2)  OV L 75, 19.3.2013., 29. lpp.

(3)  OV C 99 E, 3.4.2012., 87. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0503.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0055.

(6)  OV C 249 E, 30.8.2013., 41. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/25

---

P7_TA(2013)0432

Vietējās pašvaldības un pilsoniskā sabiedrība

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību – Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (2012/2288(INI))

(2016/C 208/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un it īpaši tā 21. panta 2. punktu, ar ko nosaka ES starptautisko attiecību principus un mērķus, un Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un it īpaši tā 21. panta 2. punktu, ar ko nosaka ES starptautisko attiecību principus un mērķus, un Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, ziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss” 16., 18. un 87. pantu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, ziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss” 16., 18. un 87. pantu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par tiesībām uz attīstību (41/128), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par tiesībām uz attīstību (41/128),

| — | ņemot vērā ANO Tūkstošgades deklarāciju, kurā ir noteikti tūkstošgades attīstības mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tūkstošgades deklarāciju, kurā ir noteikti tūkstošgades attīstības mērķi,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (SEC(2011)1469 un SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (SEC(2011)1469 un SEC(2011)1470),

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības sadarbības hartu vietējās pārvaldības atbalstam, kas tika pieņemta 2008. gada 16. novembrī, Eiropas Attīstības dienu laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības sadarbības hartu vietējās pārvaldības atbalstam, kas tika pieņemta 2008. gada 16. novembrī, Eiropas Attīstības dienu laikā,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (COM(2011)0637),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (2),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm” (COM(2011)0638),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (Dokuments Nr. 14535/12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (Dokuments Nr. 14535/12),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES atbalstu ilgtspējīgām pārmaiņām sabiedrībās, kurās notiek pāreja, ko pieņēma Ārlietu padomes 3218. sanāksmē 2013. gada 31. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES atbalstu ilgtspējīgām pārmaiņām sabiedrībās, kurās notiek pāreja, ko pieņēma Ārlietu padomes 3218. sanāksmē 2013. gada 31. janvārī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. maija paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus” (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 15. maija paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus” (COM(2013)0280),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2013. gada 27. februāra paziņojumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē” (COM(2013)0092),

| — | ņemot vērā starptautiskās saistības saskaņā ar 2011. gada Pusanas partnerību efektīvai attīstības sadarbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās saistības saskaņā ar 2011. gada Pusanas partnerību efektīvai attīstības sadarbībai,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija secinājumus par vietējām pašvaldībām sadarbībā attīstības jomā (Dokuments Nr. 12584/13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. jūlija secinājumus par vietējām pašvaldībām sadarbībā attīstības jomā (Dokuments Nr. 12584/13),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus” (CdR 2010/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas paziņojumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus” (CdR 2010/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rakstisko deklarāciju par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rakstisko deklarāciju par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas iedzīvotāju izglītošana un izpratnes palielināšana attīstības jomā” (SWD(2012)0457), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas iedzīvotāju izglītošana un izpratnes palielināšana attīstības jomā” (SWD(2012)0457),

| — | ņemot vērā 2010. gada novembra pētījumu “Galveno to Eiropas dalībnieku pieredze un veiktie pasākumi, kuri aktīvi darbojas saistībā ar pilsoņu izglītošanu un izpratnes palielināšanu attīstības jomā” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada novembra pētījumu “Galveno to Eiropas dalībnieku pieredze un veiktie pasākumi, kuri aktīvi darbojas saistībā ar pilsoņu izglītošanu un izpratnes palielināšanu attīstības jomā” (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada maija strukturētā dialoga iniciatīvas noslēguma dokumentu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada maija strukturētā dialoga iniciatīvas noslēguma dokumentu (5),

| — | ņemot vērā Lisabonas paziņojumu par vispārējās izglītības uzlabošanu un palielināšanu Eiropā līdz 2015. gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas paziņojumu par vispārējās izglītības uzlabošanu un palielināšanu Eiropā līdz 2015. gadam (6),

| — | ņemot vērā apspriešanos par pilsoniskās sabiedrības organizācijām attīstības sadarbības jomā un par vietējo pašvaldību nozīmi attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apspriešanos par pilsoniskās sabiedrības organizācijām attīstības sadarbības jomā un par vietējo pašvaldību nozīmi attīstības jomā,

| — | ņemot vērā ESAO Attīstības palīdzības komitejas 2012. gada salīdzinošo izvērtējumu par Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Attīstības palīdzības komitejas 2012. gada salīdzinošo izvērtējumu par Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā 2012. gada februāra Komisijas atbalsta decentralizācijas procesiem tematisko globālo novērtējumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada februāra Komisijas atbalsta decentralizācijas procesiem tematisko globālo novērtējumu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūciju par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību; (8) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūciju par vietējām pašvaldībām un attīstības sadarbību; (8)

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0296/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0296/2013),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pants nosaka, ka nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana, kā noteikts Eiropas Konsensā attīstības jomā (EKAJ), ir ES attīstības politikas primārais mērķis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pants nosaka, ka nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana, kā noteikts Eiropas Konsensā attīstības jomā (EKAJ), ir ES attīstības politikas primārais mērķis;

| B. | tā kā EKAJ joprojām ir ES attīstības politikas sistēmas pamatā; |
| --- | --- |

B.

tā kā EKAJ joprojām ir ES attīstības politikas sistēmas pamatā;

| C. | tā kā ES ir paudusi stingru politisko apņemšanos veicināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) labvēlīgu vidi gan valsts līmenī, gan arī reģionālā un starptautiskā līmenī, un tā kā ES atzīst, ka pilntiesīga pilsoniskā sabiedrība visā tās daudzveidībā ir svarīga pati par sevi un veido būtisku un neatņemamu jebkuras demokrātijas daļu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir paudusi stingru politisko apņemšanos veicināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) labvēlīgu vidi gan valsts līmenī, gan arī reģionālā un starptautiskā līmenī, un tā kā ES atzīst, ka pilntiesīga pilsoniskā sabiedrība visā tās daudzveidībā ir svarīga pati par sevi un veido būtisku un neatņemamu jebkuras demokrātijas daļu;

| D. | tā kā ES ir paudusi stingru politisko apņemšanos īstenot cilvēktiesībās balstītu pieeju attīstības jomā un tā kā ANO paziņojumā par vienotu izpratni par cilvēktiesībās balstītu pieeju sadarbībai attīstības jomā minēts, ka “visām programmām sadarbībai attīstības jomā, politikas jomām un tehniskajai palīdzībai būtu jāveicina cilvēktiesību ievērošana, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību instrumentos”; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir paudusi stingru politisko apņemšanos īstenot cilvēktiesībās balstītu pieeju attīstības jomā un tā kā ANO paziņojumā par vienotu izpratni par cilvēktiesībās balstītu pieeju sadarbībai attīstības jomā minēts, ka “visām programmām sadarbībai attīstības jomā, politikas jomām un tehniskajai palīdzībai būtu jāveicina cilvēktiesību ievērošana, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību instrumentos”;

| E. | tā kā demokrātiskā līdzatbildība ietver ne tikai valdības, bet arī PSO, vietējās pašvaldības (VP) un valstu parlamentus, kuriem ir būtiska nozīme saiknes veidošanā starp iedzīvotājiem un valdību, kā arī plašas un demokrātiskas līdzatbildības nodrošināšanā attiecībā uz valstu attīstības plāniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā demokrātiskā līdzatbildība ietver ne tikai valdības, bet arī PSO, vietējās pašvaldības (VP) un valstu parlamentus, kuriem ir būtiska nozīme saiknes veidošanā starp iedzīvotājiem un valdību, kā arī plašas un demokrātiskas līdzatbildības nodrošināšanā attiecībā uz valstu attīstības plāniem;

| F. | tā kā vietējā līmeņa pārskatatbildība ietver to PSO pārraudzības funkciju, kurām ir būtiska nozīme korupcijas apkarošanā un pārredzamības veicināšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vietējā līmeņa pārskatatbildība ietver to PSO pārraudzības funkciju, kurām ir būtiska nozīme korupcijas apkarošanā un pārredzamības veicināšanā;

| G. | tā kā ESAO Attīstības palīdzības komitejas ziņojumā ir sniegts šāds ieteikums: “ES iestādēm un struktūrām ir jāveic pasākumi, lai stratēģiskā un strukturētā dialogā iesaistītu plašāku pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto pušu loku. Tām ir jāsniedz efektīvāks ieguldījums pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanā partnervalstīs. Šajā nolūkā būs nepieciešams pārskatīt instrumentus”; |
| --- | --- |

G.

tā kā ESAO Attīstības palīdzības komitejas ziņojumā ir sniegts šāds ieteikums: “ES iestādēm un struktūrām ir jāveic pasākumi, lai stratēģiskā un strukturētā dialogā iesaistītu plašāku pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto pušu loku. Tām ir jāsniedz efektīvāks ieguldījums pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanā partnervalstīs. Šajā nolūkā būs nepieciešams pārskatīt instrumentus”;

| H. | tā kā, lai izveidotu pamatotu programmu laikposmam pēc 2015. gada, ir nepieciešama pilsoniskās sabiedrības un indivīdu, jo īpaši visatstumtāko, spēja pilnībā piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos un sasniegtā pārraudzībā un ziņošanā par to; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai izveidotu pamatotu programmu laikposmam pēc 2015. gada, ir nepieciešama pilsoniskās sabiedrības un indivīdu, jo īpaši visatstumtāko, spēja pilnībā piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos un sasniegtā pārraudzībā un ziņošanā par to;

| I. | tā kā sabiedriskās apspriešanas rezultāti par vietējo pašvaldību nozīmi attīstības jomā liecināja par saikni starp vietējo demokrātisko pārvaldību, decentralizāciju un teritoriālo attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā sabiedriskās apspriešanas rezultāti par vietējo pašvaldību nozīmi attīstības jomā liecināja par saikni starp vietējo demokrātisko pārvaldību, decentralizāciju un teritoriālo attīstību;

| J. | tā kā teritoriālā attīstība (TA) ir definēta kā vairāku ieinteresēto pušu un vairāku līmeņu pārvaldības mijiedarbība, kuras mērķis ir veikt ieguldījumus vietējos teritoriālajos aktīvos (cilvēkresursos, finanšu, fiziskajos un dabas resursos), lai nostiprinātu teritorijas konkurences priekšrocības un paaugstinātu dzīves līmeni; |
| --- | --- |

J.

tā kā teritoriālā attīstība (TA) ir definēta kā vairāku ieinteresēto pušu un vairāku līmeņu pārvaldības mijiedarbība, kuras mērķis ir veikt ieguldījumus vietējos teritoriālajos aktīvos (cilvēkresursos, finanšu, fiziskajos un dabas resursos), lai nostiprinātu teritorijas konkurences priekšrocības un paaugstinātu dzīves līmeni;

| K. | tā kā spēcīgas, pārredzamas un uz vajadzībām orientētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās pašvaldības, kā arī iekļaujoši vietējās pārvaldības pasākumi ir būtiski demokrātijas un miera nostiprināšanas procesa pamataspekti; |
| --- | --- |

K.

tā kā spēcīgas, pārredzamas un uz vajadzībām orientētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un vietējās pašvaldības, kā arī iekļaujoši vietējās pārvaldības pasākumi ir būtiski demokrātijas un miera nostiprināšanas procesa pamataspekti;

| L. | tā kā jauno dalībvalstu vietējām pašvaldībām un vecajām dalībvalstīm ir jāapmainās ar zināšanām sadarbības attīstības prakses jomā, lai novērstu nepilnības zināšanās un lai vecās dalībvalstis gūtu labumu no jauno dalībvalstu pieredzes pārejas un strukturālās pārveidošanas jomā, kas ir vērtīgs rīks globālajā attīstības pamatprogrammā, |
| --- | --- |

L.

tā kā jauno dalībvalstu vietējām pašvaldībām un vecajām dalībvalstīm ir jāapmainās ar zināšanām sadarbības attīstības prakses jomā, lai novērstu nepilnības zināšanās un lai vecās dalībvalstis gūtu labumu no jauno dalībvalstu pieredzes pārejas un strukturālās pārveidošanas jomā, kas ir vērtīgs rīks globālajā attīstības pamatprogrammā,

| M. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām ir būtiska nozīme ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes, vides ilgtspējas, cilvēktiesību un labas pārvaldības nodrošināšanā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

M.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām ir būtiska nozīme ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes, vides ilgtspējas, cilvēktiesību un labas pārvaldības nodrošināšanā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada;

| N. | tā kā taisnīgas un ilgtermiņa partnerības starp ES pilsoniskās sabiedrības organizācijām un šādām organizācijām jaunattīstības valstīs sevi ir apliecinājušas kā nozīmīgu rīku spēcīgu, neatkarīgu un dažādotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iniciatīvu attīstībā dažādos mērogos un līmeņos gan vietēji, gan starptautiski, |
| --- | --- |

N.

tā kā taisnīgas un ilgtermiņa partnerības starp ES pilsoniskās sabiedrības organizācijām un šādām organizācijām jaunattīstības valstīs sevi ir apliecinājušas kā nozīmīgu rīku spēcīgu, neatkarīgu un dažādotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iniciatīvu attīstībā dažādos mērogos un līmeņos gan vietēji, gan starptautiski,

Labvēlīga vide PSO un vietējām pašvaldībām

| 1. | atzinīgi vērtē neseno politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī, kas ir vērsta uz mērķtiecīgākām partnerattiecībām ar PSO un vietējām pašvaldībām un kuras pamatā ir cilvēktiesībās balstīta pieeja attīstībai, cita starpā ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, kā arī starptautiskie līgumi par vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un skaidra iesaistīšanās demokrātisko procesu un pārskatatbildības nostiprināšanā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē neseno politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī, kas ir vērsta uz mērķtiecīgākām partnerattiecībām ar PSO un vietējām pašvaldībām un kuras pamatā ir cilvēktiesībās balstīta pieeja attīstībai, cita starpā ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, kā arī starptautiskie līgumi par vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un skaidra iesaistīšanās demokrātisko procesu un pārskatatbildības nostiprināšanā;

| 2. | uzsver, ka atbildīgu, cilvēktiesībās balstītu un iekļaujošu attiecību izveide starp valdībām, vietējām pašvaldībām, PSO, privāto sektoru un iedzīvotājiem sniedz ES, arī tās iedzīvotājiem, vietējām pašvaldībām un privātajam sektoram, unikālu iespēju attīstīt ilgtspējīgas partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka atbildīgu, cilvēktiesībās balstītu un iekļaujošu attiecību izveide starp valdībām, vietējām pašvaldībām, PSO, privāto sektoru un iedzīvotājiem sniedz ES, arī tās iedzīvotājiem, vietējām pašvaldībām un privātajam sektoram, unikālu iespēju attīstīt ilgtspējīgas partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm;

| 3. | aicina EK un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), apspriežoties ar PSO, izstrādāt norādījumus un īstenošanas plānus cilvēktiesībās balstītai pieejai ES sadarbībai attīstības jomā un veicināt Eiropas Savienības pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina EK un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), apspriežoties ar PSO, izstrādāt norādījumus un īstenošanas plānus cilvēktiesībās balstītai pieejai ES sadarbībai attīstības jomā un veicināt Eiropas Savienības pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem īstenošanu;

| 4. | aicina Komisiju un EĀDD vienkāršot PSO un vietējām pašvaldībām labvēlīgas vides veicināšanu un uzskatīt to par prioritāti saistībā ar ES nostāju notiekošajās sarunās par attīstības pamatprogrammas sagatavošanu laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka ir svarīgi izveidot uzraudzības sistēmu, lai novērtētu labvēlīgas politiskās un reglamentējošo noteikumu vides izveidi valsts līmenī saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, kā arī daudzu ieinteresēto pušu un vairāklīmeņu dialogus; aicina Komisiju novērtēt labvēlīgo vidi, lai pilnībā ņemtu vērā tās daudzšķautņainību un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku īpatnības; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un EĀDD vienkāršot PSO un vietējām pašvaldībām labvēlīgas vides veicināšanu un uzskatīt to par prioritāti saistībā ar ES nostāju notiekošajās sarunās par attīstības pamatprogrammas sagatavošanu laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka ir svarīgi izveidot uzraudzības sistēmu, lai novērtētu labvēlīgas politiskās un reglamentējošo noteikumu vides izveidi valsts līmenī saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, kā arī daudzu ieinteresēto pušu un vairāklīmeņu dialogus; aicina Komisiju novērtēt labvēlīgo vidi, lai pilnībā ņemtu vērā tās daudzšķautņainību un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku īpatnības;

| 5. | pauž lielas bažas par daudzās valstīs veiktajām represijām pret PSO, kuras sadarbojas ar ES partneriem, un aicina Komisiju un EĀDD izstrādāt stratēģiju par to, kā šīs grūtības pārvarēt un turpināt sniegt PSO būtiski svarīgo atbalstu; |
| --- | --- |

5.

pauž lielas bažas par daudzās valstīs veiktajām represijām pret PSO, kuras sadarbojas ar ES partneriem, un aicina Komisiju un EĀDD izstrādāt stratēģiju par to, kā šīs grūtības pārvarēt un turpināt sniegt PSO būtiski svarīgo atbalstu;

| 6. | mudina ES atbalstīt institucionalizētus mehānismus vairāklīmeņu un vairāku ieinteresēto pušu dialogam PSO, vietējo pašvaldību, privātā sektora un partnervalstu valdību vidū attiecībā uz programmām par pienācīgu nodarbinātību, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, paredzot ienākumu pārdali valdības budžetā, un attiecībā uz jautājumu par labvēlīgu vidi gan PSO, gan vietējām pašvaldībām; iesaka ES piemērot katrai partnervalstij noteikumus par konsultācijām ar vietējām pašvaldībām, kā noteikts Kotonū nolīgumā ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

6.

mudina ES atbalstīt institucionalizētus mehānismus vairāklīmeņu un vairāku ieinteresēto pušu dialogam PSO, vietējo pašvaldību, privātā sektora un partnervalstu valdību vidū attiecībā uz programmām par pienācīgu nodarbinātību, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, paredzot ienākumu pārdali valdības budžetā, un attiecībā uz jautājumu par labvēlīgu vidi gan PSO, gan vietējām pašvaldībām; iesaka ES piemērot katrai partnervalstij noteikumus par konsultācijām ar vietējām pašvaldībām, kā noteikts Kotonū nolīgumā ĀKK valstīm;

| 7. | mudina ES sistemātiski iesaistīt sieviešu organizācijas un sadarbības tīklus politikas dialoga sagatavošanā un, iespējams, arī īstenošanā saskaņā ar saistībām, kas noteiktas ES Rīcības plānā dzimumu līdztiesībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

7.

mudina ES sistemātiski iesaistīt sieviešu organizācijas un sadarbības tīklus politikas dialoga sagatavošanā un, iespējams, arī īstenošanā saskaņā ar saistībām, kas noteiktas ES Rīcības plānā dzimumu līdztiesībai attīstības jomā;

| 8. | pauž atzinību par politikas forumu attīstības jautājumos, kura mērķis ir politiskajās diskusijās radīt iespēju dialogam ar PSO un vietējām pašvaldībām, un mudina visas iesaistītās ieinteresētās personas to veidot kā stratēģisku telpu, lai virzītu un ietekmētu ES un starptautiskās politikas veidošanu attīstības jautājumos, tostarp attīstības politikas saskaņotību (APS); |
| --- | --- |

8.

pauž atzinību par politikas forumu attīstības jautājumos, kura mērķis ir politiskajās diskusijās radīt iespēju dialogam ar PSO un vietējām pašvaldībām, un mudina visas iesaistītās ieinteresētās personas to veidot kā stratēģisku telpu, lai virzītu un ietekmētu ES un starptautiskās politikas veidošanu attīstības jautājumos, tostarp attīstības politikas saskaņotību (APS);

Attīstības politikas efektivitāte

| 9. | aicina Komisiju un EĀDD turpmākajā plānošanas periodā piešķirt pienācīgus resursus, lai partnervalstu PSO un vietējām pašvaldībām dotu iespēju analizēt virzību uz APS vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un EĀDD turpmākajā plānošanas periodā piešķirt pienācīgus resursus, lai partnervalstu PSO un vietējām pašvaldībām dotu iespēju analizēt virzību uz APS vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī;

| 10. | aicina Komisiju un EĀDD veicināt “partnerību pārskatatbildībai”, lai īstenotu stratēģisko sadarbību starp ievēlētajiem pārstāvjiem valsts un vietējā līmenī un PSO, pamatojoties uz pārredzamību saistībā ar oficiālās un neoficiālās palīdzības plūsmām, kā arī līdzdalības pieeju attīstībai un pārskatatbildībai, cita starpā iekšzemes sociālo pārskatatbildību un uzraudzību, lai novērtētu politikas ietekmi; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un EĀDD veicināt “partnerību pārskatatbildībai”, lai īstenotu stratēģisko sadarbību starp ievēlētajiem pārstāvjiem valsts un vietējā līmenī un PSO, pamatojoties uz pārredzamību saistībā ar oficiālās un neoficiālās palīdzības plūsmām, kā arī līdzdalības pieeju attīstībai un pārskatatbildībai, cita starpā iekšzemes sociālo pārskatatbildību un uzraudzību, lai novērtētu politikas ietekmi;

| 11. | uzsver īpašo nozīmi, kas vietējām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt korupcijas apkarošanā visos līmeņos, arī attiecībā uz nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgu finanšu plūsmu no jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

11.

uzsver īpašo nozīmi, kas vietējām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt korupcijas apkarošanā visos līmeņos, arī attiecībā uz nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgu finanšu plūsmu no jaunattīstības valstīm;

| 12. | aicina Komisiju atbalstīt vietējo pašvaldību pārstāvju iekļaušanu pasaules partnerības efektīvai sadarbības attīstības jomā koordinācijas komitejā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju atbalstīt vietējo pašvaldību pārstāvju iekļaušanu pasaules partnerības efektīvai sadarbības attīstības jomā koordinācijas komitejā;

| 13. | uzskata, ka APS jābūt vadošajam principam ES sadarbībā ar vietējām pašvaldībām, tiecoties attīstīt vietējo ekonomiku, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgus iztikas līdzekļus vietējās kopienas līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka APS jābūt vadošajam principam ES sadarbībā ar vietējām pašvaldībām, tiecoties attīstīt vietējo ekonomiku, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgus iztikas līdzekļus vietējās kopienas līmenī;

| 14. | atgādina, ka visiem attīstības procesu dalībniekiem ir jāatbild par attīstības jomā veiktajiem pasākumiem un gūtajiem rezultātiem, kā arī savstarpēji jāveicina pārskatatbildība; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka visiem attīstības procesu dalībniekiem ir jāatbild par attīstības jomā veiktajiem pasākumiem un gūtajiem rezultātiem, kā arī savstarpēji jāveicina pārskatatbildība;

| 15. | aicina Komisiju veicināt pieeju, kurā līdzsvaroti ņemts vērā saskaņošanas princips un PSO un vietējo pašvaldību tiesības uz iniciatīvu; atgādina Komisijai, ka līdzekļu devēju administratīvās procedūras ir jāvienkāršo un jāsaskaņo, apspriežoties ar PSO un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju veicināt pieeju, kurā līdzsvaroti ņemts vērā saskaņošanas princips un PSO un vietējo pašvaldību tiesības uz iniciatīvu; atgādina Komisijai, ka līdzekļu devēju administratīvās procedūras ir jāvienkāršo un jāsaskaņo, apspriežoties ar PSO un vietējām pašvaldībām;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sagatavot ceļvežu projektus attiecībā uz PSO iesaistīšanos ar mērķi noteikt globālu stratēģiju PSO iekļaušanai visās Eiropas sadarbības formās; aicina Komisiju precizēt, kā PSO var sniegt būtisku ieguldījumu šajā procesā un nodrošināt, ka to līdzdalību laikus un pienācīgi ņemtu vērā projekta izstrādes posmā un ka prioritātes tiek noteiktas kopīgi; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sagatavot ceļvežu projektus attiecībā uz PSO iesaistīšanos ar mērķi noteikt globālu stratēģiju PSO iekļaušanai visās Eiropas sadarbības formās; aicina Komisiju precizēt, kā PSO var sniegt būtisku ieguldījumu šajā procesā un nodrošināt, ka to līdzdalību laikus un pienācīgi ņemtu vērā projekta izstrādes posmā un ka prioritātes tiek noteiktas kopīgi;

| 17. | mudina Komisiju izveidot valsts ceļvežus arī vietējām pašvaldībām un apsvērt kopēju PSO un vietējo pašvaldību valsts ceļvežu izstrādi; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju izveidot valsts ceļvežus arī vietējām pašvaldībām un apsvērt kopēju PSO un vietējo pašvaldību valsts ceļvežu izstrādi;

| 18. | aicina Komisiju uzskatīt APS par svarīgu turpmāko ceļvežu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju uzskatīt APS par svarīgu turpmāko ceļvežu sastāvdaļu;

| 19. | prasa Komisijai pieņemt ilgtspējīgas attīstības programmu, ņemot vērā, ka tās trīs pamatelementi (vides, sociālais un ekonomiskais) ir vienlīdz nozīmīgi un nenošķirami parametri; |
| --- | --- |

19.

prasa Komisijai pieņemt ilgtspējīgas attīstības programmu, ņemot vērā, ka tās trīs pamatelementi (vides, sociālais un ekonomiskais) ir vienlīdz nozīmīgi un nenošķirami parametri;

| 20. | atgādina par Eiropas un partnervalstu vietējo pašvaldību partnerattiecību nozīmi ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā; šajā saistībā mudina ES efektīvi izmantot zināšanu apmaiņu un spēju veidošanas metodes, tostarp ES dalībvalstu vietējo iestāžu pārejas pieredzi; |
| --- | --- |

20.

atgādina par Eiropas un partnervalstu vietējo pašvaldību partnerattiecību nozīmi ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā; šajā saistībā mudina ES efektīvi izmantot zināšanu apmaiņu un spēju veidošanas metodes, tostarp ES dalībvalstu vietējo iestāžu pārejas pieredzi;

| 21. | mudina ES pieņemt plašāku programmu, lai proporcionāli palielinātu veiksmīgo pieredzi, kas gūta, īstenojot ES finansētos PSO un vietējo pašvaldību projektus un iniciatīvas; |
| --- | --- |

21.

mudina ES pieņemt plašāku programmu, lai proporcionāli palielinātu veiksmīgo pieredzi, kas gūta, īstenojot ES finansētos PSO un vietējo pašvaldību projektus un iniciatīvas;

Decentralizācija un teritoriālā pieeja attīstībai (TPA)

| 22. | aicina Komisiju un EĀDD izveidot mērķtiecīgāku politisko dialogu ar partnervalstīm un to iekšienē, lai veicinātu TPA un visaptverošu pieeju decentralizācijai, un turpmākajā plānošanas periodā piešķirt prioritāti vietējo pašvaldību un PSO spēju stiprināšanai decentralizācijas reformu procesa ietekmēšanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un EĀDD izveidot mērķtiecīgāku politisko dialogu ar partnervalstīm un to iekšienē, lai veicinātu TPA un visaptverošu pieeju decentralizācijai, un turpmākajā plānošanas periodā piešķirt prioritāti vietējo pašvaldību un PSO spēju stiprināšanai decentralizācijas reformu procesa ietekmēšanā un uzraudzībā;

| 23. | atgādina, ka, lai īstenotu efektīvu decentralizācijas procesu, ir vajadzīgas publiskā sektora reformas, piemēram, varas, funkciju un resursu nodošana, kā arī iedzīvotāju pārstāvju aktīva iesaistīšanās līdzdalīgā plānošanā un budžeta veidošanā; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā decentralizāciju un TPA atbalstā reformām, kas aptver visu publisko sektoru, kā arī noteikt šos elementus par transversālu prioritāti visās ģeogrāfiskajās programmās; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka, lai īstenotu efektīvu decentralizācijas procesu, ir vajadzīgas publiskā sektora reformas, piemēram, varas, funkciju un resursu nodošana, kā arī iedzīvotāju pārstāvju aktīva iesaistīšanās līdzdalīgā plānošanā un budžeta veidošanā; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā decentralizāciju un TPA atbalstā reformām, kas aptver visu publisko sektoru, kā arī noteikt šos elementus par transversālu prioritāti visās ģeogrāfiskajās programmās;

| 24. | uzsver, ka ilgtspējīgas TPA pamatā ir vajadzīgs atbildīgs, pārredzams un labi funkcionējošs decentralizācijas process; iesaka ES uzskatīt TPA un decentralizāciju par būtiskiem faktoriem, lai izskaustu nabadzību saskaņā ar turpmāko attīstības plānu laikposmam pēc tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ilgtspējīgas TPA pamatā ir vajadzīgs atbildīgs, pārredzams un labi funkcionējošs decentralizācijas process; iesaka ES uzskatīt TPA un decentralizāciju par būtiskiem faktoriem, lai izskaustu nabadzību saskaņā ar turpmāko attīstības plānu laikposmam pēc tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas;

| 25. | atgādina, ka TPA veicina attīstības efektivitāti, stiprinot līdzatbildību, dialogu un programmas, kurās piedalās daudzas ieinteresētās personas un dalībnieki, un politikas saskaņošanu vietējā līmenī; aicina Komisiju uzsākt izmēģinājuma iniciatīvas, lai ar ģeogrāfisku un tematisku programmu starpniecību atbalstītu TPA; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka TPA veicina attīstības efektivitāti, stiprinot līdzatbildību, dialogu un programmas, kurās piedalās daudzas ieinteresētās personas un dalībnieki, un politikas saskaņošanu vietējā līmenī; aicina Komisiju uzsākt izmēģinājuma iniciatīvas, lai ar ģeogrāfisku un tematisku programmu starpniecību atbalstītu TPA;

| 26. | atgādina par decentralizētas sadarbības pievienoto vērtību gan TPA, gan decentralizācijas veicināšanā; uzsver, ka Eiropas vietējām pašvaldībām ir ļoti labas iespējas sadarboties ar citām vietējām iestādēm decentralizācijas procesā, jo īpaši fiskālās decentralizācijas procesā; |
| --- | --- |

26.

atgādina par decentralizētas sadarbības pievienoto vērtību gan TPA, gan decentralizācijas veicināšanā; uzsver, ka Eiropas vietējām pašvaldībām ir ļoti labas iespējas sadarboties ar citām vietējām iestādēm decentralizācijas procesā, jo īpaši fiskālās decentralizācijas procesā;

| 27. | uzsver, ka jo īpaši delegāciju līmenī ir svarīgi stiprināt ES darbinieku apņēmību un profesionālās zināšanas par decentralizāciju un PSO un vietējo iestāžu nozīmi ilgtspējīgā attīstībā, kā arī sadarbību ar PSO, un atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, dalību, tādējādi pievienojot šiem procesiem dzimumu perspektīvu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jo īpaši delegāciju līmenī ir svarīgi stiprināt ES darbinieku apņēmību un profesionālās zināšanas par decentralizāciju un PSO un vietējo iestāžu nozīmi ilgtspējīgā attīstībā, kā arī sadarbību ar PSO, un atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, dalību, tādējādi pievienojot šiem procesiem dzimumu perspektīvu;

Nestabilās valstis

| 28. | uzsver, ka saistībā ar jauno vienošanos par iesaisti nestabilās valstīs ES ir jāsadarbojas ar partnervalstīm, lai plašāku attīstības stratēģiju ietvaros izstrādātu valsts izturētspējas stratēģijas un konkrētas programmas, kuru mērķis ir novērst ilgtermiņa neaizsargātības pamatcēloņus, tostarp analizēt vietējās kopienas un līdzdalības risku, radīt pārvaldības instrumentus un veikt padziļinātu izpēti par faktoriem, kas veicina konfliktus vai nestabilitāti, ņemot vērā tieši skarto vietējo iedzīvotāju uzskatus un izpratni; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka saistībā ar jauno vienošanos par iesaisti nestabilās valstīs ES ir jāsadarbojas ar partnervalstīm, lai plašāku attīstības stratēģiju ietvaros izstrādātu valsts izturētspējas stratēģijas un konkrētas programmas, kuru mērķis ir novērst ilgtermiņa neaizsargātības pamatcēloņus, tostarp analizēt vietējās kopienas un līdzdalības risku, radīt pārvaldības instrumentus un veikt padziļinātu izpēti par faktoriem, kas veicina konfliktus vai nestabilitāti, ņemot vērā tieši skarto vietējo iedzīvotāju uzskatus un izpratni;

| 29. | atgādina, ka izturētspējai ir jābūt arī svarīgam jautājumam ES partnerattiecībās ar PSO un vietējām pašvaldībām; atgādina, ka ir būtiski nostiprināt gan vietējo kopienu lomu, izmantojot pašu kopienu veidotas un vadītas riska samazināšanas darbības, gan vietējās pašvaldības nestabilajās valstīs, un cieši ar tām sadarboties krīzes un pēckrīzes situācijās; atbalsta vietējo pašvaldību partnerības nestabilās valstīs, lai nodrošinātu administratīvo un tehnisko prasmju attīstību, nodošanu un apmaiņu; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka izturētspējai ir jābūt arī svarīgam jautājumam ES partnerattiecībās ar PSO un vietējām pašvaldībām; atgādina, ka ir būtiski nostiprināt gan vietējo kopienu lomu, izmantojot pašu kopienu veidotas un vadītas riska samazināšanas darbības, gan vietējās pašvaldības nestabilajās valstīs, un cieši ar tām sadarboties krīzes un pēckrīzes situācijās; atbalsta vietējo pašvaldību partnerības nestabilās valstīs, lai nodrošinātu administratīvo un tehnisko prasmju attīstību, nodošanu un apmaiņu;

| 30. | atgādina, ka ievēlētie vietējie pārstāvji regulāri ir naidīgu pušu starpnieki un tātad tiem ir nozīmīga loma konfliktu novēršanā un atrisināšanā; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka ievēlētie vietējie pārstāvji regulāri ir naidīgu pušu starpnieki un tātad tiem ir nozīmīga loma konfliktu novēršanā un atrisināšanā;

| 31. | aicina EK un EĀDD izstrādāt pamatnostādnes ES delegācijām par to, kā risināt jautājumus ar PSO un vietējām pašvaldībām krīzes un nestabilitātes situācijās, izmantojot pieeju, kuras pamata ir cilvēktiesības un dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- |

31.

aicina EK un EĀDD izstrādāt pamatnostādnes ES delegācijām par to, kā risināt jautājumus ar PSO un vietējām pašvaldībām krīzes un nestabilitātes situācijās, izmantojot pieeju, kuras pamata ir cilvēktiesības un dzimumu līdztiesība;

| 32. | uzsver, ka gadījumos, kad valsts iestādes, tostarp vietējās un reģionālās iestādes, nespēj nodrošināt pamatpakalpojumus, Komisijai, ja iespējams, būtu jāatbalsta vairāku dalībnieku partnerības, lai veidotu vietējo pašvaldību spējas, kas ļautu tām nodrošināt pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka gadījumos, kad valsts iestādes, tostarp vietējās un reģionālās iestādes, nespēj nodrošināt pamatpakalpojumus, Komisijai, ja iespējams, būtu jāatbalsta vairāku dalībnieku partnerības, lai veidotu vietējo pašvaldību spējas, kas ļautu tām nodrošināt pakalpojumus;

| 33. | pauž patiesas bažas par Komisijas ierosinājumu ierobežot finanšu atbalstu pakalpojumu sniegšanai, to paredzot tikai vismazāk attīstīto valstu un nestabilo valstu PSO; atgādina, ka PSO galvenā pievienotā vērtība visās valstīs un neatkarīgi no to attīstības pakāpes ir to spēja izprast nabadzīgo un atstumto iedzīvotāju grupu vajadzības un tiesības, kā arī nodrošināt novatoriskus risinājumus šo grupu interesēs, vienlaikus palielinot izpratni un politisko atbalstu, lai novērstu nabadzības, nevienlīdzības un atstumtības pamatcēloņus; |
| --- | --- |

33.

pauž patiesas bažas par Komisijas ierosinājumu ierobežot finanšu atbalstu pakalpojumu sniegšanai, to paredzot tikai vismazāk attīstīto valstu un nestabilo valstu PSO; atgādina, ka PSO galvenā pievienotā vērtība visās valstīs un neatkarīgi no to attīstības pakāpes ir to spēja izprast nabadzīgo un atstumto iedzīvotāju grupu vajadzības un tiesības, kā arī nodrošināt novatoriskus risinājumus šo grupu interesēs, vienlaikus palielinot izpratni un politisko atbalstu, lai novērstu nabadzības, nevienlīdzības un atstumtības pamatcēloņus;

Izglītošana un izpratnes palielināšana attīstības jomā (DEAR)

| 34. | atgādina, ka Parlamenta rakstiskā deklarācijā par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu ir pausts aicinājums pieņemt Eiropas DEAR stratēģiju, kurā lielāka uzmanība būtu jāpievērš attīstības politikas un jo īpaši APS analītiskam izvērtējumam; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka Parlamenta rakstiskā deklarācijā par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu ir pausts aicinājums pieņemt Eiropas DEAR stratēģiju, kurā lielāka uzmanība būtu jāpievērš attīstības politikas un jo īpaši APS analītiskam izvērtējumam;

| 35. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar PSO izstrādāt visaptverošu DEAR stratēģiju, palielināt finanšu resursus, kas tiks piešķirti DEAR nākamajā plānošanas periodā, un, pastāvīgi apspriežoties ar DEAR iesaistītajām PSO un vietējām pašvaldībām, izstrādāt elastīgus finansēšanas mehānismus, kas ievēro šo organizāciju un iestāžu tiesības uz iniciatīvu un ļauj piedalīties plašam un dažādam dalībnieku lokam; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar PSO izstrādāt visaptverošu DEAR stratēģiju, palielināt finanšu resursus, kas tiks piešķirti DEAR nākamajā plānošanas periodā, un, pastāvīgi apspriežoties ar DEAR iesaistītajām PSO un vietējām pašvaldībām, izstrādāt elastīgus finansēšanas mehānismus, kas ievēro šo organizāciju un iestāžu tiesības uz iniciatīvu un ļauj piedalīties plašam un dažādam dalībnieku lokam;

Plānošanas dokumenti un atbalsta veidi

| 36. | atzinīgi vērtē Komisijas iesaistīšanos sistemātiskā politiskās ekonomikas analīzes ieviešanā valsts līmenī un iesaka tajā iekļaut PSO un vietējo pašvaldību politiskās un tiesiskās situācijas analīzi; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Komisijas iesaistīšanos sistemātiskā politiskās ekonomikas analīzes ieviešanā valsts līmenī un iesaka tajā iekļaut PSO un vietējo pašvaldību politiskās un tiesiskās situācijas analīzi;

| 37. | uzskata, ka ieņēmumi no nodokļiem ir būtiski svarīgi vietējās ekonomikas attīstībai un ka priekšroka būtu jādod efektīvu un dzīvotspējīgu nodokļu iekasēšanas sistēmu ieviešanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstības finansēšanas avotu; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ieņēmumi no nodokļiem ir būtiski svarīgi vietējās ekonomikas attīstībai un ka priekšroka būtu jādod efektīvu un dzīvotspējīgu nodokļu iekasēšanas sistēmu ieviešanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstības finansēšanas avotu;

| 38. | aicina Komisiju uzlabot tematisko un ģeogrāfisko programmu un instrumentu saskaņošanu un savstarpējo papildināmību; atgādina, ka PSO un vietējās pašvaldības ir jāuzskata par būtisku īstenošanā iesaistītu partneri, jo īpaši saistībā ar pasaules sabiedriskā labuma programmu, un ar tām būtu jāapspriežas gan ģeogrāfisko, gan tematisko programmu plānošanas sākumposmā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju uzlabot tematisko un ģeogrāfisko programmu un instrumentu saskaņošanu un savstarpējo papildināmību; atgādina, ka PSO un vietējās pašvaldības ir jāuzskata par būtisku īstenošanā iesaistītu partneri, jo īpaši saistībā ar pasaules sabiedriskā labuma programmu, un ar tām būtu jāapspriežas gan ģeogrāfisko, gan tematisko programmu plānošanas sākumposmā;

| 39. | atgādina, ka vietējās pašvaldības ir tiesīgas piedalīties visās attīstības sadarbības instrumenta (ASI) programmās, un aicina Komisiju un vietējās pašvaldības pārstāvošās organizācijas atbalstīt plašāku vietējo pašvaldību dalību visās ASI programmās; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka vietējās pašvaldības ir tiesīgas piedalīties visās attīstības sadarbības instrumenta (ASI) programmās, un aicina Komisiju un vietējās pašvaldības pārstāvošās organizācijas atbalstīt plašāku vietējo pašvaldību dalību visās ASI programmās;

| 40. | aicina Komisiju arī turpmāk sniegt atbalstu decentralizētai sadarbībai un partnerattiecībām starp ES un partnervalstu vietējām pašvaldībām; šīs partnerattiecības ir pierādījušas savu efektivitāti, nostiprinot vietējo pašvaldību spējas svarīgās nozarēs, kas sekmē nabadzības izskaušanu; vienlaikus un tā paša iemesla dēļ aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt sadarbību starp ES dalībvalstu un partnervalstu PSO; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju arī turpmāk sniegt atbalstu decentralizētai sadarbībai un partnerattiecībām starp ES un partnervalstu vietējām pašvaldībām; šīs partnerattiecības ir pierādījušas savu efektivitāti, nostiprinot vietējo pašvaldību spējas svarīgās nozarēs, kas sekmē nabadzības izskaušanu; vienlaikus un tā paša iemesla dēļ aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt sadarbību starp ES dalībvalstu un partnervalstu PSO;

| 41. | aicina Komisiju atvieglot pieredzes un zināšanu apmaiņu starp ES un partnervalstu vietējām pašvaldībām, lai nodrošinātu piekļuvi zināšanām attiecīgajās jomās, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši labu pārvaldību, izmantojot ES dalībvalstu vietējo pašvaldību pārejas pieredzi; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju atvieglot pieredzes un zināšanu apmaiņu starp ES un partnervalstu vietējām pašvaldībām, lai nodrošinātu piekļuvi zināšanām attiecīgajās jomās, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši labu pārvaldību, izmantojot ES dalībvalstu vietējo pašvaldību pārejas pieredzi;

| 42. | aicina Komisiju vairāk iesaistīties stratēģiskās partnerattiecībās ar valsts, reģionālajām un starptautiskajām vietējo pašvaldību apvienībām un tīkliem; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju vairāk iesaistīties stratēģiskās partnerattiecībās ar valsts, reģionālajām un starptautiskajām vietējo pašvaldību apvienībām un tīkliem;

| 43. | mudina Komisiju turpināt izstrādāt elastīgākus, pārredzamākus un prognozējamākus finansēšanas mehānismus, lai sasniegtu pēc iespējas plašāku pilsoniskās sabiedrības dalībnieku loku; aicina Komisiju noteikt un izstrādāt šos finansēšanas mehānismus iekļaujošā dialogā ar PSO un vietējo pašvaldību apvienībām, balstoties uz strukturēto dialogu; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju turpināt izstrādāt elastīgākus, pārredzamākus un prognozējamākus finansēšanas mehānismus, lai sasniegtu pēc iespējas plašāku pilsoniskās sabiedrības dalībnieku loku; aicina Komisiju noteikt un izstrādāt šos finansēšanas mehānismus iekļaujošā dialogā ar PSO un vietējo pašvaldību apvienībām, balstoties uz strukturēto dialogu;

| 44. | aicina Komisiju veicināt PSO un vietējo pašvaldību līdzdalību notiekošajā diskusijā par apvienošanas mehānismiem ES platformas ārējās sadarbības apvienošanai ietvaros; prasa Komisijai izstrādāt pamatnostādņu projektu un izveidot iekļaujošu ietekmes novērtējumu un uzraudzības mehānismus, lai nodrošinātu apspriedes ar visiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un viņu līdzdalību visos projekta cikla posmos, kā arī nodrošinātu, ka apvienošana veicina nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju veicināt PSO un vietējo pašvaldību līdzdalību notiekošajā diskusijā par apvienošanas mehānismiem ES platformas ārējās sadarbības apvienošanai ietvaros; prasa Komisijai izstrādāt pamatnostādņu projektu un izveidot iekļaujošu ietekmes novērtējumu un uzraudzības mehānismus, lai nodrošinātu apspriedes ar visiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un viņu līdzdalību visos projekta cikla posmos, kā arī nodrošinātu, ka apvienošana veicina nabadzības izskaušanu;

| 45. | tāpat prasa Komisijai atļaut PSO piedalīties ikvienā jaunā sadarbības veidā saskaņā ar ES platformu ārējās sadarbības apvienošanai; |
| --- | --- |

45.

tāpat prasa Komisijai atļaut PSO piedalīties ikvienā jaunā sadarbības veidā saskaņā ar ES platformu ārējās sadarbības apvienošanai;

| 46. | aicina Komisiju nostiprināt valsts decentralizācijas reformas, izstrādājot un īstenojot labas pārvaldības un attīstības līgumus, nozaru reformu līgumus un valsts veidošanas līgumus; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju nostiprināt valsts decentralizācijas reformas, izstrādājot un īstenojot labas pārvaldības un attīstības līgumus, nozaru reformu līgumus un valsts veidošanas līgumus;

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 33 E, 5.2.2013., 77. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0302.

(4)  https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/images/c/ce/FINAL_ES-_Final_Statement_May.pdf

(5)  https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/images/e/ea/FINAL_CONCLUDING_PAPER.pdf.

(6)  http://www.gecongress2012.org/images/2012_GE_Congress_Report_FINAL_11feb201.pdf (27.–31. lpp.).

(7)  http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm.

(8)  OV C 301 E, 13.12.2007., 249. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/32

---

P7_TA(2013)0433

Izglītības pārvērtēšana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par izglītības pārvērtēšanu (2013/2041(INI))

(2016/C 208/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbildi uz paziņojumiem “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā – atbildi uz paziņojumiem “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. novembra paziņojumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido “ERASMUS VISIEM”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. novembra paziņojumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido “ERASMUS VISIEM”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (COM(2011)0788),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. septembra paziņojumu “Projekts: Padomes un Komisijas 2012. gada kopīgais ziņojums par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (ES jaunatnes stratēģija 2010–2018)” (COM(2012)0495) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2012)0256), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. septembra paziņojumu “Projekts: Padomes un Komisijas 2012. gada kopīgais ziņojums par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (ES jaunatnes stratēģija 2010–2018)” (COM(2012)0495) un attiecīgo Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2012)0256),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. novembra secinājumus par izglītību un apmācību stratēģijā “Eiropa 2020” – izglītības un apmācības ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā, izaugsmē un nodarbinātībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 26. novembra secinājumus par izglītību un apmācību stratēģijā “Eiropa 2020” – izglītības un apmācības ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā, izaugsmē un nodarbinātībā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Izglītība un apmācība gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. decembra paziņojumu “Izglītība un apmācība gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā” (COM(2011)0902),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 1. decembra rezolūciju par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 1. decembra rezolūciju par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu (6),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par iniciatīvu “Jaunatne kustībā” – pamatu Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par iniciatīvu “Jaunatne kustībā” – pamatu Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai (8),

| — | ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu (9),

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei – darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei – darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošanu (10),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 12. aprīļa atzinumu “Izglītības pārvērtēšana” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 12. aprīļa atzinumu “Izglītības pārvērtēšana” (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0314/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0314/2013),

| A. | tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem mērķiem ir zem 10 % samazināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo cilvēku procentuālo skaitu un līdz vismaz 40 % palielināt to jauniešu procentuālo skaitu, kas ieguvuši trešā līmeņa izglītību vai atbilstošu profesionālo apmācību; |
| --- | --- |

A.

tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem mērķiem ir zem 10 % samazināt mācības priekšlaicīgi pārtraukušo cilvēku procentuālo skaitu un līdz vismaz 40 % palielināt to jauniešu procentuālo skaitu, kas ieguvuši trešā līmeņa izglītību vai atbilstošu profesionālo apmācību;

| B. | tā kā izglītības un apmācības stratēģiskajā programmā 2020. gadam (ET 2020) noteiktas robežvērtības, kas paredz, ka vismaz 95 % bērnu vecumā no četriem gadiem līdz obligātās pamatizglītības ieguves uzsākšanas vecumam jāpiedalās pirmsskolas izglītības programmās; piecpadsmitgadīgo jauniešu vidū ir mazāk nekā 15 % jauniešu ar nepietiekamām lasīšanas, matemātikas un dabaszinātņu prasmēm; vidēji vismaz 15 % pieaugušo (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem) piedalās mūžizglītības programmās; |
| --- | --- |

B.

tā kā izglītības un apmācības stratēģiskajā programmā 2020. gadam (ET 2020) noteiktas robežvērtības, kas paredz, ka vismaz 95 % bērnu vecumā no četriem gadiem līdz obligātās pamatizglītības ieguves uzsākšanas vecumam jāpiedalās pirmsskolas izglītības programmās; piecpadsmitgadīgo jauniešu vidū ir mazāk nekā 15 % jauniešu ar nepietiekamām lasīšanas, matemātikas un dabaszinātņu prasmēm; vidēji vismaz 15 % pieaugušo (vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem) piedalās mūžizglītības programmās;

| C. | tā kā viena no ES galvenajām prioritātēm ir mobilitātes veicināšana un tā kā 2020. gadam ir izvirzīts mērķis nodrošināt, ka 20 % no ES augstskolu absolventiem ir pavadījuši daļu sava studiju laika ārvalstīs; tā kā studentu, skolotāju un darbinieku mobilitātei ir būtiska nozīme Eiropas integrācijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā viena no ES galvenajām prioritātēm ir mobilitātes veicināšana un tā kā 2020. gadam ir izvirzīts mērķis nodrošināt, ka 20 % no ES augstskolu absolventiem ir pavadījuši daļu sava studiju laika ārvalstīs; tā kā studentu, skolotāju un darbinieku mobilitātei ir būtiska nozīme Eiropas integrācijā;

| D. | tā kā jauniešu mobilitātes programmām 2014.–2020. gadam būtu jānodrošina patiesas zināšanu un prasmju ieguves iespējas, tādējādi palīdzot palielināt jauniešu nodarbinātības rādītājus; |
| --- | --- |

D.

tā kā jauniešu mobilitātes programmām 2014.–2020. gadam būtu jānodrošina patiesas zināšanu un prasmju ieguves iespējas, tādējādi palīdzot palielināt jauniešu nodarbinātības rādītājus;

| E. | tā kā savā 2013. gada izaugsmes pētījumā Komisija aicina veikt pārdomātus ieguldījumus izglītībā un apmācībā, lai veicinātu izaugsmi un konkurētspēju un novērstu bezdarbu un krīzes sociālās sekas; |
| --- | --- |

E.

tā kā savā 2013. gada izaugsmes pētījumā Komisija aicina veikt pārdomātus ieguldījumus izglītībā un apmācībā, lai veicinātu izaugsmi un konkurētspēju un novērstu bezdarbu un krīzes sociālās sekas;

| F. | tā kā 2013. gada martā jauniešu vecumā līdz 25 gadiem bezdarba līmenis ES bija 23,5 %, kaut arī tajā pašā laikā vairāk nekā diviem miljoniem vakanču nevarēja atrast darbiniekus; tā kā vairākās dalībvalstīs bezdarbnieku skaits un bezdarba ilgums pieaug un darba tirgus vajadzību saskaņošana kļūst neefektīvāka; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2013. gada martā jauniešu vecumā līdz 25 gadiem bezdarba līmenis ES bija 23,5 %, kaut arī tajā pašā laikā vairāk nekā diviem miljoniem vakanču nevarēja atrast darbiniekus; tā kā vairākās dalībvalstīs bezdarbnieku skaits un bezdarba ilgums pieaug un darba tirgus vajadzību saskaņošana kļūst neefektīvāka;

| G. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze un fiskālās konsolidācijas nolūkā pieņemtie taupības pasākumi vairākās dalībvalstīs rada lielu slogu ES pilsoņu dzīvē bezdarba, sociālās atstumtības un nabadzības ziņā; tā kā krīzes ietekmē, jo īpaši jauniešu vidū, konstatējami ārkārtēji nepietiekama uztura vai garīgās veselības problēmgadījumi; tā kā jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuru ekonomika ir trauslāka, izglītības pieejamība ir kļuvusi sarežģītāka un mācīšanas standarti ir pazeminājušies, jo izglītības nozarē ir samazināti līdzekļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze un fiskālās konsolidācijas nolūkā pieņemtie taupības pasākumi vairākās dalībvalstīs rada lielu slogu ES pilsoņu dzīvē bezdarba, sociālās atstumtības un nabadzības ziņā; tā kā krīzes ietekmē, jo īpaši jauniešu vidū, konstatējami ārkārtēji nepietiekama uztura vai garīgās veselības problēmgadījumi; tā kā jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuru ekonomika ir trauslāka, izglītības pieejamība ir kļuvusi sarežģītāka un mācīšanas standarti ir pazeminājušies, jo izglītības nozarē ir samazināti līdzekļi;

| H. | tā kā krīze un taupības pasākumi tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmē izglītības un darbavietu pieejamību jauniešiem, kā arī viņu iespējas turpināt mācības un saglabāt darbavietas; tā kā ieguldījumi izglītībā ir ieguldījumi nākotnē un tādēļ tiem nevajadzētu piemērot taupības pasākumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā krīze un taupības pasākumi tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmē izglītības un darbavietu pieejamību jauniešiem, kā arī viņu iespējas turpināt mācības un saglabāt darbavietas; tā kā ieguldījumi izglītībā ir ieguldījumi nākotnē un tādēļ tiem nevajadzētu piemērot taupības pasākumus;

| I. | tā kā jaunieši saskaras ar arvien lielākām grūtībām, pārejot no izglītības uz darba dzīvi, un oficiālas izglītības iestāžu un darba tirgus mijiedarbības trūkums palielina bezdarba risku; tā kā augstas kvalitātes profesionālās izglītības pamatā ir cieša sadarbība starp valsts un privāto sektoru, aktīvi līdzdarbojoties sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunieši saskaras ar arvien lielākām grūtībām, pārejot no izglītības uz darba dzīvi, un oficiālas izglītības iestāžu un darba tirgus mijiedarbības trūkums palielina bezdarba risku; tā kā augstas kvalitātes profesionālās izglītības pamatā ir cieša sadarbība starp valsts un privāto sektoru, aktīvi līdzdarbojoties sociālajiem partneriem;

| J. | tā kā pieejamai, elastīgai un augstas kvalitātes izglītībai un apmācībai ir būtiska ietekme uz jauniešu personīgo attīstību un pašrealizāciju, kā arī tā sekmē jauniešu aktīvu pilsonību un labklājību un veicina viņu spēju pielāgoties un sniegt ieguldījumu sabiedrībā un profesijā; tā kā ekonomikas un sociālās problēmas iedzīvotāju vidū vairo eiroskepticismu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pieejamai, elastīgai un augstas kvalitātes izglītībai un apmācībai ir būtiska ietekme uz jauniešu personīgo attīstību un pašrealizāciju, kā arī tā sekmē jauniešu aktīvu pilsonību un labklājību un veicina viņu spēju pielāgoties un sniegt ieguldījumu sabiedrībā un profesijā; tā kā ekonomikas un sociālās problēmas iedzīvotāju vidū vairo eiroskepticismu;

| K. | tā kā aizskaroša attieksme skolā kaitē jauniešu labklājībai, izraisa nesekmību un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā aizskaroša attieksme skolā kaitē jauniešu labklājībai, izraisa nesekmību un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu;

| L. | tā kā atvērtie izglītības resursi (AIR) uzlabo izglītības kvalitāti, pieejamību un objektivitāti, kā arī, izmantojot IKT un jaunās tehnoloģijas, veicina interaktīvu, radošu, elastīgu un personalizētu mācīšanās procesu; tā kā, atbalstot mūžizglītību, atvērtā izglītība veicina ilgtspējīgu nodarbinātību; |
| --- | --- |

L.

tā kā atvērtie izglītības resursi (AIR) uzlabo izglītības kvalitāti, pieejamību un objektivitāti, kā arī, izmantojot IKT un jaunās tehnoloģijas, veicina interaktīvu, radošu, elastīgu un personalizētu mācīšanās procesu; tā kā, atbalstot mūžizglītību, atvērtā izglītība veicina ilgtspējīgu nodarbinātību;

| M. | tā kā, neskatoties uz kopējo jauniešu bezdarba augsto līmeni, tādās nozarēs kā informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) un veselības aprūpe ir arvien grūtāk aizpildīt vakances ar kvalificētu personālu; tā kā dažās dalībvalstīs ir vērojama pieaugoša plaisa starp absolventu iegūto kvalifikāciju un darba tirgū pieprasītajām prasmēm; |
| --- | --- |

M.

tā kā, neskatoties uz kopējo jauniešu bezdarba augsto līmeni, tādās nozarēs kā informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) un veselības aprūpe ir arvien grūtāk aizpildīt vakances ar kvalificētu personālu; tā kā dažās dalībvalstīs ir vērojama pieaugoša plaisa starp absolventu iegūto kvalifikāciju un darba tirgū pieprasītajām prasmēm;

| N. | tā kā darba tirgus vajadzības ātri mainās; tā kā ir nepieciešams tiekties pēc kvalitatīvas izglītības un personiskās attīstības un rūpīgi izpētīt darba tirgus vajadzību nākotnes tendences, lai pielāgotu un modernizētu izglītības un apmācību programmas nolūkā nodrošināt pamatzināšanu kopumu un mūžizglītības stratēģijas, kā arī lai piedāvātu konkrētām darbvietām atbilstošās prasmes, piemēram, jaunu tehnoloģiju un sociālo tīklu izmantošanu, neietekmējot akadēmisko mērķi par zināšanu nodošanu; tā kā, mainoties izglītības modeļiem, ir atbilstoši jāpielāgo arī skolotāja profesija, piemēram, prasmes un kvalifikācija, statuss un karjera; |
| --- | --- |

N.

tā kā darba tirgus vajadzības ātri mainās; tā kā ir nepieciešams tiekties pēc kvalitatīvas izglītības un personiskās attīstības un rūpīgi izpētīt darba tirgus vajadzību nākotnes tendences, lai pielāgotu un modernizētu izglītības un apmācību programmas nolūkā nodrošināt pamatzināšanu kopumu un mūžizglītības stratēģijas, kā arī lai piedāvātu konkrētām darbvietām atbilstošās prasmes, piemēram, jaunu tehnoloģiju un sociālo tīklu izmantošanu, neietekmējot akadēmisko mērķi par zināšanu nodošanu; tā kā, mainoties izglītības modeļiem, ir atbilstoši jāpielāgo arī skolotāja profesija, piemēram, prasmes un kvalifikācija, statuss un karjera;

| O. | tā kā prasmes, tehnoloģijas un darbvietas ātri mainās un ikvienam savas profesionālās dzīves laikā vairākkārt būs jāpielāgojas jaunām tehnoloģijām, un tāpēc ir vajadzīgs tādu pamatzināšanu kopums, kas ir pietiekami noturīgas, lai ļautu pielāgoties; |
| --- | --- |

O.

tā kā prasmes, tehnoloģijas un darbvietas ātri mainās un ikvienam savas profesionālās dzīves laikā vairākkārt būs jāpielāgojas jaunām tehnoloģijām, un tāpēc ir vajadzīgs tādu pamatzināšanu kopums, kas ir pietiekami noturīgas, lai ļautu pielāgoties;

| P. | tā kā ir pierādīts, ka ekonomikas izaugsmes, ražīguma un vispusības atbalstīšana valsts līmenī ir ārkārtīgi ietekmējusi darba tirgu, palielinot jaunu darbvietu skaitu un kvalitāti un uzlabojot jauniešu integrāciju darba tirgū, |
| --- | --- |

P.

tā kā ir pierādīts, ka ekonomikas izaugsmes, ražīguma un vispusības atbalstīšana valsts līmenī ir ārkārtīgi ietekmējusi darba tirgu, palielinot jaunu darbvietu skaitu un kvalitāti un uzlabojot jauniešu integrāciju darba tirgū,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo īpaši to, ka tajā liela uzmanība pievērsta jauniešu bezdarba novēršanai, finansiāli atbalstot prasmju attīstīšanu un aicinot modernizēt augstākās izglītības sistēmas, kā arī sekmējot pasaules līmeņa profesionālo izglītību un apmācību (PIA), elastīgas mācību iespējas, tostarp veicinot AIR, uz darbu balstītas mācības un sociālo partneru iesaistīšanu minēto mācību programmu izstrādē; turklāt atzinīgi vērtē pasākumus, lai risinātu augsti kvalificētu skolotāju un pasniedzēju trūkumu, piemēram, palielinot efektivitāti skolotāju pieņemšanai darbā, noturēšanai amatos un profesionālajam atbalstam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo īpaši to, ka tajā liela uzmanība pievērsta jauniešu bezdarba novēršanai, finansiāli atbalstot prasmju attīstīšanu un aicinot modernizēt augstākās izglītības sistēmas, kā arī sekmējot pasaules līmeņa profesionālo izglītību un apmācību (PIA), elastīgas mācību iespējas, tostarp veicinot AIR, uz darbu balstītas mācības un sociālo partneru iesaistīšanu minēto mācību programmu izstrādē; turklāt atzinīgi vērtē pasākumus, lai risinātu augsti kvalificētu skolotāju un pasniedzēju trūkumu, piemēram, palielinot efektivitāti skolotāju pieņemšanai darbā, noturēšanai amatos un profesionālajam atbalstam;

| 2. | uzskata, ka izglītības nozīme ir daudz plašāka nekā tikai Eiropas un valstu līmeņa ekonomikas mērķu sasniegšana; šajā kontekstā no jauna apstiprina, ka izglītības sākotnējā sūtība ir indivīdu sagatavošana dzīvei, kā arī viņu izveidošana par aktīviem iedzīvotājiem arvien sarežģītākās sabiedrības struktūrās; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka izglītības nozīme ir daudz plašāka nekā tikai Eiropas un valstu līmeņa ekonomikas mērķu sasniegšana; šajā kontekstā no jauna apstiprina, ka izglītības sākotnējā sūtība ir indivīdu sagatavošana dzīvei, kā arī viņu izveidošana par aktīviem iedzīvotājiem arvien sarežģītākās sabiedrības struktūrās;

| 3. | norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes dēļ daudzas ģimenes vairs nevar atļauties maksāt par augstāko izglītību un ka tādēļ šajā līmenī pieaudzis priekšlaicīgas mācību pamešanas gadījumu skaits; uzskata, ka dalībvalstīm jānodrošina visu iedzīvotāju (neatkarīgi no to ekonomiskās situācijas) tiesības uz bezmaksas un vispārēju augstas kvalitātes izglītību; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes dēļ daudzas ģimenes vairs nevar atļauties maksāt par augstāko izglītību un ka tādēļ šajā līmenī pieaudzis priekšlaicīgas mācību pamešanas gadījumu skaits; uzskata, ka dalībvalstīm jānodrošina visu iedzīvotāju (neatkarīgi no to ekonomiskās situācijas) tiesības uz bezmaksas un vispārēju augstas kvalitātes izglītību;

| 4. | atgādina, ka lielāks valodas zināšanu līmenis ļauj sekmēt mobilitāti un uzlabot nodarbinātību, kā arī cilvēku izpratni par citām kultūrām un starpkultūru attiecībām; pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu par jauniem ES valodu zināšanu kritērijiem, saskaņā ar kuriem līdz 2020. gadam vismaz 50 % piecpadsmitgadīgo būtu jāzina viena svešvaloda un vismaz 75 % būtu jāmācās otrā svešvaloda; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka lielāks valodas zināšanu līmenis ļauj sekmēt mobilitāti un uzlabot nodarbinātību, kā arī cilvēku izpratni par citām kultūrām un starpkultūru attiecībām; pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu par jauniem ES valodu zināšanu kritērijiem, saskaņā ar kuriem līdz 2020. gadam vismaz 50 % piecpadsmitgadīgo būtu jāzina viena svešvaloda un vismaz 75 % būtu jāmācās otrā svešvaloda;

| 5. | atzīst, ka vājas valodu prasmes ir būtisks šķērslis darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai un Savienības uzņēmumu starptautiskai konkurētspējai, īpaši teritorijās, kur Eiropas iedzīvotāji dzīvo tuvu robežai ar kaimiņvalsti, kurā runā citā valodā; norāda, ka valda uzskats, ka valodu mācīšanās ir daudz efektīvāka agrīnā vecumā; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka vājas valodu prasmes ir būtisks šķērslis darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai un Savienības uzņēmumu starptautiskai konkurētspējai, īpaši teritorijās, kur Eiropas iedzīvotāji dzīvo tuvu robežai ar kaimiņvalsti, kurā runā citā valodā; norāda, ka valda uzskats, ka valodu mācīšanās ir daudz efektīvāka agrīnā vecumā;

| 6. | pieprasa, lai tiktu nodrošināta studentu mobilitāte, kuras mērķis ir paplašināt studentu valodu zināšanas un saziņas prasmes, kas ir priekšnoteikums viņu pielāgošanās spējām ES kopējā darba tirgū; |
| --- | --- |

6.

pieprasa, lai tiktu nodrošināta studentu mobilitāte, kuras mērķis ir paplašināt studentu valodu zināšanas un saziņas prasmes, kas ir priekšnoteikums viņu pielāgošanās spējām ES kopējā darba tirgū;

| 7. | prasa izglītības un apmācības jomā īstenot holistisku pieeju, kas pievēršas gan akadēmiskās, gan profesionālās izglītības aspektiem, un atgādina, ka būtu jāatzīst izglītības plašākais uzdevums attiecībā uz personisko izaugsmi un attīstību; mudina arī turpmāk atbalstīt tādas kompetences iegūšanu un atzīšanu, kas iegūta neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā, un uzsver šādas mācīšanās nozīmīgo lomu vispārējā mūžizglītības stratēģijā, kuras mērķis ir veidot sociāli iekļaujošu zināšanu sabiedrību ar stiprām personībām un aktīviem pilsoņiem; norāda, ka šādas stratēģijas īstenošana būs atkarīga no mūsu jauniešu panāktā neatkarības līmeņa; |
| --- | --- |

7.

prasa izglītības un apmācības jomā īstenot holistisku pieeju, kas pievēršas gan akadēmiskās, gan profesionālās izglītības aspektiem, un atgādina, ka būtu jāatzīst izglītības plašākais uzdevums attiecībā uz personisko izaugsmi un attīstību; mudina arī turpmāk atbalstīt tādas kompetences iegūšanu un atzīšanu, kas iegūta neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā, un uzsver šādas mācīšanās nozīmīgo lomu vispārējā mūžizglītības stratēģijā, kuras mērķis ir veidot sociāli iekļaujošu zināšanu sabiedrību ar stiprām personībām un aktīviem pilsoņiem; norāda, ka šādas stratēģijas īstenošana būs atkarīga no mūsu jauniešu panāktā neatkarības līmeņa;

| 8. | aicina dalībvalstis noteikt konsekventas robežvērtības, izmantojot atbilstošus Eiropas labas prakses modeļus izglītības un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis noteikt konsekventas robežvērtības, izmantojot atbilstošus Eiropas labas prakses modeļus izglītības un nodarbinātības jomā;

| 9. | atgādina par galvenajiem mērķiem un uzdevumiem, kurus ES ir apņēmusies veikt saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, proti, nodrošināt gudru, iekļaujošu un videi saudzīgu izaugsmi, radīt stipru un novatorisku Eiropas Savienību un veicināt sociālo integrāciju, kā arī panākt augstāku solidaritātes līmeni, vienlaikus sagatavojot iedzīvotājus veiksmīgai un pilnvērtīgai dzīvei; vērš uzmanību uz pamatmērķi, proti, 3 % no IKP novirzīt pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

9.

atgādina par galvenajiem mērķiem un uzdevumiem, kurus ES ir apņēmusies veikt saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, proti, nodrošināt gudru, iekļaujošu un videi saudzīgu izaugsmi, radīt stipru un novatorisku Eiropas Savienību un veicināt sociālo integrāciju, kā arī panākt augstāku solidaritātes līmeni, vienlaikus sagatavojot iedzīvotājus veiksmīgai un pilnvērtīgai dzīvei; vērš uzmanību uz pamatmērķi, proti, 3 % no IKP novirzīt pētniecībai un inovācijai;

| 10. | aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt publisko izdevumu un ieguldījumu veikšanu izglītībā, apmācībā, pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka, samazinot šajās jomās budžeta līdzekļus, negatīvi tiks ietekmēta izglītība un ka ieguldījumiem šajās jomās ir būtiska nozīme, lai panāktu ekonomikas atlabšanu, Savienības konkurētspēju pasaulē un progresu, kas nepieciešams, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt publisko izdevumu un ieguldījumu veikšanu izglītībā, apmācībā, pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka, samazinot šajās jomās budžeta līdzekļus, negatīvi tiks ietekmēta izglītība un ka ieguldījumiem šajās jomās ir būtiska nozīme, lai panāktu ekonomikas atlabšanu, Savienības konkurētspēju pasaulē un progresu, kas nepieciešams, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| 11. | stingri atbalsta stāvokļa novērošanu valstīs un debašu sākšanu Savienības līmenī ar atbilstošām ieinteresētajām personām par ieguldījumu efektivitāti un ieguvumiem izglītībā un apmācībā; uzsver, ka izglītība nodrošina ilgtspējīgu attīstību, kam joprojām vajadzētu būt prioritātei, neraugoties uz pašreizējo krīzi; |
| --- | --- |

11.

stingri atbalsta stāvokļa novērošanu valstīs un debašu sākšanu Savienības līmenī ar atbilstošām ieinteresētajām personām par ieguldījumu efektivitāti un ieguvumiem izglītībā un apmācībā; uzsver, ka izglītība nodrošina ilgtspējīgu attīstību, kam joprojām vajadzētu būt prioritātei, neraugoties uz pašreizējo krīzi;

| 12. | mudina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, kas aizliedz diskrimināciju izglītības jomā dzimuma, dzimumorientācijas, dzimumidentitātes, invaliditātes, reliģijas vai ticības, kā arī vecuma dēļ; mudina Padomi nekavējoties pieņemt horizontālo diskriminācijas novēršanas direktīvu, kas ir galvenais dokuments, lai nodrošinātu patiesu vienlīdzību, kā arī apkarotu aizspriedumus un diskrimināciju, tostarp skolās; |
| --- | --- |

12.

mudina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, kas aizliedz diskrimināciju izglītības jomā dzimuma, dzimumorientācijas, dzimumidentitātes, invaliditātes, reliģijas vai ticības, kā arī vecuma dēļ; mudina Padomi nekavējoties pieņemt horizontālo diskriminācijas novēršanas direktīvu, kas ir galvenais dokuments, lai nodrošinātu patiesu vienlīdzību, kā arī apkarotu aizspriedumus un diskrimināciju, tostarp skolās;

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt vienādu izglītības pieejamību un īstenot pasākumus, kas atbilst zināšanu apguvēju vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā neaizsargātu sabiedrības grupu pārstāvjus, piemēram, cilvēkus, kas neiegūst izglītību, nestrādā vai nav iesaistīti apmācībā; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis nodrošināt vienādu izglītības pieejamību un īstenot pasākumus, kas atbilst zināšanu apguvēju vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā neaizsargātu sabiedrības grupu pārstāvjus, piemēram, cilvēkus, kas neiegūst izglītību, nestrādā vai nav iesaistīti apmācībā;

| 14. | prasa noteikt konkrētus pasākumus, lai izveidotu labāku izglītības un apmācības saikni ar darba vidi, tādējādi veicinot konkurētspēju un prognozējot darba tirgus nākotnes vajadzības; uzsver, ka svarīgas ir reģionālas stratēģijas, kas veicina reģionālu inovāciju inkubatoru izveidi, šādi apvienojot radošus uzņēmumus, universitātes, ieguldītājus un kultūras iestādes izglītības un apmācības popularizēšanai; |
| --- | --- |

14.

prasa noteikt konkrētus pasākumus, lai izveidotu labāku izglītības un apmācības saikni ar darba vidi, tādējādi veicinot konkurētspēju un prognozējot darba tirgus nākotnes vajadzības; uzsver, ka svarīgas ir reģionālas stratēģijas, kas veicina reģionālu inovāciju inkubatoru izveidi, šādi apvienojot radošus uzņēmumus, universitātes, ieguldītājus un kultūras iestādes izglītības un apmācības popularizēšanai;

| 15. | aicina izglītību un zinātni kā prioritāras jomas iekļaut dalībvalstu stratēģiskajos dokumentos 2014.–2020. gada plānošanas periodam ar mērķi piesaistīt resursus šo jomu attīstībai, jaunu izglītības tehnoloģiju ieviešanai, tostarp skolotāju apmācībai un mācīšanas standartu paaugstināšanai; |
| --- | --- |

15.

aicina izglītību un zinātni kā prioritāras jomas iekļaut dalībvalstu stratēģiskajos dokumentos 2014.–2020. gada plānošanas periodam ar mērķi piesaistīt resursus šo jomu attīstībai, jaunu izglītības tehnoloģiju ieviešanai, tostarp skolotāju apmācībai un mācīšanas standartu paaugstināšanai;

| 16. | aicina dalībvalstis izveidot ciešāku saikni starp galvenajiem stratēģiskās politikas uzdevumiem, kas noteikti ar Eiropas pusgadu un atvērto koordinācijas metodi (AKM) saistīto pasākumu laikā, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis, lai nodrošinātu augstas kvalitātes un pieejamu izglītību un apmācību arī finansiālu ierobežojumu laikā; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis izveidot ciešāku saikni starp galvenajiem stratēģiskās politikas uzdevumiem, kas noteikti ar Eiropas pusgadu un atvērto koordinācijas metodi (AKM) saistīto pasākumu laikā, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis, lai nodrošinātu augstas kvalitātes un pieejamu izglītību un apmācību arī finansiālu ierobežojumu laikā;

Jaunieši – ieguldījums nākotnē

| 17. | atgādina, ka jauniešiem ir liels potenciāls un svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā attiecībā uz izglītību un nodarbinātību; atgādina dalībvalstīm, ka pastāv cieša saikne starp mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, darbavietām pielāgotu prasmju trūkumu un jauniešu bezdarbu; turklāt atgādina, ka agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, kā arī vecāku svarīgā loma ieliek pamatus turpmākām jauniešu mācībām un attīstībai, tomēr šādam izglītības procesam būtu jānotiek spēļu veidā, nevis izmantojot skolas metodes vai atzīmju radīto spiedienu; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka jauniešiem ir liels potenciāls un svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā attiecībā uz izglītību un nodarbinātību; atgādina dalībvalstīm, ka pastāv cieša saikne starp mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, darbavietām pielāgotu prasmju trūkumu un jauniešu bezdarbu; turklāt atgādina, ka agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, kā arī vecāku svarīgā loma ieliek pamatus turpmākām jauniešu mācībām un attīstībai, tomēr šādam izglītības procesam būtu jānotiek spēļu veidā, nevis izmantojot skolas metodes vai atzīmju radīto spiedienu;

| 18. | uzsver, ka jaunieši ir arī neaizsargātākā sabiedrības daļa; uzsver, ka ir svarīgi atzīt jauniešus par prioritāru grupu Savienības sociālajā redzējumā, un akcentē jauniešu mobilitātes veicināšanas būtiskumu; turklāt aicina dalībvalstis veicināt aizskarošas attieksmes novēršanas stratēģijas, lai samazinātu mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas gadījumu skaitu un nodrošinātu vienlīdzīgu izglītības pieejamību visiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka jaunieši ir arī neaizsargātākā sabiedrības daļa; uzsver, ka ir svarīgi atzīt jauniešus par prioritāru grupu Savienības sociālajā redzējumā, un akcentē jauniešu mobilitātes veicināšanas būtiskumu; turklāt aicina dalībvalstis veicināt aizskarošas attieksmes novēršanas stratēģijas, lai samazinātu mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas gadījumu skaitu un nodrošinātu vienlīdzīgu izglītības pieejamību visiem;

| 19. | prasa atzīt un iesaistīt jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizācijas mūžizglītības stratēģiju izstrādē un īstenošanā; uzsver jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi, jo tās ir papildizglītības sniedzēji, kas nodrošina neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas, kā arī brīvprātīgā darba iespējas, kas palīdz zināšanu apguvējiem un jauniešiem attīstīt gan transversālas prasmes, gan individuālas personīgās kompetences, piemēram, radošo un kritisko domāšanu, iniciatīvu, informācijas apstrādāšanas un problēmu risināšanas prasmes, komandas darba un sazināšanās prasmes, pašpārliecinātību, līderību un uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

19.

prasa atzīt un iesaistīt jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizācijas mūžizglītības stratēģiju izstrādē un īstenošanā; uzsver jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi, jo tās ir papildizglītības sniedzēji, kas nodrošina neformālās un ikdienējās mācīšanās iespējas, kā arī brīvprātīgā darba iespējas, kas palīdz zināšanu apguvējiem un jauniešiem attīstīt gan transversālas prasmes, gan individuālas personīgās kompetences, piemēram, radošo un kritisko domāšanu, iniciatīvu, informācijas apstrādāšanas un problēmu risināšanas prasmes, komandas darba un sazināšanās prasmes, pašpārliecinātību, līderību un uzņēmējdarbības prasmes;

| 20. | prasa atzīt ārvalstu izglītības iestādēs iegūtās jauniešu kvalifikācijas, jo īpaši tās, kas ir iegūtas ar programmas “Erasmus” palīdzību; |
| --- | --- |

20.

prasa atzīt ārvalstu izglītības iestādēs iegūtās jauniešu kvalifikācijas, jo īpaši tās, kas ir iegūtas ar programmas “Erasmus” palīdzību;

| 21. | aicina zināšanu apguvējus un organizācijas, kurās viņi ir iesaistījušies, piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz izglītību, un uzsver, ka mācīšanās procesa pamatā jābūt strukturētam dialogam ar zināšanu apguvējiem, piemērojot mācību programmas un metodes tā, lai veicinātu mūžizglītības pieeju; |
| --- | --- |

21.

aicina zināšanu apguvējus un organizācijas, kurās viņi ir iesaistījušies, piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz izglītību, un uzsver, ka mācīšanās procesa pamatā jābūt strukturētam dialogam ar zināšanu apguvējiem, piemērojot mācību programmas un metodes tā, lai veicinātu mūžizglītības pieeju;

| 22. | mudina dalībvalstis veicināt PIA pievilcību un uzlabot PIA atbilstību darba tirgum, padarot to par izglītības sistēmas neatņemamu daļu, un nodrošināt PIA kvalitāti; prasa pievērst lielāku uzmanību pamata prasmju apgūšanai ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību ne tikai no agrīna vecuma, bet arī pieaugušo vidū, un transversālajām prasmēm, jo īpaši ieviešot uzņēmējdarbības un IKT apmācību sadarbībā ar uzņēmējdarbības nozares pārstāvjiem un atbalstot radošumu, lai palīdzētu jauniešiem iekļauties darba tirgū un uzlabot viņu izredzes atrast darbu, kā arī izmantot iespējas izveidot savus uzņēmumus; uzsver, ka dalībvalstīm jāizveido atbalsta mehānismi uzņēmējdarbības neveiksmīgas sākšanas gadījumiem un jāmazina birokrātija; |
| --- | --- |

22.

mudina dalībvalstis veicināt PIA pievilcību un uzlabot PIA atbilstību darba tirgum, padarot to par izglītības sistēmas neatņemamu daļu, un nodrošināt PIA kvalitāti; prasa pievērst lielāku uzmanību pamata prasmju apgūšanai ar neformālās un ikdienējās mācīšanās palīdzību ne tikai no agrīna vecuma, bet arī pieaugušo vidū, un transversālajām prasmēm, jo īpaši ieviešot uzņēmējdarbības un IKT apmācību sadarbībā ar uzņēmējdarbības nozares pārstāvjiem un atbalstot radošumu, lai palīdzētu jauniešiem iekļauties darba tirgū un uzlabot viņu izredzes atrast darbu, kā arī izmantot iespējas izveidot savus uzņēmumus; uzsver, ka dalībvalstīm jāizveido atbalsta mehānismi uzņēmējdarbības neveiksmīgas sākšanas gadījumiem un jāmazina birokrātija;

| 23. | atzīst, ka ir būtiski visā Eiropā attīstīt un īstenot izglītības sistēmas, kas pamatojas uz uzņēmējdarbību; uzsver, ka uzņēmējdarbības izglītības pieejamība studentiem ir dažāda un to bieži nosaka iestādes līmenī; tādēļ aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes sadarbībā ar izglītības iestādēm iekļaut uzņēmējdarbības izglītības elementus pamatizglītības, profesionālās apmācības un augstākās izglītības mācību programmu saturā; uzskata, ka īpaša uzmanība jāvelta tam, lai pārvarētu lielās atšķirības un ievērojamo dažādību uzņēmējdarbības izglītības sistēmu attīstībā, par ko liecina 2008. gada pārskats par uzņēmējdarbības elementiem augstākās izglītības programmās un kas apstiprināts 2011. gadā Budapeštā notikušajā augsta līmeņa simpozijā; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka ir būtiski visā Eiropā attīstīt un īstenot izglītības sistēmas, kas pamatojas uz uzņēmējdarbību; uzsver, ka uzņēmējdarbības izglītības pieejamība studentiem ir dažāda un to bieži nosaka iestādes līmenī; tādēļ aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes sadarbībā ar izglītības iestādēm iekļaut uzņēmējdarbības izglītības elementus pamatizglītības, profesionālās apmācības un augstākās izglītības mācību programmu saturā; uzskata, ka īpaša uzmanība jāvelta tam, lai pārvarētu lielās atšķirības un ievērojamo dažādību uzņēmējdarbības izglītības sistēmu attīstībā, par ko liecina 2008. gada pārskats par uzņēmējdarbības elementiem augstākās izglītības programmās un kas apstiprināts 2011. gadā Budapeštā notikušajā augsta līmeņa simpozijā;

| 24. | uzsver, ka labākām zināšanām un prasmēm ir būtiska nozīme; uzsver, ka jāuzlabo zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (ZTIM) priekšmetu pievilcība izglītībā, kā arī jomās, kurās nākotnē paredzams darbinieku trūkums un tuvākajā nākotnē būs nepieciešams lielāks skaits kvalificētu darbinieku, un kurās tiks nodrošinātas kvalitatīvas un ilgtspējīgas darbavietas (piemēram, “zaļajā ekonomikā”, uzņēmējdarbībā, IKT, veselības aprūpē un izglītībā); atzīstot, ka ZTIM priekšmeti ir ārkārtīgi svarīgi, lai vairāk palīdzētu jauniešiem krīzes laikā atrast darbvietas, kā arī prasa panākt pareizo līdzsvaru starp teorētisko zināšanu un praktisko iemaņu apguvi studiju laikā, ņemot vērā sociālo zinātņu studijas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka labākām zināšanām un prasmēm ir būtiska nozīme; uzsver, ka jāuzlabo zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (ZTIM) priekšmetu pievilcība izglītībā, kā arī jomās, kurās nākotnē paredzams darbinieku trūkums un tuvākajā nākotnē būs nepieciešams lielāks skaits kvalificētu darbinieku, un kurās tiks nodrošinātas kvalitatīvas un ilgtspējīgas darbavietas (piemēram, “zaļajā ekonomikā”, uzņēmējdarbībā, IKT, veselības aprūpē un izglītībā); atzīstot, ka ZTIM priekšmeti ir ārkārtīgi svarīgi, lai vairāk palīdzētu jauniešiem krīzes laikā atrast darbvietas, kā arī prasa panākt pareizo līdzsvaru starp teorētisko zināšanu un praktisko iemaņu apguvi studiju laikā, ņemot vērā sociālo zinātņu studijas;

| 25. | aicina dalībvalstis arī nodrošināt efektīvāku izglītību, vairāk pievēršoties transversālām, valodu un uzņēmējdarbības prasmēm, lai visā ES panāktu augstāku nodarbinātības līmeni; aicina dalībvalstis izglītot savus iedzīvotājus par ES pilsonības tiesībām, pilsoņu pienākumiem un atbildību un iespējām izmantot brīvas pārvietošanās tiesības ES; uzsver, ka jauniešu izglītības sistēmā pietiekama uzmanība pievēršama arī humanitārajām zinātnēm, ņemot vērā mērķi attīstīt aktīvu pilsoniskumu un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis arī nodrošināt efektīvāku izglītību, vairāk pievēršoties transversālām, valodu un uzņēmējdarbības prasmēm, lai visā ES panāktu augstāku nodarbinātības līmeni; aicina dalībvalstis izglītot savus iedzīvotājus par ES pilsonības tiesībām, pilsoņu pienākumiem un atbildību un iespējām izmantot brīvas pārvietošanās tiesības ES; uzsver, ka jauniešu izglītības sistēmā pietiekama uzmanība pievēršama arī humanitārajām zinātnēm, ņemot vērā mērķi attīstīt aktīvu pilsoniskumu un sociālo integrāciju;

| 26. | uzsver, ka mācību programmām jābūt daudzdisciplinārām un veidotām tā, lai sniegtu beztermiņa un plaši izmantojamas prasmes, bet cilvēkiem jāspēj pielāgoties no vienas studiju jomas citai; atgādina, ka īpaši būtu jāakcentē to mācību priekšmetu mācīšana un saturs, uz kuru trūkumiem atsevišķās valstīs norāda valstu un starptautiskā statistika; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka mācību programmām jābūt daudzdisciplinārām un veidotām tā, lai sniegtu beztermiņa un plaši izmantojamas prasmes, bet cilvēkiem jāspēj pielāgoties no vienas studiju jomas citai; atgādina, ka īpaši būtu jāakcentē to mācību priekšmetu mācīšana un saturs, uz kuru trūkumiem atsevišķās valstīs norāda valstu un starptautiskā statistika;

| 27. | uzsver, ka jāpievēršas saiknei starp izglītību, jauniešu vēlmēm un darba tirgus vajadzībām, lai nodrošinātu vienkāršāku un kvalitatīvu pāreju no izglītošanās uz darba tirgu, kā arī nolūkā nodrošināt jauniešu patstāvību; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jāpievēršas saiknei starp izglītību, jauniešu vēlmēm un darba tirgus vajadzībām, lai nodrošinātu vienkāršāku un kvalitatīvu pāreju no izglītošanās uz darba tirgu, kā arī nolūkā nodrošināt jauniešu patstāvību;

| 28. | uzsver to, cik nozīmīgi ir atbalstīt jauniešus, it īpaši tos, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā, sekmējot kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, “otrās iespējas” izglītības programmas, labi izstrādātu duālo izglītību un uz darbu balstītas mācības, kā arī īpašus pasākumus, lai veicinātu piekļuvi augstākajai izglītībai un aktīvu integrāciju izglītībā un darba dzīvē; uzskata, ka šie ir vērtīgi pasākumi pārejā no izglītošanās uz darba dzīvi, kā arī jauniešu bezdarba līmeņa mazināšanā; |
| --- | --- |

28.

uzsver to, cik nozīmīgi ir atbalstīt jauniešus, it īpaši tos, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā, sekmējot kvalitatīvu stažēšanos un māceklību, “otrās iespējas” izglītības programmas, labi izstrādātu duālo izglītību un uz darbu balstītas mācības, kā arī īpašus pasākumus, lai veicinātu piekļuvi augstākajai izglītībai un aktīvu integrāciju izglītībā un darba dzīvē; uzskata, ka šie ir vērtīgi pasākumi pārejā no izglītošanās uz darba dzīvi, kā arī jauniešu bezdarba līmeņa mazināšanā;

| 29. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai plašāk iesaistītu darba ņēmējus un bezdarbniekus profesionālās pārorientēšanas un pārkvalificēšanas programmās, lai mazinātu bezdarba un jo īpaši ilgstoša bezdarba risku tajā darbaspēka segmentā, kurā profesionālā darbība ir aizvien mazāk pieprasīta; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai plašāk iesaistītu darba ņēmējus un bezdarbniekus profesionālās pārorientēšanas un pārkvalificēšanas programmās, lai mazinātu bezdarba un jo īpaši ilgstoša bezdarba risku tajā darbaspēka segmentā, kurā profesionālā darbība ir aizvien mazāk pieprasīta;

| 30. | aicina dalībvalstis iedrošināt darba devējus piedāvāt vairāk kvalitatīvu māceklības vietu, izstrādāt skaidrus kvalitātes kritērijus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, kā arī vienkāršot administratīvās procedūras uzņēmumiem, kas piedāvā darba vai apmācības iespējas jauniešiem, lai uzlabotu viņu karjeras izredzes; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis iedrošināt darba devējus piedāvāt vairāk kvalitatīvu māceklības vietu, izstrādāt skaidrus kvalitātes kritērijus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, kā arī vienkāršot administratīvās procedūras uzņēmumiem, kas piedāvā darba vai apmācības iespējas jauniešiem, lai uzlabotu viņu karjeras izredzes;

| 31. | atgādina dalībvalstīm par ES programmu nozīmi izglītības, mobilitātes, valodu prasmju, pilsoniskās aktivitātes, Eiropas vērtību, kultūras zināšanu un citu vērtīgu prasmju veicināšanā, kas visas sniedz ieguldījumu nodarbinātības uzlabošanā un jauniešu starpkultūru izpratnes stiprināšanā; uzsver vajadzību tās turpmāk atbalstīt daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam, īpašu uzmanību pievēršot mācīšanās mobilitātei, sadarbībai un politikas reformām; |
| --- | --- |

31.

atgādina dalībvalstīm par ES programmu nozīmi izglītības, mobilitātes, valodu prasmju, pilsoniskās aktivitātes, Eiropas vērtību, kultūras zināšanu un citu vērtīgu prasmju veicināšanā, kas visas sniedz ieguldījumu nodarbinātības uzlabošanā un jauniešu starpkultūru izpratnes stiprināšanā; uzsver vajadzību tās turpmāk atbalstīt daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam, īpašu uzmanību pievēršot mācīšanās mobilitātei, sadarbībai un politikas reformām;

| 32. | vērš uzmanību uz to, ka ārvalstīs gūtai pieredzei ir pievienotā vērtība un ka tā palīdz atrast darbu tiem jauniešiem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības un nav ieguvuši kvalifikāciju; uzskata, ka arī šīs mērķgrupas gadījumā programma “Erasmus+” ir lieliska pamats, kas ļauj iegūt profesionālo kvalifikāciju, daļu mācību laika pavadot ārvalstīs; |
| --- | --- |

32.

vērš uzmanību uz to, ka ārvalstīs gūtai pieredzei ir pievienotā vērtība un ka tā palīdz atrast darbu tiem jauniešiem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības un nav ieguvuši kvalifikāciju; uzskata, ka arī šīs mērķgrupas gadījumā programma “Erasmus+” ir lieliska pamats, kas ļauj iegūt profesionālo kvalifikāciju, daļu mācību laika pavadot ārvalstīs;

| 33. | atzinīgi vērtē to, ka uzmanība atkal ir pievērsta salīdzināmu akadēmisko grādu automātiskas atzīšanas panākšanai un mērķim nodrošināt vienādus nosacījumus neatkarīgi no kvalifikācijas piešķiršanas vietas; šajā sakarībā aicina dalībvalstis palielināt pūles, lai nodrošinātu akadēmisko grādu atzīšanu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē to, ka uzmanība atkal ir pievērsta salīdzināmu akadēmisko grādu automātiskas atzīšanas panākšanai un mērķim nodrošināt vienādus nosacījumus neatkarīgi no kvalifikācijas piešķiršanas vietas; šajā sakarībā aicina dalībvalstis palielināt pūles, lai nodrošinātu akadēmisko grādu atzīšanu;

| 34. | uzsver, cik sarežģīta var būt iekļaušanās darba tirgū pēc studiju beigšanas, kas var radīt ilgstošu bezdarbu un piespiedu bezdarbību, jo īpaši pašreizējās ekonomikas krīzes laikā; aicina dalībvalstis izveidot nepieciešamās atbalsta stratēģijas šo problēmu novēršanai; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik sarežģīta var būt iekļaušanās darba tirgū pēc studiju beigšanas, kas var radīt ilgstošu bezdarbu un piespiedu bezdarbību, jo īpaši pašreizējās ekonomikas krīzes laikā; aicina dalībvalstis izveidot nepieciešamās atbalsta stratēģijas šo problēmu novēršanai;

| 35. | mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus agrīnos darba tirgus aktivizācijas mehānismos un nodarbinātības shēmās, lai dotu iespēju iegūt darba pieredzi, veicinātu nodarbinātības iespējas, izveidotu labākus profesionālās orientācijas un piemērotus karjeras pakalpojumu centrus un nodrošinātu tiem jauniešiem, kuri ir zaudējuši darbu vai pabeiguši formālo izglītību, apmācību vai kvalifikācijas celšanas kursus, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, dzīvot patstāvīgi un nodrošināt profesionālo attīstību; |
| --- | --- |

35.

mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus agrīnos darba tirgus aktivizācijas mehānismos un nodarbinātības shēmās, lai dotu iespēju iegūt darba pieredzi, veicinātu nodarbinātības iespējas, izveidotu labākus profesionālās orientācijas un piemērotus karjeras pakalpojumu centrus un nodrošinātu tiem jauniešiem, kuri ir zaudējuši darbu vai pabeiguši formālo izglītību, apmācību vai kvalifikācijas celšanas kursus, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, dzīvot patstāvīgi un nodrošināt profesionālo attīstību;

| 36. | aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas garantiju jauniešiem, darba prakses, mācību prakses un duālās izglītības modeļus, kuri būtu viegli pieejami un vērsti uz profesionālo izaugsmi, piedāvāt pienācīgus darba apstākļus ar spēcīgu mācību elementu un saistībā ar kvalifikācijas iegūšanas procesu un sadarboties ar reģioniem, lai nodrošinātu Jaunatnes nodarbinātības ierosmes (JNI) pilnīgu savienojamību un papildināmību ar pašreizējiem reģionāla un valsts līmeņa pasākumiem jaunatnes bezdarba apkarošanai; atgādina, ka šiem pagaidu darba veidiem būtu jākalpo par pamatakmeņiem ceļā uz pastāvīgu darbu; turklāt prasa kā atbalsta pasākumu izmantot kohēzijas politikas finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot Eiropas garantiju jauniešiem, darba prakses, mācību prakses un duālās izglītības modeļus, kuri būtu viegli pieejami un vērsti uz profesionālo izaugsmi, piedāvāt pienācīgus darba apstākļus ar spēcīgu mācību elementu un saistībā ar kvalifikācijas iegūšanas procesu un sadarboties ar reģioniem, lai nodrošinātu Jaunatnes nodarbinātības ierosmes (JNI) pilnīgu savienojamību un papildināmību ar pašreizējiem reģionāla un valsts līmeņa pasākumiem jaunatnes bezdarba apkarošanai; atgādina, ka šiem pagaidu darba veidiem būtu jākalpo par pamatakmeņiem ceļā uz pastāvīgu darbu; turklāt prasa kā atbalsta pasākumu izmantot kohēzijas politikas finanšu instrumentus;

| 37. | uzsver, ka jaunatnes garantiju shēma nevar aizstāt strukturālus pasākumus un reformas, kas paredzētas, lai dažu dalībvalstu izglītības sistēmas un darba tirgu pārveidotu atbilstoši nākotnes izaicinājumiem; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka jaunatnes garantiju shēma nevar aizstāt strukturālus pasākumus un reformas, kas paredzētas, lai dažu dalībvalstu izglītības sistēmas un darba tirgu pārveidotu atbilstoši nākotnes izaicinājumiem;

| 38. | mudina dalībvalstis apturēt līdzekļu samazināšanu jauniešu izglītības un nodarbinātības atbalstam; uzsver, ka garantiju sistēmas fondus un instrumentus vajadzētu izmantot, priekšroku dodot šim mērķim; uzskata, ka dalībvalstīm kā atbalsta pasākums jāizmanto arī kohēzijas politikas resursi un ka šie resursi jo īpaši būtu jāizmanto tādos projektos, kas veicina jauniešu nodarbinātību un izglītību; |
| --- | --- |

38.

mudina dalībvalstis apturēt līdzekļu samazināšanu jauniešu izglītības un nodarbinātības atbalstam; uzsver, ka garantiju sistēmas fondus un instrumentus vajadzētu izmantot, priekšroku dodot šim mērķim; uzskata, ka dalībvalstīm kā atbalsta pasākums jāizmanto arī kohēzijas politikas resursi un ka šie resursi jo īpaši būtu jāizmanto tādos projektos, kas veicina jauniešu nodarbinātību un izglītību;

| 39. | prasa izmantot integrētu pieeju, kurā viedas izaugsmes sasniegšanai izmantotas finansējuma iespējas, ko piedāvā Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds un valstu finansēšanas avoti; uzsver ESF nozīmi, sniedzot atbalstu ieguldījumiem izglītībā un apmācībā, prasmju veidošanā un mūžizglītībā; tādēļ mudina saglabāt minimālo kopējo summu, kas tiek piešķirta ESF un veido 25 % no kohēzijas politikai atvēlētajiem budžeta līdzekļiem; uzskata, ka arī dalībvalstīm ir svarīgi uzlabot izglītības iestāžu informētību par ES finansējuma saņemšanas iespējām izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

39.

prasa izmantot integrētu pieeju, kurā viedas izaugsmes sasniegšanai izmantotas finansējuma iespējas, ko piedāvā Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds un valstu finansēšanas avoti; uzsver ESF nozīmi, sniedzot atbalstu ieguldījumiem izglītībā un apmācībā, prasmju veidošanā un mūžizglītībā; tādēļ mudina saglabāt minimālo kopējo summu, kas tiek piešķirta ESF un veido 25 % no kohēzijas politikai atvēlētajiem budžeta līdzekļiem; uzskata, ka arī dalībvalstīm ir svarīgi uzlabot izglītības iestāžu informētību par ES finansējuma saņemšanas iespējām izglītības vajadzībām;

| 40. | uzsver vajadzību uzlabot skolotāju informētību par tādām pamatkompetencēm kā metodes, kas palīdz mācīties, sociālās un pilsoniskās prasmes, iniciatīva, informētība par kultūru un pašizpausme; norāda, cik svarīgi ir ieguldīt līdzekļus skolotājiem paredzētās mūžizglītības shēmās; |
| --- | --- |

40.

uzsver vajadzību uzlabot skolotāju informētību par tādām pamatkompetencēm kā metodes, kas palīdz mācīties, sociālās un pilsoniskās prasmes, iniciatīva, informētība par kultūru un pašizpausme; norāda, cik svarīgi ir ieguldīt līdzekļus skolotājiem paredzētās mūžizglītības shēmās;

| 41. | atgādina, ka precīzāko un aktuālāko informāciju par reģionālajiem darba tirgiem var iegūt vietējā līmenī un arī vietējām un reģionālajām iestādēm var būt būtiska nozīme prasmju neatbilstības noteikšanā un atbilstošas pārkvalifikācijas un profesionālās apmācības programmu nodrošināšanā, kā arī ieguldījumu veicināšanā atbilstoši vietējam pieprasījumam; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka precīzāko un aktuālāko informāciju par reģionālajiem darba tirgiem var iegūt vietējā līmenī un arī vietējām un reģionālajām iestādēm var būt būtiska nozīme prasmju neatbilstības noteikšanā un atbilstošas pārkvalifikācijas un profesionālās apmācības programmu nodrošināšanā, kā arī ieguldījumu veicināšanā atbilstoši vietējam pieprasījumam;

| 42. | uzsver, ka daudzos attālākos un mazāk attīstītos mikroreģionos pastāv nopietnas skolu fiziskas pieejamības problēmas, kuru dēļ krasi pieaug skolu pametušo cilvēku skaits; tādēļ, ņemot vērā smagās ekonomiskās grūtības, ko piedzīvo lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju, aicina dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu šādus šķēršļus; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka daudzos attālākos un mazāk attīstītos mikroreģionos pastāv nopietnas skolu fiziskas pieejamības problēmas, kuru dēļ krasi pieaug skolu pametušo cilvēku skaits; tādēļ, ņemot vērā smagās ekonomiskās grūtības, ko piedzīvo lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju, aicina dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu šādus šķēršļus;

| 43. | atzinīgi vērtē jauno Eiropas Mācekļu darba apvienības izveidi; aicina dalībvalstis savās reformās un pasākumos iekļaut profesionālo praksi kā daļu no plāniem par jaunatnes garantiju izmantošanu un mobilizēt Eiropas un valsts finansējumu šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē jauno Eiropas Mācekļu darba apvienības izveidi; aicina dalībvalstis savās reformās un pasākumos iekļaut profesionālo praksi kā daļu no plāniem par jaunatnes garantiju izmantošanu un mobilizēt Eiropas un valsts finansējumu šā mērķa sasniegšanai;

Liela nozīme partnerībām

| 44. | uzsver to, ka stipru partnerību pamatā ir finanšu resursu un cilvēkresursu sinerģijas un ka tās dod ieguldījumu mūžizglītības izmaksu segšanā, kas ir jo īpaši svarīgi laikā, kad tiek īstenoti taupības pasākumi, un ka tās palīdzēs apturēt līdzekļu samazināšanu jauniešu izglītības un nodarbinātības atbalstam; atgādina, ka partnerības arī labvēlīgi ietekmē izglītību un apmācību, sekmējot to kvalitātes un pieejamības uzlabošanu, bet neietekmējot izglītības iestāžu neaizskaramību un neatkarību; |
| --- | --- |

44.

uzsver to, ka stipru partnerību pamatā ir finanšu resursu un cilvēkresursu sinerģijas un ka tās dod ieguldījumu mūžizglītības izmaksu segšanā, kas ir jo īpaši svarīgi laikā, kad tiek īstenoti taupības pasākumi, un ka tās palīdzēs apturēt līdzekļu samazināšanu jauniešu izglītības un nodarbinātības atbalstam; atgādina, ka partnerības arī labvēlīgi ietekmē izglītību un apmācību, sekmējot to kvalitātes un pieejamības uzlabošanu, bet neietekmējot izglītības iestāžu neaizskaramību un neatkarību;

| 45. | prasa gan valstu, gan Savienības līmenī uzlabot sociālo un pilsonisko dialogu par izglītību un apmācību, kā arī nostiprināt sociālo partneru nozīmi politikas veidošanas procesā; |
| --- | --- |

45.

prasa gan valstu, gan Savienības līmenī uzlabot sociālo un pilsonisko dialogu par izglītību un apmācību, kā arī nostiprināt sociālo partneru nozīmi politikas veidošanas procesā;

| 46. | uzskata publiskās un privātās partnerības veicināšanu par svarīgu virzību uz dalītas atbildības nodrošināšanu attiecībā uz izglītību un profesionālo izaugsmi ar mērķi palīdzēt absolventiem ātrāk piemēroties nozares un tirgus prasībām, kā arī nodrošināt to, ka ir pieejami papildu resursi izglītības procesa atjaunināšanai, reaģējot uz izmaiņām tehnoloģijās; |
| --- | --- |

46.

uzskata publiskās un privātās partnerības veicināšanu par svarīgu virzību uz dalītas atbildības nodrošināšanu attiecībā uz izglītību un profesionālo izaugsmi ar mērķi palīdzēt absolventiem ātrāk piemēroties nozares un tirgus prasībām, kā arī nodrošināt to, ka ir pieejami papildu resursi izglītības procesa atjaunināšanai, reaģējot uz izmaiņām tehnoloģijās;

| 47. | norāda, ka Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumā “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” nav noteikti nekādi konkrēti īstenošanas pasākumi sadarbības nodrošināšanai starp izglītības nozari un dažādiem sociālajiem partneriem un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem; aicina Komisiju aktīvi censties rast atbalstu un izvirzīt iniciatīvas, kā arī citos veidos sadarboties ar privāto sektoru izglītības uzlabošanā, lai labāk sagatavotu studentus pārejai no izglītošanās uz darba tirgu; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumā “Izglītības pārvērtēšana – ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” nav noteikti nekādi konkrēti īstenošanas pasākumi sadarbības nodrošināšanai starp izglītības nozari un dažādiem sociālajiem partneriem un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem; aicina Komisiju aktīvi censties rast atbalstu un izvirzīt iniciatīvas, kā arī citos veidos sadarboties ar privāto sektoru izglītības uzlabošanā, lai labāk sagatavotu studentus pārejai no izglītošanās uz darba tirgu;

| 48. | aicina dalībvalstis visos līmeņos uzlabot sadarbību un partnerību starp uzņēmējiem un izglītības nozari, tostarp sociālajiem partneriem un darba devējiem, kā arī studentiem un jaunatnes organizācijām, jo īpaši attiecībā uz mācību programmu plānošanu, profesionālo orientāciju un izglītības, apmācības un specializācijas nodrošināšanu, panākot, ka mācību programmas vairāk atbilst darba tirgus prasībām un veicina iespējas rast ilgtspējīgu risinājumu prasmju neatbilstības problēmai; turklāt prasa gan valstu, gan Savienības līmenī uzlabot sociālo un pilsonisko dialogu, kā arī nostiprināt sociālo partneru nozīmi politikas veidošanas procesā; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis visos līmeņos uzlabot sadarbību un partnerību starp uzņēmējiem un izglītības nozari, tostarp sociālajiem partneriem un darba devējiem, kā arī studentiem un jaunatnes organizācijām, jo īpaši attiecībā uz mācību programmu plānošanu, profesionālo orientāciju un izglītības, apmācības un specializācijas nodrošināšanu, panākot, ka mācību programmas vairāk atbilst darba tirgus prasībām un veicina iespējas rast ilgtspējīgu risinājumu prasmju neatbilstības problēmai; turklāt prasa gan valstu, gan Savienības līmenī uzlabot sociālo un pilsonisko dialogu, kā arī nostiprināt sociālo partneru nozīmi politikas veidošanas procesā;

| 49. | atzinīgi vērtē zināšanu apvienības un nozaru prasmju apvienības, kas iekļautas Komisijas priekšlikumā par jaunu daudzgadu programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā; uzskata, ka šīs apvienības ir novatorisks un ilgtspējīgs veids, kā palielināt cilvēkkapitālu; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē zināšanu apvienības un nozaru prasmju apvienības, kas iekļautas Komisijas priekšlikumā par jaunu daudzgadu programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā; uzskata, ka šīs apvienības ir novatorisks un ilgtspējīgs veids, kā palielināt cilvēkkapitālu;

| 50. | uzsver dažādu mūžizglītības nozares dalībnieku (piemēram, izglītības iestāžu, valsts sektora iestāžu un uzņēmumu, kā arī par savu dzīvi atbildīgu indivīdu) dalīto atbildību; |
| --- | --- |

50.

uzsver dažādu mūžizglītības nozares dalībnieku (piemēram, izglītības iestāžu, valsts sektora iestāžu un uzņēmumu, kā arī par savu dzīvi atbildīgu indivīdu) dalīto atbildību;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārdomāt izmaksu dalīšanu kā izglītības finansēšanas veidu; brīdina, ka izmaksu dalīšanas mehānismu nedrīkst īstenot uz indivīdu rēķina; taisnīgumam un vispārējai pieejamībai jābūt jebkuras izglītības un apmācības sistēmu reformas prioritātei; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārdomāt izmaksu dalīšanu kā izglītības finansēšanas veidu; brīdina, ka izmaksu dalīšanas mehānismu nedrīkst īstenot uz indivīdu rēķina; taisnīgumam un vispārējai pieejamībai jābūt jebkuras izglītības un apmācības sistēmu reformas prioritātei;

| 52. | prasa palielināt izglītības iestāžu un izglītības pakalpojumu sniedzēju, uzņēmējdarbības nozares, sociālo partneru, pilsonisko organizāciju un vietējo, reģionālo un valsts sektora iestāžu, kā arī nodarbinātības dienestu savstarpējo sadarbību, lai dalītos ar paraugprakses piemēriem, sekmētu partnerības un censtos nodrošināt kvalitatīvu iekārtošanu darbā, prakses un māceklības vietas kā līdzekli vakanču aizpildīšanai un cilvēku ilgtspējīgai integrācijai pārejas periodā no izglītošanās uz darba dzīvi; uzsver vajadzību nodrošināt minēto prakšu saderību ar ES līmeņa pasākumiem un iniciatīvām; turklāt prasa plašāk izmantot dažādās pieejamās ES programmas un fondus, jo īpaši reģionālos fondus; |
| --- | --- |

52.

prasa palielināt izglītības iestāžu un izglītības pakalpojumu sniedzēju, uzņēmējdarbības nozares, sociālo partneru, pilsonisko organizāciju un vietējo, reģionālo un valsts sektora iestāžu, kā arī nodarbinātības dienestu savstarpējo sadarbību, lai dalītos ar paraugprakses piemēriem, sekmētu partnerības un censtos nodrošināt kvalitatīvu iekārtošanu darbā, prakses un māceklības vietas kā līdzekli vakanču aizpildīšanai un cilvēku ilgtspējīgai integrācijai pārejas periodā no izglītošanās uz darba dzīvi; uzsver vajadzību nodrošināt minēto prakšu saderību ar ES līmeņa pasākumiem un iniciatīvām; turklāt prasa plašāk izmantot dažādās pieejamās ES programmas un fondus, jo īpaši reģionālos fondus;

| 53. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi atzīt, cik būtiski ir apvienot valsts un privātos ieguldījumus izglītībā un apmācībā; vienlaikus uzsver vajadzību novērst iespējamas nevēlamas blakusparādības, proti, ierobežotu izglītības un apmācības pieejamību sociālekonomiski neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi atzīt, cik būtiski ir apvienot valsts un privātos ieguldījumus izglītībā un apmācībā; vienlaikus uzsver vajadzību novērst iespējamas nevēlamas blakusparādības, proti, ierobežotu izglītības un apmācības pieejamību sociālekonomiski neaizsargātām grupām;

Mūžizglītības perspektīva

| 54. | atzīmē demogrāfiskās pārmaiņas Savienībā, piemēram, sabiedrības novecošanu un zemos dzimstības rādītājus, kā arī intelektuālā darbaspēka un cilvēkkapitāla aizplūšanu; tādēļ norāda, ka visu mūžu ir jāapgūst jaunas prasmes un kompetences, lai būtu iespējams pārvarēt grūtības, ko rada pasaules ekonomika, un apmierināt jaunas darba tirgus prasības; |
| --- | --- |

54.

atzīmē demogrāfiskās pārmaiņas Savienībā, piemēram, sabiedrības novecošanu un zemos dzimstības rādītājus, kā arī intelektuālā darbaspēka un cilvēkkapitāla aizplūšanu; tādēļ norāda, ka visu mūžu ir jāapgūst jaunas prasmes un kompetences, lai būtu iespējams pārvarēt grūtības, ko rada pasaules ekonomika, un apmierināt jaunas darba tirgus prasības;

| 55. | uzsver – lai būtu iespējama personīgā un sabiedrības attīstība un tiktu iegūtas dzīvei nepieciešamās prasmes, ir svarīgi atzīt tiesības uz izglītību par cilvēka tiesībām un nodrošināt, lai izglītība būtu pieejama visiem; mudina dalībvalstis uzlabot atvērtu piekļuvi visiem izglītības un zinātniskajiem materiāliem, lai mazinātu izglītības un pētniecības izmaksas, jo īpaši ņemot vērā nesen veikto budžeta līdzekļu samazināšanu šajā jomā visā Savienībā; |
| --- | --- |

55.

uzsver – lai būtu iespējama personīgā un sabiedrības attīstība un tiktu iegūtas dzīvei nepieciešamās prasmes, ir svarīgi atzīt tiesības uz izglītību par cilvēka tiesībām un nodrošināt, lai izglītība būtu pieejama visiem; mudina dalībvalstis uzlabot atvērtu piekļuvi visiem izglītības un zinātniskajiem materiāliem, lai mazinātu izglītības un pētniecības izmaksas, jo īpaši ņemot vērā nesen veikto budžeta līdzekļu samazināšanu šajā jomā visā Savienībā;

| 56. | mudina dalībvalstis sekmēt sadarbību un sinerģijas mūžizglītības jomā, jo īpaši paplašināt izglītības pieejamību un izstrādāt, pielāgot un modernizēt izglītības iestāžu mācību programmas, piemēram, izmantojot virtuālās mācīšanās un AIR sniegtās strauji augošās iespējas, lai piepildītu jauniešu cerības un risinātu mūsdienu pasaules jaunās problēmas; |
| --- | --- |

56.

mudina dalībvalstis sekmēt sadarbību un sinerģijas mūžizglītības jomā, jo īpaši paplašināt izglītības pieejamību un izstrādāt, pielāgot un modernizēt izglītības iestāžu mācību programmas, piemēram, izmantojot virtuālās mācīšanās un AIR sniegtās strauji augošās iespējas, lai piepildītu jauniešu cerības un risinātu mūsdienu pasaules jaunās problēmas;

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņoto iniciatīvu “Atvērtā izglītība”, kuras mērķis ir uzlabot izglītības, apmācības un mācību sistēmu efektivitāti, pieejamību un vienlīdzīgumu, stiprinot IKT un jauno tehnoloģiju integrāciju izglītībā un apmācībā; aicina visas dalībvalstis veicināt iniciatīvas izglītības atvēršanai; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņoto iniciatīvu “Atvērtā izglītība”, kuras mērķis ir uzlabot izglītības, apmācības un mācību sistēmu efektivitāti, pieejamību un vienlīdzīgumu, stiprinot IKT un jauno tehnoloģiju integrāciju izglītībā un apmācībā; aicina visas dalībvalstis veicināt iniciatīvas izglītības atvēršanai;

| 58. | ar bažām konstatē, ka starp dalībvalstīm un dalībvalstu skolās un augstākās izglītības iestādēs ir būtiskas atšķirības IKT resursu pieejamībā un to lietošanas prasmēs; uzsver, ka IKT infrastruktūras ieviešana plaši jāīsteno visās izglītības un apmācības jomās, lai iespējami labāk sagatavotu studentus digitālajam laikmetam; |
| --- | --- |

58.

ar bažām konstatē, ka starp dalībvalstīm un dalībvalstu skolās un augstākās izglītības iestādēs ir būtiskas atšķirības IKT resursu pieejamībā un to lietošanas prasmēs; uzsver, ka IKT infrastruktūras ieviešana plaši jāīsteno visās izglītības un apmācības jomās, lai iespējami labāk sagatavotu studentus digitālajam laikmetam;

| 59. | atgādina, ka būtiska ir augstas kvalitātes skolotāju un instruktoru izglītība, kas jāpapildina ar izglītības darbinieku mobilitāti un profesionālo apmācību visā karjeras laikā; uzsver, ka skolotāju atlase un apmācība, tostarp kvalifikācijas celšana, ir būtiski elementi, lai nodrošinātu izglītības sistēmas vispārējo kvalitāti; |
| --- | --- |

59.

atgādina, ka būtiska ir augstas kvalitātes skolotāju un instruktoru izglītība, kas jāpapildina ar izglītības darbinieku mobilitāti un profesionālo apmācību visā karjeras laikā; uzsver, ka skolotāju atlase un apmācība, tostarp kvalifikācijas celšana, ir būtiski elementi, lai nodrošinātu izglītības sistēmas vispārējo kvalitāti;

| 60. | uzsver, ka ir nepieciešamas novatoriskas mācību metodes un saturs, kas iepazīstina zināšanu apguvējus ar pieejām izglītībai (“iemācīties, kā jāmācās”), ņemot vērā arī zināšanu apguvējus no mazāk aizsargātām sociālām grupām vai tos, kuriem ir īpašas mācību vajadzības; jo īpaši norāda uz straujajām izmaiņām IKT, digitālo plašsaziņas līdzekļu un uzņēmējdarbības izglītības jomā; uzsver citu mācībspēku (piemēram, jaunatnes darbinieku, pieaugušo mācībspēku, karjeras konsultantu un vecāku) būtisko nozīmi un viņu sadarbības vērtību, reaģējot uz izmaiņām izglītībā; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir nepieciešamas novatoriskas mācību metodes un saturs, kas iepazīstina zināšanu apguvējus ar pieejām izglītībai (“iemācīties, kā jāmācās”), ņemot vērā arī zināšanu apguvējus no mazāk aizsargātām sociālām grupām vai tos, kuriem ir īpašas mācību vajadzības; jo īpaši norāda uz straujajām izmaiņām IKT, digitālo plašsaziņas līdzekļu un uzņēmējdarbības izglītības jomā; uzsver citu mācībspēku (piemēram, jaunatnes darbinieku, pieaugušo mācībspēku, karjeras konsultantu un vecāku) būtisko nozīmi un viņu sadarbības vērtību, reaģējot uz izmaiņām izglītībā;

| 61. | mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus pedagogu mūžizglītībā, tādējādi palīdzot viņiem profesionālajā un personīgajā pilnveidošanā, kā arī uzlabot pedagogu statusu un darba apstākļus; turklāt uzsver iespējamās priekšrocības, ko sniegtu mācīšanas pieredze citās Eiropas valstīs, |
| --- | --- |

61.

mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus pedagogu mūžizglītībā, tādējādi palīdzot viņiem profesionālajā un personīgajā pilnveidošanā, kā arī uzlabot pedagogu statusu un darba apstākļus; turklāt uzsver iespējamās priekšrocības, ko sniegtu mācīšanas pieredze citās Eiropas valstīs,

| 62. | aicina novērtēt skolotāja nozīmi un paust tai nepieciešamo atzinību, lai uzlabotu skolēnu izglītības kvalitāti; |
| --- | --- |

62.

aicina novērtēt skolotāja nozīmi un paust tai nepieciešamo atzinību, lai uzlabotu skolēnu izglītības kvalitāti;

| 63. | uzsver, cik svarīgi ir ieviest vienotus un objektīvus kritērijus, lai novērtētu skolotāju darba efektivitāti un kvalifikāciju, kā arī ietekmi uz studentu akadēmiskajiem rezultātiem un personīgo attīstību; |
| --- | --- |

63.

uzsver, cik svarīgi ir ieviest vienotus un objektīvus kritērijus, lai novērtētu skolotāju darba efektivitāti un kvalifikāciju, kā arī ietekmi uz studentu akadēmiskajiem rezultātiem un personīgo attīstību;

| 64. | uzsver individuālu mācīšanās metožu nozīmīgumu, lai palīdzētu indivīdiem atjaunot un pilnveidot to produktīvās, sociālās un ekonomiskās prasmes visā to dzīves laikā; uzskata, ka individuāla apmācība, privātstundas un darbaudzināšana ir līdzeklis, kā nodot zināšanas un pieredzi skolēniem un noteikt to personīgās stiprās puses, kā arī konkrētai profesijai vajadzīgās prasmes; |
| --- | --- |

64.

uzsver individuālu mācīšanās metožu nozīmīgumu, lai palīdzētu indivīdiem atjaunot un pilnveidot to produktīvās, sociālās un ekonomiskās prasmes visā to dzīves laikā; uzskata, ka individuāla apmācība, privātstundas un darbaudzināšana ir līdzeklis, kā nodot zināšanas un pieredzi skolēniem un noteikt to personīgās stiprās puses, kā arī konkrētai profesijai vajadzīgās prasmes;

| 65. | uzskata, ka vajadzība paplašināt piekļuvi mācībām ir Savienības galvenā prioritāte un ka vairāk uzmanības jāpievērš personām, kas pietiekamā līmenī nepārvalda pamata prasmes; mudina dalībvalstis ieviest īpašus pasākumus finansiāla atbalsta veidā, kas paredzēti personām no sociālekonomiski nelabvēlīgām grupām, lai nodrošinātu ikvienam iespēju iegūt augstākā iespējamā līmeņa izglītību, kā arī lai nodrošinātu zināšanu apguvēju vajadzību apmierināšanu un labklājību; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka vajadzība paplašināt piekļuvi mācībām ir Savienības galvenā prioritāte un ka vairāk uzmanības jāpievērš personām, kas pietiekamā līmenī nepārvalda pamata prasmes; mudina dalībvalstis ieviest īpašus pasākumus finansiāla atbalsta veidā, kas paredzēti personām no sociālekonomiski nelabvēlīgām grupām, lai nodrošinātu ikvienam iespēju iegūt augstākā iespējamā līmeņa izglītību, kā arī lai nodrošinātu zināšanu apguvēju vajadzību apmierināšanu un labklājību;

| 66. | aicina dalībvalstis nodrošināt tādu izglītības sistēmu, kas visā mācību laikā atbilst visu iespējamo izglītojamo vajadzībām, nolūkā atbalstīt un garantēt iekļaujošu un integrētu izglītības un apmācības sistēmu un piedāvāt atbalstošus, veicinošus un īpaši pielāgotus pasākumus, kā arī individuāli izstrādātus plānus, jo īpaši tad, ja tie ir sociāli neaizsargātu grupu pārstāvji, kurus apdraud atstumšana vai izslēgšana, piemēram, romi, citas mazākumgrupas, migranti un cilvēki ar garīgiem un/vai fiziskiem traucējumiem un īpašām mācību vajadzībām; |
| --- | --- |

66.

aicina dalībvalstis nodrošināt tādu izglītības sistēmu, kas visā mācību laikā atbilst visu iespējamo izglītojamo vajadzībām, nolūkā atbalstīt un garantēt iekļaujošu un integrētu izglītības un apmācības sistēmu un piedāvāt atbalstošus, veicinošus un īpaši pielāgotus pasākumus, kā arī individuāli izstrādātus plānus, jo īpaši tad, ja tie ir sociāli neaizsargātu grupu pārstāvji, kurus apdraud atstumšana vai izslēgšana, piemēram, romi, citas mazākumgrupas, migranti un cilvēki ar garīgiem un/vai fiziskiem traucējumiem un īpašām mācību vajadzībām;

| 67. | uzsver, ka ir nepieciešama integrēta pieeja dzimumu līdztiesības jautājumiem, jo īpaši ZTIM jomās, kur sieviešu īpatsvars ir ļoti mazs, lai izglītībā novērstu profesiju segregāciju un diskrimināciju darba samaksas dēļ un izskaustu diskrimināciju dzimuma un dzimumorientācijas dēļ, un prasa veidot tādu politiku, kas piesaistītu mācībām un nodrošinātu neaizsargāto un nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu, tostarp vecāka gadagājuma cilvēku, sociālo integrāciju; šajā sakarībā mudina dalībvalstis ieviest konkrētus pasākumus praktiskas palīdzības, finansiāla atbalsta vai kvalifikācijas celšanas veidā; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka ir nepieciešama integrēta pieeja dzimumu līdztiesības jautājumiem, jo īpaši ZTIM jomās, kur sieviešu īpatsvars ir ļoti mazs, lai izglītībā novērstu profesiju segregāciju un diskrimināciju darba samaksas dēļ un izskaustu diskrimināciju dzimuma un dzimumorientācijas dēļ, un prasa veidot tādu politiku, kas piesaistītu mācībām un nodrošinātu neaizsargāto un nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu, tostarp vecāka gadagājuma cilvēku, sociālo integrāciju; šajā sakarībā mudina dalībvalstis ieviest konkrētus pasākumus praktiskas palīdzības, finansiāla atbalsta vai kvalifikācijas celšanas veidā;

| 68. | aicina dalībvalstis nesekmīgiem izglītojamiem visā mācību procesa gaitā nodrošināt plašus atbalsta pasākumus, piemēram, stipendijas, pabalstus un studiju kredītus ar izdevīgiem nosacījumiem, audzinātāju un mentoru palīdzību un palīdzību savstarpēju kontaktu veidošanā, lai novērstu mācību pārtraukšanu pirms laika vidējās un augstākās izglītības posmā un augstākās izglītības līmenī palīdzētu viņiem iesaistīties programmā “Erasmus”, jo pašlaik studenti no ģimenēm ar zemiem ienākumiem tai piesakās retāk, nekā tas notiek vidēji, kā arī atbalstīt kvalitatīvu stažēšanos uzņēmumos, valsts pārvaldes iestādēs un plašsaziņas līdzekļos, kas ļautu gūt pienācīgu darba pieredzi un kontaktus veiksmīgam darbam nākotnē, kā arī integrēt viņu atšķirīgos viedokļus iestāžu darba kultūrā; |
| --- | --- |

68.

aicina dalībvalstis nesekmīgiem izglītojamiem visā mācību procesa gaitā nodrošināt plašus atbalsta pasākumus, piemēram, stipendijas, pabalstus un studiju kredītus ar izdevīgiem nosacījumiem, audzinātāju un mentoru palīdzību un palīdzību savstarpēju kontaktu veidošanā, lai novērstu mācību pārtraukšanu pirms laika vidējās un augstākās izglītības posmā un augstākās izglītības līmenī palīdzētu viņiem iesaistīties programmā “Erasmus”, jo pašlaik studenti no ģimenēm ar zemiem ienākumiem tai piesakās retāk, nekā tas notiek vidēji, kā arī atbalstīt kvalitatīvu stažēšanos uzņēmumos, valsts pārvaldes iestādēs un plašsaziņas līdzekļos, kas ļautu gūt pienācīgu darba pieredzi un kontaktus veiksmīgam darbam nākotnē, kā arī integrēt viņu atšķirīgos viedokļus iestāžu darba kultūrā;

| 69. | uzsver, ka, nodrošinot profesionālo apmācību bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām, kā arī bērniem un pieaugušajiem ar invaliditāti, jāpiemēro mērķorientētā pieeja, lai paplašinātu piekļuvi izglītībai, atbalstītu to ģimenes un nodrošinātu tiem iespēju īstenot savu potenciālu; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka, nodrošinot profesionālo apmācību bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām, kā arī bērniem un pieaugušajiem ar invaliditāti, jāpiemēro mērķorientētā pieeja, lai paplašinātu piekļuvi izglītībai, atbalstītu to ģimenes un nodrošinātu tiem iespēju īstenot savu potenciālu;

| 70. | uzskata, ka visām dalībvalstīm vajadzētu pielikt lielas pūles un samazināt mācību iestādes pirms laika pametušo skolēnu īpatsvaru, tādējādi sasniedzot stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, lai šis rādītājs būtu mazāks par 10 %, uzsākot kvalitatīvas pirmsskolas izglītības, bērnu attīstības un aprūpes programmas, kas piemērotas katrai vecuma grupai un aptver visu agras bērnības posmu – no dzimšanas līdz sešu gadu vecumam —, un nodrošinot, lai tās būtu vienādi pieejamas visiem bērniem; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka visām dalībvalstīm vajadzētu pielikt lielas pūles un samazināt mācību iestādes pirms laika pametušo skolēnu īpatsvaru, tādējādi sasniedzot stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, lai šis rādītājs būtu mazāks par 10 %, uzsākot kvalitatīvas pirmsskolas izglītības, bērnu attīstības un aprūpes programmas, kas piemērotas katrai vecuma grupai un aptver visu agras bērnības posmu – no dzimšanas līdz sešu gadu vecumam —, un nodrošinot, lai tās būtu vienādi pieejamas visiem bērniem;

| 71. | atgādina, ka plašu ārpusskolas nodarbību piedāvājums un vecāku iesaistīšana mācību procesā ir svarīgi aspekti, lai novērstu nevienlīdzību, kas radusies nelabvēlīgas agras bērnības dēļ, nepieļautu nesekmīgu skolēnu nonākšanu īpaši nošķirtās skolās, kā arī izbeigtu nabadzības un sociālās atstumtības atražošanu paaudžu paaudzēs, ko varētu uzraudzīt, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, atzītas vietējās NVO; |
| --- | --- |

71.

atgādina, ka plašu ārpusskolas nodarbību piedāvājums un vecāku iesaistīšana mācību procesā ir svarīgi aspekti, lai novērstu nevienlīdzību, kas radusies nelabvēlīgas agras bērnības dēļ, nepieļautu nesekmīgu skolēnu nonākšanu īpaši nošķirtās skolās, kā arī izbeigtu nabadzības un sociālās atstumtības atražošanu paaudžu paaudzēs, ko varētu uzraudzīt, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, atzītas vietējās NVO;

| 72. | piekrīt Komisijas bažām par satraucoši zemo pieaugušo līdzdalības līmeni izglītībā lielākajā daļā dalībvalstu, kas vidēji ES ir 8,9 %; tādēļ uzsver, ka uzmanība jāpievērš mazkvalificētiem pieaugušiem un pieaugušo izglītības un apmācības nozīmei, apzinot šīs grupas un pievēršoties starppaaudžu mācību iespējām; atgādina par iespējām, ko attiecībā uz izglītības un apmācības pieejamību var sniegt virtuālā mācīšanās un AIR; atgādina, ka ir svarīgi veicināt digitālās prasmes un IKT pieejamību un izmantošanu visās iedzīvotāju vecuma grupās; |
| --- | --- |

72.

piekrīt Komisijas bažām par satraucoši zemo pieaugušo līdzdalības līmeni izglītībā lielākajā daļā dalībvalstu, kas vidēji ES ir 8,9 %; tādēļ uzsver, ka uzmanība jāpievērš mazkvalificētiem pieaugušiem un pieaugušo izglītības un apmācības nozīmei, apzinot šīs grupas un pievēršoties starppaaudžu mācību iespējām; atgādina par iespējām, ko attiecībā uz izglītības un apmācības pieejamību var sniegt virtuālā mācīšanās un AIR; atgādina, ka ir svarīgi veicināt digitālās prasmes un IKT pieejamību un izmantošanu visās iedzīvotāju vecuma grupās;

| 73. | sociālās solidaritātes vārdā un ņemot vērā problēmas demogrāfijas jomā, aicina dalībvalstis veicināt brīvprātīgo darbu visās vecuma grupās un mudina atbalstīt aprūpes un apgādības jomā vajadzīgo apmācību; |
| --- | --- |

73.

sociālās solidaritātes vārdā un ņemot vērā problēmas demogrāfijas jomā, aicina dalībvalstis veicināt brīvprātīgo darbu visās vecuma grupās un mudina atbalstīt aprūpes un apgādības jomā vajadzīgo apmācību;

| 74. | uzsver iespējas, ko piedāvā masveida tiešsaistes atvērtie kursi (MTAK) attiecībā uz ikvienam sniegtu iespēju piekļūt augstas kvalitātes izglītībai, nodrošinot elastīgākus un radošākus mācīšanās veidus, veicinot visu zināšanu apguvēju vienlīdzību, kā arī samazinot izglītības izmaksas gan studentiem, gan universitātēm; |
| --- | --- |

74.

uzsver iespējas, ko piedāvā masveida tiešsaistes atvērtie kursi (MTAK) attiecībā uz ikvienam sniegtu iespēju piekļūt augstas kvalitātes izglītībai, nodrošinot elastīgākus un radošākus mācīšanās veidus, veicinot visu zināšanu apguvēju vienlīdzību, kā arī samazinot izglītības izmaksas gan studentiem, gan universitātēm;

| 75. | atzīst, ka bezdarba apkarošanā ir būtiski lauzt aizspriedumus, kas kavē studentus uzsākt mācības tādās jomās, kuras neuzskata par galvenajām ceļā uz atzītu karjeru un stāvokli sabiedrībā, un ka tādējādi palielinās profesionālās izglītības un ikdienējās mācīšanās pievilcība; turklāt uzsver, ka laikā, kam raksturīgs augsts jauniešu bezdarba līmenis, studenti aktīvi jāinformē par reālām nodarbinātības iespējām, kas tiek nodrošinātas uz viņu izvēlētās izglītības pamata; šajā sakarībā mudina dalībvalstis atbalstīt programmas, kuras nodrošina profesionālo orientāciju un atbalstu zināšanu apguvējiem tad, kad viņi izvēlas profesiju; |
| --- | --- |

75.

atzīst, ka bezdarba apkarošanā ir būtiski lauzt aizspriedumus, kas kavē studentus uzsākt mācības tādās jomās, kuras neuzskata par galvenajām ceļā uz atzītu karjeru un stāvokli sabiedrībā, un ka tādējādi palielinās profesionālās izglītības un ikdienējās mācīšanās pievilcība; turklāt uzsver, ka laikā, kam raksturīgs augsts jauniešu bezdarba līmenis, studenti aktīvi jāinformē par reālām nodarbinātības iespējām, kas tiek nodrošinātas uz viņu izvēlētās izglītības pamata; šajā sakarībā mudina dalībvalstis atbalstīt programmas, kuras nodrošina profesionālo orientāciju un atbalstu zināšanu apguvējiem tad, kad viņi izvēlas profesiju;

| 76. | uzskata, ka profesionālās orientācijas pasākumu, kā arī profesionālās izaugsmes sistēmu ieviešana ir būtisks pasākums jauniešu virzīšanai pareizā izglītības un profesionālās izaugsmes virzienā un ka tas palielinās jauniešu motivāciju studēt un iegūt profesionālo apmācību; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka profesionālās orientācijas pasākumu, kā arī profesionālās izaugsmes sistēmu ieviešana ir būtisks pasākums jauniešu virzīšanai pareizā izglītības un profesionālās izaugsmes virzienā un ka tas palielinās jauniešu motivāciju studēt un iegūt profesionālo apmācību;

| 77. | pilnībā atbalsta Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpas izveidi, lai panāktu PIA vai augstākajā izglītībā iegūto kvalifikāciju pārredzamību un atzīšanu; ierosina attiecīgā gadījumā paplašināt atzīšanu, iekļaujot kvalifikācijas, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības sistēmas, šo ierosinājumu var uzskatīt par iespēju radīšanas instrumentu, demokrātisku līdzdalību, sociālu iekļaušanu, kā arī veidu, kā cilvēkus atkārtoti iekļaut darba tirgū; |
| --- | --- |

77.

pilnībā atbalsta Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpas izveidi, lai panāktu PIA vai augstākajā izglītībā iegūto kvalifikāciju pārredzamību un atzīšanu; ierosina attiecīgā gadījumā paplašināt atzīšanu, iekļaujot kvalifikācijas, kas iegūtas ārpus formālās izglītības un apmācības sistēmas, šo ierosinājumu var uzskatīt par iespēju radīšanas instrumentu, demokrātisku līdzdalību, sociālu iekļaušanu, kā arī veidu, kā cilvēkus atkārtoti iekļaut darba tirgū;

| 78. | uzsver, cik svarīgi ir savlaikus īstenot un ziņot par tādu iniciatīvu īstenošanu, kuru mērķis ir uzlabot Savienībā iegūtu kvalifikāciju pārrobežu atzīšanu, jo īpaši par Eiropas kvalifikāciju sistēmu, Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu (ECTS) un Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECEVET); |
| --- | --- |

78.

uzsver, cik svarīgi ir savlaikus īstenot un ziņot par tādu iniciatīvu īstenošanu, kuru mērķis ir uzlabot Savienībā iegūtu kvalifikāciju pārrobežu atzīšanu, jo īpaši par Eiropas kvalifikāciju sistēmu, Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu (ECTS) un Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECEVET);

| 79. | aicina dalībvalstis izstrādāt salīdzinošu sistēmu attiecībā uz universitāšu piešķirtajiem grādiem un noteikt atsauces punktu attiecībā uz izglītības sistēmās iegūto izglītību un prasmēm; |
| --- | --- |

79.

aicina dalībvalstis izstrādāt salīdzinošu sistēmu attiecībā uz universitāšu piešķirtajiem grādiem un noteikt atsauces punktu attiecībā uz izglītības sistēmās iegūto izglītību un prasmēm;

| 80. | mudina dalībvalstis, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, regulāri pārbaudīt un izvērtēt, vai to izglītības sistēma un programmas ir pieejamas cilvēkiem no neaizsargātām sociālajām grupām, vai tām ir izdevies visos līmeņos nodrošināt vienlīdzīgu pieeju iekļaujošai un kvalitatīvai izglītībai un vai izglītībā un apmācībā iegūtās prasmes tik tiešām ir uzlabojušas izglītojamo nodarbinātības izredzes, sociālo integrāciju un aktīvo pilsoniskumu; turklāt aicina dalībvalstis iespējami drīz savā rīcībā ņemt vērā Eiropas pusgada ieteikumus un citus Komisijas ieteikumus izglītības jomā; |
| --- | --- |

80.

mudina dalībvalstis, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, regulāri pārbaudīt un izvērtēt, vai to izglītības sistēma un programmas ir pieejamas cilvēkiem no neaizsargātām sociālajām grupām, vai tām ir izdevies visos līmeņos nodrošināt vienlīdzīgu pieeju iekļaujošai un kvalitatīvai izglītībai un vai izglītībā un apmācībā iegūtās prasmes tik tiešām ir uzlabojušas izglītojamo nodarbinātības izredzes, sociālo integrāciju un aktīvo pilsoniskumu; turklāt aicina dalībvalstis iespējami drīz savā rīcībā ņemt vērā Eiropas pusgada ieteikumus un citus Komisijas ieteikumus izglītības jomā;

| 81. | aicina Komisiju pārbaudīt, vai dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus savu izglītības sistēmu reformēšanai, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus; |
| --- | --- |

81.

aicina Komisiju pārbaudīt, vai dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus savu izglītības sistēmu reformēšanai, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus;

o

o o

| 82. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

82.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 393, 19.12.2012., 5. lpp.

(2)  OV C 135, 26.5.2010., 2. lpp.

(3)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(4)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(5)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(6)  OV C 165 E, 11.6.2013., 7. lpp.

(7)  OV C 377 E, 7.12.2012., 89. lpp.

(8)  OV C 377 E, 7.12.2012., 77. lpp.

(9)  OV C 161 E, 31.5.2011., 8. lpp.

(10)  OV C 45 E, 23.2.2010., 33. lpp.

(11)  OV C 139, 17.5.2013 ., 51. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/43

---

P7_TA(2013)0434

Pirmspievienošanās palīdzībai paredzētie ES līdzekļi: tiesu sistēmas un korupcijas apkarošana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto Eiropas Savienības budžeta līdzekļu pārvaldību tiesu sistēmu darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (2011/2033(INI))

(2016/C 208/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2007.-2008., 2008.-2009., 2009.-2010., 2010.-2011., 2011.-2012. un 2012.-2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumus par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2007.-2008., 2008.-2009., 2009.-2010., 2010.-2011., 2011.-2012. un 2012.-2013. gadam,

| — | ņemot vērā indikatīvās daudzgadu finanšu shēmas, indikatīvos daudzgadu plānošanas dokumentus, valstu programmas un projektu pamatdokumentus, ko Komisija apspriedusi ar attiecīgajām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā indikatīvās daudzgadu finanšu shēmas, indikatīvos daudzgadu plānošanas dokumentus, valstu programmas un projektu pamatdokumentus, ko Komisija apspriedusi ar attiecīgajām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 12/2009 par Komisijas projektu efektivitāti tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 12/2009 par Komisijas projektu efektivitāti tieslietu un iekšlietu jomā Rietumbalkānu valstīs,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 16/2009 par Eiropas Komisijas pārvaldīto pirmspievienošanās palīdzību Turcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 16/2009 par Eiropas Komisijas pārvaldīto pirmspievienošanās palīdzību Turcijai,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu?”,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 18/2012 par ES palīdzību Kosovai tiesiskuma jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 18/2012 par ES palīdzību Kosovai tiesiskuma jomā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada oktobra tematisko novērtējumu tiesu iestādēm un pamattiesībām Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada oktobra tematisko novērtējumu tiesu iestādēm un pamattiesībām Turcijā,

| — | ņemot vērā Komisijas tematisko novērtējumu par tiesiskumu, tiesu reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos – 2012. gada maijā publicēto daļu Nr. 2 un 2013. gada februārī publicēto daļu Nr. 3, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas tematisko novērtējumu par tiesiskumu, tiesu reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos – 2012. gada maijā publicēto daļu Nr. 2 un 2013. gada februārī publicēto daļu Nr. 3,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta informatīvo paziņojumu (2) par pirmspievienošanās fondu izlietošanu tiesu sistēmas un korupcijas apkarošanas jomās Rietumbalkānu valstīs un Turcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta informatīvo paziņojumu (2) par pirmspievienošanās fondu izlietošanu tiesu sistēmas un korupcijas apkarošanas jomās Rietumbalkānu valstīs un Turcijā,

| — | ņemot vērā 2012. gada progresa ziņojumus par kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada progresa ziņojumus par kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0318/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0318/2013),

| A. | tā kā potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm ir jāturpina pasākumi tiesu sistēmu uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā, ja tas ir nepieciešams saistībā ar pievienošanos, arī tad, kad valstis ir kļuvušas par ES dalībvalstīm; tā kā 1999. gada Helsinku augstākā līmeņa sanāksmē Eiropadome piešķīra Turcijai ES kandidātvalsts statusu un 2001. gadā tika pieņemta ES un Turcijas pievienošanās partnerība, un tā kā 2003. gadā Eiropadomes sanāksmē Salonikos tika apstiprināts, ka stabilizācijas un asociācijas process ir ES politika attiecībā uz Rietumbalkānu reģiona valstīm, tādējādi ļaujot tām pretendēt uz pievienošanos ES; tā kā pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) nav vienīgais līdzeklis, ar kuru ES sniedz atbalstu tiesiskuma jomas reformai Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā, jo tieslietu reformai Kosovā atbalstu sniedz arī EULEX, bet Bosnijā un Hercegovinā no 2003. līdz 2012. gadam darbojās policijas misija; |
| --- | --- |

A.

tā kā potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm ir jāturpina pasākumi tiesu sistēmu uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā, ja tas ir nepieciešams saistībā ar pievienošanos, arī tad, kad valstis ir kļuvušas par ES dalībvalstīm; tā kā 1999. gada Helsinku augstākā līmeņa sanāksmē Eiropadome piešķīra Turcijai ES kandidātvalsts statusu un 2001. gadā tika pieņemta ES un Turcijas pievienošanās partnerība, un tā kā 2003. gadā Eiropadomes sanāksmē Salonikos tika apstiprināts, ka stabilizācijas un asociācijas process ir ES politika attiecībā uz Rietumbalkānu reģiona valstīm, tādējādi ļaujot tām pretendēt uz pievienošanos ES; tā kā pirmspievienošanās atbalsta instruments (IPA) nav vienīgais līdzeklis, ar kuru ES sniedz atbalstu tiesiskuma jomas reformai Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā, jo tieslietu reformai Kosovā atbalstu sniedz arī EULEX, bet Bosnijā un Hercegovinā no 2003. līdz 2012. gadam darbojās policijas misija;

| B. | tā kā Komisija par prioritāti uzskata tiesiskuma nodrošināšanu, reformējot tiesu sistēmu un apkarojot korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānu valstīs un Turcijā, un tā kā kopš 2012. gada jauno pieeju izmanto saskaņā ar paplašināšanās politiku, kas paredz reformēt tiesu sistēmu un risināt iekšlietu jautājumus pievienošanās procesa agrīnā posmā, pieņemot jaunas sarunu metodes, tostarp nosakot skaidras prioritātes un nosacījumus 23. un 24. sadaļas jomām, lai labāk noteiktu prioritātes attiecībā uz finansiālās palīdzības piešķiršanu IPA II programmas ietvaros; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija par prioritāti uzskata tiesiskuma nodrošināšanu, reformējot tiesu sistēmu un apkarojot korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānu valstīs un Turcijā, un tā kā kopš 2012. gada jauno pieeju izmanto saskaņā ar paplašināšanās politiku, kas paredz reformēt tiesu sistēmu un risināt iekšlietu jautājumus pievienošanās procesa agrīnā posmā, pieņemot jaunas sarunu metodes, tostarp nosakot skaidras prioritātes un nosacījumus 23. un 24. sadaļas jomām, lai labāk noteiktu prioritātes attiecībā uz finansiālās palīdzības piešķiršanu IPA II programmas ietvaros;

| C. | tā kā Eiropas Savienība sniedz finansiālo palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, izmantojot pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA), ar ko kopš 2007. gada aizstāj TPA, PHARE un CARDS programmas, un tā kā visas kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, izņemot Islandi, izmanto ES piešķirtos pirmspievienošanās līdzekļus tiesu sistēmas darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība sniedz finansiālo palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, izmantojot pirmspievienošanās atbalsta instrumentu (IPA), ar ko kopš 2007. gada aizstāj TPA, PHARE un CARDS programmas, un tā kā visas kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, izņemot Islandi, izmanto ES piešķirtos pirmspievienošanās līdzekļus tiesu sistēmas darbības uzlabošanas un korupcijas apkarošanas jomā;

| D. | tā kā jaunajam pirmspievienošanās instrumentam IPA II ir jābūt stratēģiskākam, efektīvākam un mērķtiecīgākam par iepriekšējiem instrumentiem šajā jomā, lai nodrošinātu ilgtspējīgākus rezultātus un lai uzlabotu šo valstu gatavību dalībai, un, ja iespējams, uzlabotu nozares pieeju, lai atbalstītu vispusīgas reformu stratēģijas saņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunajam pirmspievienošanās instrumentam IPA II ir jābūt stratēģiskākam, efektīvākam un mērķtiecīgākam par iepriekšējiem instrumentiem šajā jomā, lai nodrošinātu ilgtspējīgākus rezultātus un lai uzlabotu šo valstu gatavību dalībai, un, ja iespējams, uzlabotu nozares pieeju, lai atbalstītu vispusīgas reformu stratēģijas saņēmējvalstīs;

| E. | tā kā ES atbalsts tiesiskuma reformai Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā ietver vairāk nekā tikai IPA piešķirtos līdzekļus, t. i., Bosnijā un Hercegovinā no 2003. līdz 2012. gadam tika īstenota policijas misija un arī Kosovai tikai sniegts atbalsts, kas izpaudās kā ES tiesiskuma misija Kosovā (EULEX), kas darbojas kopš 2008. gada un kurā no 2013. gada 1. jūlija darbojas vairāk nekā 2000 darbinieku (730 no viņiem ir norīkojušas ES dalībvalstis) un kuras gada budžets (no 2012. gada jūnija līdz 2013. gada jūnijam) ir nedaudz vairāk par EUR 100 miljoniem, līdz ar to EULEX ir ievērojama loma atbalsta sniegšanā Kosovas iestādēm tiesiskuma jomā, tostarp tiesu sistēmas reformā un cīņā pret korpuciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES atbalsts tiesiskuma reformai Bosnijā un Hercegovinā un Kosovā ietver vairāk nekā tikai IPA piešķirtos līdzekļus, t. i., Bosnijā un Hercegovinā no 2003. līdz 2012. gadam tika īstenota policijas misija un arī Kosovai tikai sniegts atbalsts, kas izpaudās kā ES tiesiskuma misija Kosovā (EULEX), kas darbojas kopš 2008. gada un kurā no 2013. gada 1. jūlija darbojas vairāk nekā 2000 darbinieku (730 no viņiem ir norīkojušas ES dalībvalstis) un kuras gada budžets (no 2012. gada jūnija līdz 2013. gada jūnijam) ir nedaudz vairāk par EUR 100 miljoniem, līdz ar to EULEX ir ievērojama loma atbalsta sniegšanā Kosovas iestādēm tiesiskuma jomā, tostarp tiesu sistēmas reformā un cīņā pret korpuciju;

| F. | tā kā kopš 2007. gada reģionālie projekti, kas atbalsta sadarbību starp saņēmējiem dažādās valstīs, un horizontālie projekti, kas risina problēmas, kuras ir aktuālas vairākiem saņēmējiem, var saņemt finansējumu no IPA vairākiem saņēmējiem paredzētajām programmām; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2007. gada reģionālie projekti, kas atbalsta sadarbību starp saņēmējiem dažādās valstīs, un horizontālie projekti, kas risina problēmas, kuras ir aktuālas vairākiem saņēmējiem, var saņemt finansējumu no IPA vairākiem saņēmējiem paredzētajām programmām;

| 1. | atgādina, ka cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību ir viena no svarīgākajām prioritātēm jebkurai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij, kas vēlas īstenot savu Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību ir viena no svarīgākajām prioritātēm jebkurai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij, kas vēlas īstenot savu Eiropas perspektīvu;

| 2. | atkārtoti uzsver neatkarīgas tiesu sistēmas, pamattiesību aizsardzības un veicināšanas un iedarbīgas, pret korupciju vērstas cīņas nozīmi tiesiskuma un demokrātijas stiprināšanā; atzinīgi vērtē ES jauno sarunu pieeju, kas stingri nostiprina minētās pamatjomas, kuras ir pievienošanās procesa būtība, un ietver 23. un 24. nodaļas agrīnu atvēršanu, pamatojoties uz skaidri noteiktiem un sīki izstrādātiem rīcības plāniem, kas veicina nepieciešamo tiesību aktu, iestāžu un stingras īstenošanas uzskaites izveidošanu; uzsver vajadzību noteikt pārredzamus un taisnīgus kritērijus visā procesā, kas kritērijus pārvērš konkrētos pasākumos virzībā uz pievienošanos; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti uzsver neatkarīgas tiesu sistēmas, pamattiesību aizsardzības un veicināšanas un iedarbīgas, pret korupciju vērstas cīņas nozīmi tiesiskuma un demokrātijas stiprināšanā; atzinīgi vērtē ES jauno sarunu pieeju, kas stingri nostiprina minētās pamatjomas, kuras ir pievienošanās procesa būtība, un ietver 23. un 24. nodaļas agrīnu atvēršanu, pamatojoties uz skaidri noteiktiem un sīki izstrādātiem rīcības plāniem, kas veicina nepieciešamo tiesību aktu, iestāžu un stingras īstenošanas uzskaites izveidošanu; uzsver vajadzību noteikt pārredzamus un taisnīgus kritērijus visā procesā, kas kritērijus pārvērš konkrētos pasākumos virzībā uz pievienošanos;

Budžeta un finanšu pārvaldība

Tiesu reforma

| 3. | norāda, ka kopš 2001. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai tiesu reformu jomā ir bijis EUR 128 938 935, kopā aptverot 30 projektus, no šīs summas EUR 66 645 666 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 9 projekti ir pabeigti, 11 projekti tiek turpināti un 10 projekti tiks sākti (3); |
| --- | --- |

3.

norāda, ka kopš 2001. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai tiesu reformu jomā ir bijis EUR 128 938 935, kopā aptverot 30 projektus, no šīs summas EUR 66 645 666 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 9 projekti ir pabeigti, 11 projekti tiek turpināti un 10 projekti tiks sākti (3);

| 4. | atzīst, ka Komisija 2012. gada februārī uzsāka atgūšanas procedūru saistībā ar diviem pabeigtiem projektiem Turcijā, t. i., trīs apelācijas tiesas ēku celtniecība Ankarā, Erzurumā un Dijarbakırā (4) un atbalsts apelācijas tiesas izveidei Turcijā (5); norāda, ka 2012. gada aprīlī tika atgūti EUR 21 767 205,29 un ka šī summa atbilst Komisijas iemaksām abos minētajos projektos; norāda uz to, ka Komisijas lēmumu par summu atgūšanu pilnā apmērā apstrīdēja ārējie novērtētāji; aicina Komisiju līdz 2013. gada decembrim sniegt precīzu informāciju šajā jomā un pamatot lēmumu atgūt visu summu; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka Komisija 2012. gada februārī uzsāka atgūšanas procedūru saistībā ar diviem pabeigtiem projektiem Turcijā, t. i., trīs apelācijas tiesas ēku celtniecība Ankarā, Erzurumā un Dijarbakırā (4) un atbalsts apelācijas tiesas izveidei Turcijā (5); norāda, ka 2012. gada aprīlī tika atgūti EUR 21 767 205,29 un ka šī summa atbilst Komisijas iemaksām abos minētajos projektos; norāda uz to, ka Komisijas lēmumu par summu atgūšanu pilnā apmērā apstrīdēja ārējie novērtētāji; aicina Komisiju līdz 2013. gada decembrim sniegt precīzu informāciju šajā jomā un pamatot lēmumu atgūt visu summu;

| 5. | norāda, ka kopš 2005. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai tiesu reformu jomā ir bijis EUR 240 064 387,48, kopā aptverot 124 projektus, no šīs summas EUR 85 749 243,96 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 53 projekti ir pabeigti, 47 projekti tiek turpināti un 23 projekti tiks sākti (6); |
| --- | --- |

5.

norāda, ka kopš 2005. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai tiesu reformu jomā ir bijis EUR 240 064 387,48, kopā aptverot 124 projektus, no šīs summas EUR 85 749 243,96 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 53 projekti ir pabeigti, 47 projekti tiek turpināti un 23 projekti tiks sākti (6);

1. tabula. Pirmspievienošanās palīdzība Rietumbalkānu valstīm tiesu reformu jomā aptver PHARE, CARDS un IPA projektus

| Valsts | Kopējā ES pirmspievienošanās palīdzība (eiro) | Maksājumi līdz 31.12.2012.


  (eiro) | Projektu skaits | Projektu statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaunie projekti | Pašreizējie projekti | Pabeigtie projekti |
| Albānija | 46 954 563,08 | 12 681 306,32 | 17 | 2 | 14 | 1 |
| Bosnija un Hercegovina | 35 918 893,00 | 14 148 643,76 | 26 | 4 | 13 | 8 |
| Horvātija | 34 443 208,36 | 12 356 399,21 | 17 | 4 | 6 | 7 |
| FYROM | 11 295 000,00 | 3 236 000,00 | 13 | 2 | 1 | 10 |
| Kosova | 63 613 000,00 | 25 641 584,77 | 15 | 6 | 6 | 3 |
| Melnkalne | 4 790 085,00 | 3 406 910,19 | 9 | 0 | 2 | 7 |
| Serbija | 43 049 638,04 | 14 278 399,71 | 27 | 5 | 5 | 17 |
| Kopā | 240 064 387,48 | 85 749 243,96 | 124 | 23 | 47 | 53 |

Valsts

Kopējā ES pirmspievienošanās palīdzība (eiro)

Maksājumi līdz 31.12.2012.

(eiro)

Projektu skaits

Projektu statuss

Jaunie projekti

Pašreizējie projekti

Pabeigtie projekti

Albānija

46 954 563,08

12 681 306,32

17

2

14

1

Bosnija un Hercegovina

35 918 893,00

14 148 643,76

26

4

13

8

Horvātija

34 443 208,36

12 356 399,21

17

4

6

7

FYROM

11 295 000,00

3 236 000,00

13

2

1

10

Kosova

63 613 000,00

25 641 584,77

15

6

6

3

Melnkalne

4 790 085,00

3 406 910,19

9

0

2

7

Serbija

43 049 638,04

14 278 399,71

27

5

5

17

Kopā

240 064 387,48

85 749 243,96

124

23

47

53

Korupcijas apkarošana

| 6. | norāda, ka kopš 2001. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai korupcijas apkarošanas jomā ir bijis EUR 6 160 000, kopā aptverot 5 projektus, no šīs summas EUR 1 661 732 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 1 projekts ir pabeigts, 2 projekti tiek turpināti un 2 projekti tiks sākti; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka kopš 2001. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Turcijai korupcijas apkarošanas jomā ir bijis EUR 6 160 000, kopā aptverot 5 projektus, no šīs summas EUR 1 661 732 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 1 projekts ir pabeigts, 2 projekti tiek turpināti un 2 projekti tiks sākti;

| 7. | norāda, ka kopš 2005. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Rietumbalkānu valstīm korupcijas apkarošanas jomā ir bijis EUR 55 160 227,76, kopā aptverot 45 projektus, no šīs summas EUR 16 060 007,57 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 18 projekti ir pabeigti, 17 projekti tiek turpināti un 10 projekti tiks sākti (7); |
| --- | --- |

7.

norāda, ka kopš 2005. gada ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms Rietumbalkānu valstīm korupcijas apkarošanas jomā ir bijis EUR 55 160 227,76, kopā aptverot 45 projektus, no šīs summas EUR 16 060 007,57 tika izmaksāti 2012. gada 31. decembrī; uzsver, ka pašlaik 18 projekti ir pabeigti, 17 projekti tiek turpināti un 10 projekti tiks sākti (7);

2. tabula. Pirmspievienošanās palīdzība Rietumbalkānu valstīm korupcijas apkarošanas jomā aptver PHARE, CARDS un IPA projektus

| Valsts | Kopējā ES pirmspievienošanās palīdzība (eiro) | Maksājumi līdz 31.12.2012.


  (eiro) | Projektu skaits | Projektu statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaunie projekti | Pašreizējie projekti | Pabeigtie projekti |
| Albānija | 3 500 000,00 | 3 184 112,00 | 2 | 0 | 1 | 1 |
| Bosnija un Hercegovina | 4 553 791,00 | 1 878 730,36 | 16 | 1 | 9 | 6 |
| Horvātija | 9 684 397,12 | 3 753 821,95 | 9 | 2 | 2 | 5 |
| FYROM | 14 647 000,00 | 1 182 000,00 | 5 | 3 | 0 | 2 |
| Kosova | 6 500 000,00 | 1 394 670,10 | 4 | 2 | 1 | 1 |
| Melnkalne | 6 391 722,00 | 2 690 106,00 | 5 | 1 | 2 | 2 |
| Serbija | 3 383 317,64 | 1 976 567,16 | 4 | 1 | 2 | 1 |
| Kopā | 55 160 227,76 | 16 060 007,57 | 45 | 10 | 17 | 18 |

Valsts

Kopējā ES pirmspievienošanās palīdzība (eiro)

Maksājumi līdz 31.12.2012.

(eiro)

Projektu skaits

Projektu statuss

Jaunie projekti

Pašreizējie projekti

Pabeigtie projekti

Albānija

3 500 000,00

3 184 112,00

2

0

1

1

Bosnija un Hercegovina

4 553 791,00

1 878 730,36

16

1

9

6

Horvātija

9 684 397,12

3 753 821,95

9

2

2

5

FYROM

14 647 000,00

1 182 000,00

5

3

0

2

Kosova

6 500 000,00

1 394 670,10

4

2

1

1

Melnkalne

6 391 722,00

2 690 106,00

5

1

2

2

Serbija

3 383 317,64

1 976 567,16

4

1

2

1

Kopā

55 160 227,76

16 060 007,57

45

10

17

18

| 8. | uzsver Komisijas jauno pieeju tiesu reformu un iekšlietu jautājumu risināšanai pievienošanās procesa agrīnā posmā; taču uzskata, ka vidēji tiesu iestāžu reformai ir izlietoti tikai 3,13 % no kopējā ES pirmspievienošanās palīdzības apjoma 2007.-2012. gadam, bet korupcijas apkarošanai – tikai 0,52 %; norāda, ka šajā pašā periodā kopējā summa, kas bija piešķirta visām 23. un 24. sadaļas jomām (tiesas un pamatbrīvības un tiesiskums, brīvība un drošība) ir aptuveni 7,41 % no kopējā pirmsiestāšanaš palīdzības apjoma; turklāt norāda, ka aptuveni 16,29 % no šīm jomām piešķirtajiem līdzekļiem ir piešķirti 1. komponenta mērķism nostiprināt tiesiskumu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

8.

uzsver Komisijas jauno pieeju tiesu reformu un iekšlietu jautājumu risināšanai pievienošanās procesa agrīnā posmā; taču uzskata, ka vidēji tiesu iestāžu reformai ir izlietoti tikai 3,13 % no kopējā ES pirmspievienošanās palīdzības apjoma 2007.-2012. gadam, bet korupcijas apkarošanai – tikai 0,52 %; norāda, ka šajā pašā periodā kopējā summa, kas bija piešķirta visām 23. un 24. sadaļas jomām (tiesas un pamatbrīvības un tiesiskums, brīvība un drošība) ir aptuveni 7,41 % no kopējā pirmsiestāšanaš palīdzības apjoma; turklāt norāda, ka aptuveni 16,29 % no šīm jomām piešķirtajiem līdzekļiem ir piešķirti 1. komponenta mērķism nostiprināt tiesiskumu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs;

| 9. | atzīst, ka IPA 2007 projekta “Atbalsts Bosnijas un Hercegovinas Tieslietu ministrijai stratēģiskās plānošanas, atbalsta koordinācijas un ES integrācijas jomā” līguma izpilde tika apturēta; aicina Komisiju līdz 2013. gada decembrim sniegt precīzu informāciju par līguma izpildes apturēšanu un projekta stāvokli; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka IPA 2007 projekta “Atbalsts Bosnijas un Hercegovinas Tieslietu ministrijai stratēģiskās plānošanas, atbalsta koordinācijas un ES integrācijas jomā” līguma izpilde tika apturēta; aicina Komisiju līdz 2013. gada decembrim sniegt precīzu informāciju par līguma izpildes apturēšanu un projekta stāvokli;

Finansējums, paplašināšanās prioritātes un līdzfinansējums

| 10. | uzsver Komisijas jauno pieeju tiesu reformu un iekšlietu jautājumu risināšanai pievienošanās procesa agrīnā posmā; taču uzskata, ka vidēji tiesu iestāžu reformai ir izlietoti tikai 2,87 % no kopējā ES pirmspievienošanās palīdzības apjoma 2007.–2013. gada periodam, bet korupcijas apkarošanai – tikai 0,52 %; |
| --- | --- |

10.

uzsver Komisijas jauno pieeju tiesu reformu un iekšlietu jautājumu risināšanai pievienošanās procesa agrīnā posmā; taču uzskata, ka vidēji tiesu iestāžu reformai ir izlietoti tikai 2,87 % no kopējā ES pirmspievienošanās palīdzības apjoma 2007.–2013. gada periodam, bet korupcijas apkarošanai – tikai 0,52 %;

3. tabula. Īpašos projektos ar uzsvaru uz tiesu reformā, un korupcijas apkarošanā ieguldīto līdzekļu līmenis salīdzinājumā ar kopējo ES pirmspievienošanās palīdzības apjomu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs 2007.-2013. gada periodam
   (8)

| Valsts | Kopējais ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms | Tiesu reformās ieguldītie līdzekļi | % | Korupcijas apkarošanā ieguldītie līdzekļi | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Albānija | 591 200 000,00 | 46 954 563,08 | 7,94 | 3 500 000,00 | 0,59 |
| Bosnija un Hercegovina | 655 300 000,00 | 35 918 893,00 | 5,48 | 4 322 690,00 | 0,66 |
| Horvātija | 998 000 000,00 | 28 124 764,60 | 2,81 | 9 552 355,11 | 0,96 |
| FYROM | 615 100 000,00 | 8 903 000,00 | 1,45 | 13 285 000,00 | 2,16 |
| Kosova | 635 300 000,00 | 63 613 000,00 | 10,01 | 6 500 000,00 | 1,02 |
| Melnkalne | 235 600 000,00 | 4 377 111,00 | 1,86 | 6 391 722,00 | 2,71 |
| Serbija | 1 385 400 000,00 | 43 049 638,04 | 3,11 | 3 383 317,64 | 0,24 |
| Turcija | 4 799 000 000,00 | 79 287 735,00 | 1,65 | 4 810 000,00 | 0,10 |

Valsts

Kopējais ES pirmspievienošanās palīdzības apjoms

Tiesu reformās ieguldītie līdzekļi

%

Korupcijas apkarošanā ieguldītie līdzekļi

%

Albānija

591 200 000,00

46 954 563,08

7,94

3 500 000,00

0,59

Bosnija un Hercegovina

655 300 000,00

35 918 893,00

5,48

4 322 690,00

0,66

Horvātija

998 000 000,00

28 124 764,60

2,81

9 552 355,11

0,96

FYROM

615 100 000,00

8 903 000,00

1,45

13 285 000,00

2,16

Kosova

635 300 000,00

63 613 000,00

10,01

6 500 000,00

1,02

Melnkalne

235 600 000,00

4 377 111,00

1,86

6 391 722,00

2,71

Serbija

1 385 400 000,00

43 049 638,04

3,11

3 383 317,64

0,24

Turcija

4 799 000 000,00

79 287 735,00

1,65

4 810 000,00

0,10

| 11. | norāda, ka vietējo iestāžu līdzfinansējuma līmenis dažādās valstīs ir ļoti atšķirīgs, un Horvātija un Turcija līdzfinansē galvenokārt projektus savā valstī, bet Serbija visus projektus īsteno, izmantojot ES pirmspievienošanās palīdzību; uzskata, ka līdzfinansētie projekti, jo īpaši tiesu sistēmas un korupcijas apkarošanas jomā, nodrošina saņēmēju lielāku līdzdalību; tāpēc aicina Komisiju IPA II programmas ietvaros palielināt vietējo iestāžu līdzfinansēto projektu skaitu; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka vietējo iestāžu līdzfinansējuma līmenis dažādās valstīs ir ļoti atšķirīgs, un Horvātija un Turcija līdzfinansē galvenokārt projektus savā valstī, bet Serbija visus projektus īsteno, izmantojot ES pirmspievienošanās palīdzību; uzskata, ka līdzfinansētie projekti, jo īpaši tiesu sistēmas un korupcijas apkarošanas jomā, nodrošina saņēmēju lielāku līdzdalību; tāpēc aicina Komisiju IPA II programmas ietvaros palielināt vietējo iestāžu līdzfinansēto projektu skaitu;

| 12. | tādēļ uzskata, ka tiesu reformās un korupcijas apkarošanā ieguldīto pirmspievienošanās palīdzības līdzekļu apjoms neatspoguļo Komisijas noteikto prioritāti šajā saistībā; ņemot vērā ar tiesu iestādēm un korupciju saistīto jautājumu svarīgo nozīmi, to problēmu nopietnību, ar kurām nācies saskarties šajā jomā, kā arī pozitīvo ietekmi un sinerģiju, kādu gūtu citas nozares, ja reformas tiesu un korupcijas apkarošanas jomā tiktu pilnībā īstenotas, mudina Komisiju un saņēmējvalstis piešķirt pamatotāku un atbilstīgu finansējumu abām šīm jomām; tomēr norāda, ka citiem faktoriem, piemēram, katrai valstij atsevišķi izveidotajam strukturētajam dialogam par tiesiskumu un tiesu sistēmu, ir būtiski svarīga ietekme uz ES pirmsiestāšanās palīdzības efektivitāti tiesu sistēmu reformā un cīņā pret korupciju; tādēļ atzīst, ka kopējais finansējums nav vienīgais kritērijs, lai efektīvi īstenotu ES pasākumus tiesiskuma stiprināšanas un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

12.

tādēļ uzskata, ka tiesu reformās un korupcijas apkarošanā ieguldīto pirmspievienošanās palīdzības līdzekļu apjoms neatspoguļo Komisijas noteikto prioritāti šajā saistībā; ņemot vērā ar tiesu iestādēm un korupciju saistīto jautājumu svarīgo nozīmi, to problēmu nopietnību, ar kurām nācies saskarties šajā jomā, kā arī pozitīvo ietekmi un sinerģiju, kādu gūtu citas nozares, ja reformas tiesu un korupcijas apkarošanas jomā tiktu pilnībā īstenotas, mudina Komisiju un saņēmējvalstis piešķirt pamatotāku un atbilstīgu finansējumu abām šīm jomām; tomēr norāda, ka citiem faktoriem, piemēram, katrai valstij atsevišķi izveidotajam strukturētajam dialogam par tiesiskumu un tiesu sistēmu, ir būtiski svarīga ietekme uz ES pirmsiestāšanās palīdzības efektivitāti tiesu sistēmu reformā un cīņā pret korupciju; tādēļ atzīst, ka kopējais finansējums nav vienīgais kritērijs, lai efektīvi īstenotu ES pasākumus tiesiskuma stiprināšanas un korupcijas apkarošanas jomā;

| 13. | pauž nožēlu par to, ka finansējums saskaņā ar IPA-I šķiet ierobežots salīdzinājumā ar šo jomu nozīmi; tomēr konstatē vāju IPA-I absorbcijas spēju tiesiskuma jomā dažās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; uzskata, ka ir būtiski uzlabot pirmspievienošanās finansējuma pārvaldību šajā jomā saskaņā ar IPA-II, un uzsver, ka progress, kas panākts, īstenojot konkrētus mērķus saistībā ar neatkarīgu un efektīvu tiesu sistēmu, tiesiskumu un korupcijas apkarošanu, tostarp to īstenošanā, būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem; uzskata arī, ka ir būtiski stimulēt izpildi saskaņā ar IPA-II, lai atalgotu būtisku progresu stratēģijas dokumentos noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to, ka finansējums saskaņā ar IPA-I šķiet ierobežots salīdzinājumā ar šo jomu nozīmi; tomēr konstatē vāju IPA-I absorbcijas spēju tiesiskuma jomā dažās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; uzskata, ka ir būtiski uzlabot pirmspievienošanās finansējuma pārvaldību šajā jomā saskaņā ar IPA-II, un uzsver, ka progress, kas panākts, īstenojot konkrētus mērķus saistībā ar neatkarīgu un efektīvu tiesu sistēmu, tiesiskumu un korupcijas apkarošanu, tostarp to īstenošanā, būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem; uzskata arī, ka ir būtiski stimulēt izpildi saskaņā ar IPA-II, lai atalgotu būtisku progresu stratēģijas dokumentos noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanā;

| 14. | pauž nožēlu, ka Komisijas rīcībā nav instrumenta, kas nodrošinātu automātisku izpildes līmeni attiecībā uz ES pirmspievienošanās projektiem, un uzsver, ka informācija par izpildes līmeni ir izšķiroši svarīga, lai uzraudzītu šo projektu efektīvu īstenošanu, tāpēc, lai agrīnā posmā konstatētu iespējamos šķēršļus; aicina Komisiju reizi 6 mēnešos centralizēt datus par to projektu izpildes līmeni, kuriem ir piešķirta ES pirmspievienošanās palīdzība; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu, ka Komisijas rīcībā nav instrumenta, kas nodrošinātu automātisku izpildes līmeni attiecībā uz ES pirmspievienošanās projektiem, un uzsver, ka informācija par izpildes līmeni ir izšķiroši svarīga, lai uzraudzītu šo projektu efektīvu īstenošanu, tāpēc, lai agrīnā posmā konstatētu iespējamos šķēršļus; aicina Komisiju reizi 6 mēnešos centralizēt datus par to projektu izpildes līmeni, kuriem ir piešķirta ES pirmspievienošanās palīdzība;

| 15. | norāda, ka sadarbība tiesu sistēmu reformu un korupcijas apkarošanas jomā tiek īstenota arī politiskā līmenī, veidojot atsevišķu valstu strukturētu dialogu par tiesiskumu un tiesu sistēmu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka sadarbība tiesu sistēmu reformu un korupcijas apkarošanas jomā tiek īstenota arī politiskā līmenī, veidojot atsevišķu valstu strukturētu dialogu par tiesiskumu un tiesu sistēmu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs;

Vispārīgas piezīmes

| 16. | uzsver, ka pirmspievienošanās projektu tiesu un korupcijas apkarošanas jomā efektivitāti galvenokārt ietekmē iestāžu politiskā griba pieņemt un pilnīgi īstenot reformas; pauž nožēlu par to, ka daudzās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs trūkst spēcīga politiskā atbalsta efektīvām reformām korupcijas un organizētas noziedzības apkarošanas un pilnīgi neatkarīgas tiesu sistēmas jomā; norāda, ka kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ES pirmspievienošanās palīdzību piešķir tāpēc, lai šo valstu tiesību sistēma – tiesiskais regulējums un prakse – atbilstu Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pirmspievienošanās projektu tiesu un korupcijas apkarošanas jomā efektivitāti galvenokārt ietekmē iestāžu politiskā griba pieņemt un pilnīgi īstenot reformas; pauž nožēlu par to, ka daudzās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs trūkst spēcīga politiskā atbalsta efektīvām reformām korupcijas un organizētas noziedzības apkarošanas un pilnīgi neatkarīgas tiesu sistēmas jomā; norāda, ka kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ES pirmspievienošanās palīdzību piešķir tāpēc, lai šo valstu tiesību sistēma – tiesiskais regulējums un prakse – atbilstu Eiropas standartiem;

Tiesu reforma

| 17. | atzinīgi vērtē izmaiņas, kas paredz veidot tiesisko un institucionālo regulējumu atbilstošāku ES acquis un modernizēt tiesu struktūru; atzīst, ka, piemēram, lietu pārvaldības sistēmas (CMS) pozitīvo ietekmi uz tiesu objektivitāti un efektivitāti dažreiz apdraud pārāk vērienīgi mērķi, kā tas ir Kosovas gadījumā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē izmaiņas, kas paredz veidot tiesisko un institucionālo regulējumu atbilstošāku ES acquis un modernizēt tiesu struktūru; atzīst, ka, piemēram, lietu pārvaldības sistēmas (CMS) pozitīvo ietekmi uz tiesu objektivitāti un efektivitāti dažreiz apdraud pārāk vērienīgi mērķi, kā tas ir Kosovas gadījumā;

| 18. | aicina Komisiju strādāt pie skaidrākas projektu darbības jomas definēšanas tādās jomās kā tiesu sistēma un cīņa pret korpuciju, kas ļautu konsekventāk uzraudzīt šīs jomas un ziņot par tām; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju strādāt pie skaidrākas projektu darbības jomas definēšanas tādās jomās kā tiesu sistēma un cīņa pret korpuciju, kas ļautu konsekventāk uzraudzīt šīs jomas un ziņot par tām;

| 19. | uzsver, ka Parlaments būtu aktīvi jāiesaista pirmspievienošanās līdzekļu piešķiršanas un izmantošanas uzraudzībā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs visās jomās, tostarp tiesu sistēmās un cīņā pret korupciju; tādēļ uzsver, ka Parlaments būtu pastāvīgi jāinformē par IPA īstenošanu un līdzekļu piešķiršanu kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka Parlaments būtu aktīvi jāiesaista pirmspievienošanās līdzekļu piešķiršanas un izmantošanas uzraudzībā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs visās jomās, tostarp tiesu sistēmās un cīņā pret korupciju; tādēļ uzsver, ka Parlaments būtu pastāvīgi jāinformē par IPA īstenošanu un līdzekļu piešķiršanu kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm.

| 20. | atgādina, ka tiesiskums ir demokrātijas stūrakmens un priekšnoteikums, lai izveidotu funkcionējošu tirgus ekonomiku, un uzsver, ka tiesu reformas ir jāskata plašākā kontekstā; uzstāj uz to, ka tiesu sistēmai jābūt pilnīgi neatkarīgai, labāk prognozējamai, efektīvākai, un taisnīgākai, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji un uzņēmēji uzticas tiesu varai; šajā sakarā uzsver, ka jāievieš lietu nejaušas atlases principa sadalījums visās tiesās un jāveicina savlaicīga lietu izskatīšana un jurisprudences apvienošanu un visu tiesu pieņemto lēmumu tūlītēja publicēšana pēc to pieņemšanas, uzsver arī priekšrocības, tostarp finansiālās priekšrocības, ko dod sistēmas e-justice izmantošana; norāda, ka būtiski svarīga ir piemērota un nepārtraukta tiesnešu, prokuroru un tiesu darbinieku apmācība; norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju pievienošanās sarunās vairāk uzmanības vajadzētu pievērst minētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka tiesiskums ir demokrātijas stūrakmens un priekšnoteikums, lai izveidotu funkcionējošu tirgus ekonomiku, un uzsver, ka tiesu reformas ir jāskata plašākā kontekstā; uzstāj uz to, ka tiesu sistēmai jābūt pilnīgi neatkarīgai, labāk prognozējamai, efektīvākai, un taisnīgākai, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji un uzņēmēji uzticas tiesu varai; šajā sakarā uzsver, ka jāievieš lietu nejaušas atlases principa sadalījums visās tiesās un jāveicina savlaicīga lietu izskatīšana un jurisprudences apvienošanu un visu tiesu pieņemto lēmumu tūlītēja publicēšana pēc to pieņemšanas, uzsver arī priekšrocības, tostarp finansiālās priekšrocības, ko dod sistēmas e-justice izmantošana; norāda, ka būtiski svarīga ir piemērota un nepārtraukta tiesnešu, prokuroru un tiesu darbinieku apmācība; norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju pievienošanās sarunās vairāk uzmanības vajadzētu pievērst minētajiem jautājumiem;

| 21. | uzskata, ka ir būtiski paplašināšanās politikas prioritātes ciešāk saistīt ar ES finansiālo palīdzību, jo īpaši saistībā ar tiesiskumu, lai uzlabotu tiesu sistēmu neatkarību, pārskatatbildību, objektivitāti, profesionalitāti, pārredzamību un efektivitāti; uzsver, ka paredzams un pietiekams finansējums ir galvenais priekšnoteikums ilgtspējīgām tiesu sistēmas reformām; uzsver, ka ir svarīgi tiesnešiem, prokuroriem un ierēdņiem nodrošināt nepārtrauktu profesionālās kvalifikācijas celšanu; aicina sniegt turpmāku finansiālu palīdzību attiecīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un iesaistīt viņus, lai palielinātu tiesu sistēmas pārredzamību un uzlabotu tās ilgtermiņa kompetences, kā arī tiem, kas darbojas kā uzraugi un ziņotāji attiecībā uz līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir būtiski paplašināšanās politikas prioritātes ciešāk saistīt ar ES finansiālo palīdzību, jo īpaši saistībā ar tiesiskumu, lai uzlabotu tiesu sistēmu neatkarību, pārskatatbildību, objektivitāti, profesionalitāti, pārredzamību un efektivitāti; uzsver, ka paredzams un pietiekams finansējums ir galvenais priekšnoteikums ilgtspējīgām tiesu sistēmas reformām; uzsver, ka ir svarīgi tiesnešiem, prokuroriem un ierēdņiem nodrošināt nepārtrauktu profesionālās kvalifikācijas celšanu; aicina sniegt turpmāku finansiālu palīdzību attiecīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un iesaistīt viņus, lai palielinātu tiesu sistēmas pārredzamību un uzlabotu tās ilgtermiņa kompetences, kā arī tiem, kas darbojas kā uzraugi un ziņotāji attiecībā uz līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu;

| 22. | pauž nožēlu, ka ES finansiālās palīdzības ietekmi un ilgtspēju būtiski ierobežo tas, ka tiesu sistēma nav prognozējama un ka nav prognozējama un pietiekama vietējā finansējuma; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu, ka ES finansiālās palīdzības ietekmi un ilgtspēju būtiski ierobežo tas, ka tiesu sistēma nav prognozējama un ka nav prognozējama un pietiekama vietējā finansējuma;

| 23. | norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā;

Korupcijas apkarošana

| 24. | norāda, ka korupcija ir nopietna problēma lielākajā daļā kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu; pauž bažas, ka dažu Rietumbalkānu valstu progresa ziņojumos ir minēta saistība starp noziedzniekiem, organizētās noziedzības tīkliem un politisko eliti laikā, kad reģionā notika konflikti, un šī saistība joprojām pastāv; pauž nopietnas bažas par parādību “valsts nozagšana”, kas ir aktuāla dažās minētajās valstīs; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka korupcija ir nopietna problēma lielākajā daļā kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu; pauž bažas, ka dažu Rietumbalkānu valstu progresa ziņojumos ir minēta saistība starp noziedzniekiem, organizētās noziedzības tīkliem un politisko eliti laikā, kad reģionā notika konflikti, un šī saistība joprojām pastāv; pauž nopietnas bažas par parādību “valsts nozagšana”, kas ir aktuāla dažās minētajās valstīs;

| 25. | norāda, ka patiesa īstenošana un konkrēti rezultāti korupcijas apkarošanas jomā, jo īpaši augsta līmeņa politiskās korupcijas un tiesu korupcijas lietās, joprojām ir nopietna problēma un ka būtu jāizveido pārliecinoša apsūdzības un notiesāšanas lietu uzskaite, lai izmērītu panāktos rezultātus; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā; uzsver, ka korupcijas novēršanas pasākumi ir labāk jāplāno un tiem vajadzīgs atbilstīgāks finansējums, pamatojoties uz daudzu ieinteresēto personu sadarbību; aicina Komisiju izstrādāt plašu ilgtermiņa ES finansējuma stratēģisko perspektīvu tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas pārredzamības un korupcijas apkarošanas jomā kā valstu, tā Eiropas līmenī; norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka patiesa īstenošana un konkrēti rezultāti korupcijas apkarošanas jomā, jo īpaši augsta līmeņa politiskās korupcijas un tiesu korupcijas lietās, joprojām ir nopietna problēma un ka būtu jāizveido pārliecinoša apsūdzības un notiesāšanas lietu uzskaite, lai izmērītu panāktos rezultātus; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā; uzsver, ka korupcijas novēršanas pasākumi ir labāk jāplāno un tiem vajadzīgs atbilstīgāks finansējums, pamatojoties uz daudzu ieinteresēto personu sadarbību; aicina Komisiju izstrādāt plašu ilgtermiņa ES finansējuma stratēģisko perspektīvu tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas pārredzamības un korupcijas apkarošanas jomā kā valstu, tā Eiropas līmenī; norāda, ka saskaņā ar jauno pieeju vairāk uzmanības tiks pievērsts minētajiem jautājumiem pievienošanās sarunu kontekstā;

| 26. | vēlas, lai tiktu vesta uzskaite par objektīvas un sekmīgas kriminālvajāšanas un tiesu spriedumiem, apkarojot korupciju, tostarp augsta profila lietās, lai palielinātu iedzīvotāju ticību tiesiskumam un publiskajām iestādēm; aicina attiecīgās iestādes uzlabot starpiestāžu sadarbību, jo īpaši sadarbību ar tiesībaizsardzības struktūrām, paaugstināt sabiedrības izpratni un attīstīt pretkorupcijas noteikumu un darbību plānošanas, izpildes un uzraudzības spējas, kā arī cieši sadarboties ar valstu grupu pret korupciju (GRECO) un cieši iesaistīt valsts neatkarīgas struktūras, piemēram, pretkorupcijas aģentūras; atgādina, ka jāievieš korupcijas novēršanas un apkarošanas stratēģijas valstu un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

26.

vēlas, lai tiktu vesta uzskaite par objektīvas un sekmīgas kriminālvajāšanas un tiesu spriedumiem, apkarojot korupciju, tostarp augsta profila lietās, lai palielinātu iedzīvotāju ticību tiesiskumam un publiskajām iestādēm; aicina attiecīgās iestādes uzlabot starpiestāžu sadarbību, jo īpaši sadarbību ar tiesībaizsardzības struktūrām, paaugstināt sabiedrības izpratni un attīstīt pretkorupcijas noteikumu un darbību plānošanas, izpildes un uzraudzības spējas, kā arī cieši sadarboties ar valstu grupu pret korupciju (GRECO) un cieši iesaistīt valsts neatkarīgas struktūras, piemēram, pretkorupcijas aģentūras; atgādina, ka jāievieš korupcijas novēršanas un apkarošanas stratēģijas valstu un starptautiskā līmenī;

| 27. | uzskata, ka preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība un digitālā brīvība ir būtiska varas pārbaude un svarīgs elements cīņā pret korupciju, gan izveidojot vārda brīvības platformu, gan dodot sabiedrībai piekļuvi informācijai; tādēļ aicina šīs brīvības aktīvi iekļaut IPA programmās, kas paredzētas valdībām, iedzīvotājiem, kā arī preses un plašsaziņas līdzekļu tirgiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība un digitālā brīvība ir būtiska varas pārbaude un svarīgs elements cīņā pret korupciju, gan izveidojot vārda brīvības platformu, gan dodot sabiedrībai piekļuvi informācijai; tādēļ aicina šīs brīvības aktīvi iekļaut IPA programmās, kas paredzētas valdībām, iedzīvotājiem, kā arī preses un plašsaziņas līdzekļu tirgiem;

| 28. | pauž bažas, ka ES pirmspievienošanās palīdzība ne vienmēr tiek izmantota konsekventi, jo nav pieņemta reģionālā pieeja un stratēģija; uzsver, piemēram, to, ka Horvātijā par ES pirmspievienošanās palīdzības līdzekļiem tika izveidota korupcijas novēršanas iestāde ar izmeklēšanas pilnvarām, un Kosovā par šiem līdzekļiem tika izveidota korupcijas novēršanas iestāde bez izmeklēšanas pilnvarām, kas rada bažas par šīs iestādes efektivitāti; tāpēc aicina Komisiju izveidot skaidru reģionālo stratēģiju, lai kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs netiktu finansēti pretrunīgi projekti; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas, ka ES pirmspievienošanās palīdzība ne vienmēr tiek izmantota konsekventi, jo nav pieņemta reģionālā pieeja un stratēģija; uzsver, piemēram, to, ka Horvātijā par ES pirmspievienošanās palīdzības līdzekļiem tika izveidota korupcijas novēršanas iestāde ar izmeklēšanas pilnvarām, un Kosovā par šiem līdzekļiem tika izveidota korupcijas novēršanas iestāde bez izmeklēšanas pilnvarām, kas rada bažas par šīs iestādes efektivitāti; tāpēc aicina Komisiju izveidot skaidru reģionālo stratēģiju, lai kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs netiktu finansēti pretrunīgi projekti;

Projektu īstenošana

| 29. | norāda, ka pirmspievienošanās projekti ilgst no viena līdz trīsarpus gadiem; pamatojoties uz ārējiem tematiskajiem novērtējumiem, atzīst, ka šāds termiņš ir problemātisks, ja ne pārāk vērienīgs, jo lielākoties projektu darbības joma ir plaša, un ir daudz, bieži vien sarežģītu komponentu; ņemot vērā to, cik sarežģītas ir reformas tiesu sistēmā un korupcijas apkarošanā, kā arī tikai pirmsplānošanas darbībās vien ieguldīto laiku, ierosina, lai Komisija IPA II plānošanas ietvaros īsteno atbilstošus pasākumus un tos projektus, kuri palīdzētu noteikt ilgāku termiņu (no pieciem līdz septiņiem gadiem), iekļaujot iepriekšnoteiktu periodisku pārskatīšanu, kas ļautu veikt elastīgākus pielāgojumus, tostarp finansējuma jomā; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka pirmspievienošanās projekti ilgst no viena līdz trīsarpus gadiem; pamatojoties uz ārējiem tematiskajiem novērtējumiem, atzīst, ka šāds termiņš ir problemātisks, ja ne pārāk vērienīgs, jo lielākoties projektu darbības joma ir plaša, un ir daudz, bieži vien sarežģītu komponentu; ņemot vērā to, cik sarežģītas ir reformas tiesu sistēmā un korupcijas apkarošanā, kā arī tikai pirmsplānošanas darbībās vien ieguldīto laiku, ierosina, lai Komisija IPA II plānošanas ietvaros īsteno atbilstošus pasākumus un tos projektus, kuri palīdzētu noteikt ilgāku termiņu (no pieciem līdz septiņiem gadiem), iekļaujot iepriekšnoteiktu periodisku pārskatīšanu, kas ļautu veikt elastīgākus pielāgojumus, tostarp finansējuma jomā;

| 30. | pauž bažas par hronisko kavēšanos projektu īstenošanā un, galu galā, arī to efektivitātē; norāda, piemēram, ka sakarā ar vājajām vietām konkursu izsludināšanā un līgumu noslēgšanā projekti Turcijā vidēji kavējas par vienu gadu, līdz līgumi tiek izpildīti, savukārt Horvātijā līgumi attiecībā uz PHARE programmām tika parakstīti caurmērā vairāk nekā gadu vēlāk, nekā bija plānots, – tikai dažas dienas pirms Finanšu līgumā norādītā līgumu slēgšanas beigu termiņa; |
| --- | --- |

30.

pauž bažas par hronisko kavēšanos projektu īstenošanā un, galu galā, arī to efektivitātē; norāda, piemēram, ka sakarā ar vājajām vietām konkursu izsludināšanā un līgumu noslēgšanā projekti Turcijā vidēji kavējas par vienu gadu, līdz līgumi tiek izpildīti, savukārt Horvātijā līgumi attiecībā uz PHARE programmām tika parakstīti caurmērā vairāk nekā gadu vēlāk, nekā bija plānots, – tikai dažas dienas pirms Finanšu līgumā norādītā līgumu slēgšanas beigu termiņa;

| 31. | pauž bažas arī par to, ka sarežģītie un neelastīgie noteikumi pirmspievienošanās palīdzības jomā, ja projektā ir jāiekļauj jauni pasākumi, būs neefektīvi, un pasākumi būs jāatkārto vai būs jāpieņem neatbilstoši projekti; tomēr uzskata, ka vēl nav panākts pareizais līdzsvars starp elastīgumu, kas palielina projekta lietderīgumu, un nepieciešamību izvairīties no pārkāpumiem un panākt labāko iespējamo cenas un vērtības attiecību, un aicina Komisiju šajā sakarā rīkoties saskaņā ar IPA II; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas arī par to, ka sarežģītie un neelastīgie noteikumi pirmspievienošanās palīdzības jomā, ja projektā ir jāiekļauj jauni pasākumi, būs neefektīvi, un pasākumi būs jāatkārto vai būs jāpieņem neatbilstoši projekti; tomēr uzskata, ka vēl nav panākts pareizais līdzsvars starp elastīgumu, kas palielina projekta lietderīgumu, un nepieciešamību izvairīties no pārkāpumiem un panākt labāko iespējamo cenas un vērtības attiecību, un aicina Komisiju šajā sakarā rīkoties saskaņā ar IPA II;

| 32. | uzskata, ka pirms vērienīgu projektu īstenošanas vienmēr ir jāveic izmēģinājuma pasākumi, lai noteiktu un novērstu iespējamās nepilnības, samazinātu kavēšanos, no kuras var izvairīties, un grūtības, kā arī lai izmērītu plānotos rezultātus; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka pirms vērienīgu projektu īstenošanas vienmēr ir jāveic izmēģinājuma pasākumi, lai noteiktu un novērstu iespējamās nepilnības, samazinātu kavēšanos, no kuras var izvairīties, un grūtības, kā arī lai izmērītu plānotos rezultātus;

| 33. | norāda, ka visaptverošāka sektorāla pieeja tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomās viestu pozitīvas izmaiņas, piemēram, mērķtiecīgākas valstu reformas, donoru labāku koordināciju un ciešāku mijiedarbību starp atsevišķiem projektiem; aicina Komisiju nodrošināt to, lai sektorālas pieejas tiktu ieviestas saskaņā ar pamatnostādnēm par sektorālo pieeju pirmspievienošanās palīdzības jomā un lai pastiprinātu saņēmējvalstu spēju izstrādāt un īstenot lietderīgas nozaru stratēģijas; aicina Komisiju turpināt sniegt norādījumus par sektorālās pieejas īstenošanu IPA II plānošanas un programmu izstrādes laikā; uzskata, ka lielākajā daļā valstu nedz institucionālā sistēma, nedz budžeta piešķiršanas process nav tādā līmenī, lai varētu sniegt budžeta atbalstu nozarēm, un aicina Komisiju sekmēt nepieciešamos institucionālās un procedūru uzlabojumus saņēmējvalstīs; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka visaptverošāka sektorāla pieeja tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomās viestu pozitīvas izmaiņas, piemēram, mērķtiecīgākas valstu reformas, donoru labāku koordināciju un ciešāku mijiedarbību starp atsevišķiem projektiem; aicina Komisiju nodrošināt to, lai sektorālas pieejas tiktu ieviestas saskaņā ar pamatnostādnēm par sektorālo pieeju pirmspievienošanās palīdzības jomā un lai pastiprinātu saņēmējvalstu spēju izstrādāt un īstenot lietderīgas nozaru stratēģijas; aicina Komisiju turpināt sniegt norādījumus par sektorālās pieejas īstenošanu IPA II plānošanas un programmu izstrādes laikā; uzskata, ka lielākajā daļā valstu nedz institucionālā sistēma, nedz budžeta piešķiršanas process nav tādā līmenī, lai varētu sniegt budžeta atbalstu nozarēm, un aicina Komisiju sekmēt nepieciešamos institucionālās un procedūru uzlabojumus saņēmējvalstīs;

| 34. | uzsver, ka sadarbība ar citiem atbalsta sniedzējiem un starptautiskām finanšu iestādēm un saskaņošana ir ļoti svarīga, lai darbības nedublētos, lai palīdzība tiktu izmantota efektīvi un lai sekmētu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu spēju veidošanu; pauž nožēlu, ka tiesu reforma un korupcijas apkarošana neattiecas uz Rietumbalkānu valstu investīciju sistēmu – ES, starptautisko finanšu iestāžu, divpusējo atbalsta sniedzēju un Rietumbalkānu valstu valdību kopējo iniciatīvu, kas izveidota, lai palielinātu atbalsta sniedzēju līdzekļu saskaņotību; aicina Komisiju un tās partnerus izveidot mehānismu, kas būtu līdzīgs Rietumbalkānu Investīciju satvaram un ar kuru tiktu pastiprināta sadarbība un koordinācija tiesu sistēmas reformu un cīņas pret korupciju jomā, un regulāri informēt Parlamentu par panākto progresu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka sadarbība ar citiem atbalsta sniedzējiem un starptautiskām finanšu iestādēm un saskaņošana ir ļoti svarīga, lai darbības nedublētos, lai palīdzība tiktu izmantota efektīvi un lai sekmētu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu spēju veidošanu; pauž nožēlu, ka tiesu reforma un korupcijas apkarošana neattiecas uz Rietumbalkānu valstu investīciju sistēmu – ES, starptautisko finanšu iestāžu, divpusējo atbalsta sniedzēju un Rietumbalkānu valstu valdību kopējo iniciatīvu, kas izveidota, lai palielinātu atbalsta sniedzēju līdzekļu saskaņotību; aicina Komisiju un tās partnerus izveidot mehānismu, kas būtu līdzīgs Rietumbalkānu Investīciju satvaram un ar kuru tiktu pastiprināta sadarbība un koordinācija tiesu sistēmas reformu un cīņas pret korupciju jomā, un regulāri informēt Parlamentu par panākto progresu;

Efektivitāte un ilgtspējība

| 35. | atzīst, ka pēc tam, kad Revīzijas palāta bija veikusi 2001.–2005. gada pirmspievienošanās palīdzības projektu revīziju, tā norādīja, ka šo projektu ilgtspēju varētu uzlabot, ja: (i) palielinātu saņēmēju iesaistīšanu; (ii) nevienu projektu nesāktu bez uzturēšanas plāna; (iii) Komisija stingrāk uzraudzītu sadalījumu un novērtētu ES finansēto iekārtu un infrastruktūras izmantošanu un iv) tehniskās palīdzības sniegšanu atbilstīgi papildinātu aktīvs mudinājums veikt institucionālas izmaiņas; uzsver, ka par spīti uzlabojumiem, kas veikti saskaņā ar IPA programmu, joprojām pastāv dažas nepilnības, galvenokārt attiecībā uz ieinteresēto personu iesaistīšanu un līdzdalību, un norāda, ka, piemēram, 2011. plānošanas procesa laikā Turcijā saņēmēji tika iesaistīti gandrīz tikai pēdējos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka pēc tam, kad Revīzijas palāta bija veikusi 2001.–2005. gada pirmspievienošanās palīdzības projektu revīziju, tā norādīja, ka šo projektu ilgtspēju varētu uzlabot, ja: (i) palielinātu saņēmēju iesaistīšanu; (ii) nevienu projektu nesāktu bez uzturēšanas plāna; (iii) Komisija stingrāk uzraudzītu sadalījumu un novērtētu ES finansēto iekārtu un infrastruktūras izmantošanu un iv) tehniskās palīdzības sniegšanu atbilstīgi papildinātu aktīvs mudinājums veikt institucionālas izmaiņas; uzsver, ka par spīti uzlabojumiem, kas veikti saskaņā ar IPA programmu, joprojām pastāv dažas nepilnības, galvenokārt attiecībā uz ieinteresēto personu iesaistīšanu un līdzdalību, un norāda, ka, piemēram, 2011. plānošanas procesa laikā Turcijā saņēmēji tika iesaistīti gandrīz tikai pēdējos 12 mēnešos;

| 36. | norāda, ka pirmspievienošanās projektu pamatā ir projektu pamatdokumenti, kuros ir minēti projektu vispārējie un specifiskie mērķi, veicamās darbības, īstenošanas laikposms, izmaksas un veids, kā arī rādītāji, kurus izmanto projektu rezultātu mērīšanā; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka pirmspievienošanās projektu pamatā ir projektu pamatdokumenti, kuros ir minēti projektu vispārējie un specifiskie mērķi, veicamās darbības, īstenošanas laikposms, izmaksas un veids, kā arī rādītāji, kurus izmanto projektu rezultātu mērīšanā;

| 37. | norāda, ka saskaņā ar finanšu noteikumu, kas attiecas uz Savienības gada budžetu (Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 – Finanšu regula), 30. pantu visiem politikas pasākumiem saistībā ar ES budžetu ir jānosaka SMART mērķi, un tie ir jāiekļauj gada darbības pārskatā kā budžeta plānošanas un budžeta līdzekļu vadības procesa daļa; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka saskaņā ar finanšu noteikumu, kas attiecas uz Savienības gada budžetu (Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 – Finanšu regula), 30. pantu visiem politikas pasākumiem saistībā ar ES budžetu ir jānosaka SMART mērķi, un tie ir jāiekļauj gada darbības pārskatā kā budžeta plānošanas un budžeta līdzekļu vadības procesa daļa;

| 38. | izsaka novērojumu, ka projektu pamatdokumenti laika gaitā ir uzlabojušies, ietverot vairāk un labāk izstrādātus SMART mērķus, kā arī īpašus rādītājus attiecībā uz dažādajiem projekta komponentiem; tomēr pauž bažas par to, ka ārējā novērtējumā ir norādīts, ka dažiem projektiem neatbilstīgu rādītāju dēļ trūkst mērķtiecības, un SMART rādītāji ne vienmēr bijuši piemēroti tiesu nozarei; uzstāj, ka ir jāizstrādā kvalitatīvi rādītāji, kas ļauj mērīt šo projektu ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju turpināt izstrādāt pamatnostādnes par izpildes rādītāju izmantošanu 2014.–2020. gada finanšu shēmas plānošanā, uzraudzībā un novērtēšanā saistībā ar IPA II; uzskata, ka ir jāizstrādā īpaši rādītāji tieslietu, brīvību un drošības jomā un ka tie ir jāizmanto saskaņā ar stratēģiskāku pieeju IPA II ietvaros; |
| --- | --- |

38.

izsaka novērojumu, ka projektu pamatdokumenti laika gaitā ir uzlabojušies, ietverot vairāk un labāk izstrādātus SMART mērķus, kā arī īpašus rādītājus attiecībā uz dažādajiem projekta komponentiem; tomēr pauž bažas par to, ka ārējā novērtējumā ir norādīts, ka dažiem projektiem neatbilstīgu rādītāju dēļ trūkst mērķtiecības, un SMART rādītāji ne vienmēr bijuši piemēroti tiesu nozarei; uzstāj, ka ir jāizstrādā kvalitatīvi rādītāji, kas ļauj mērīt šo projektu ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju turpināt izstrādāt pamatnostādnes par izpildes rādītāju izmantošanu 2014.–2020. gada finanšu shēmas plānošanā, uzraudzībā un novērtēšanā saistībā ar IPA II; uzskata, ka ir jāizstrādā īpaši rādītāji tieslietu, brīvību un drošības jomā un ka tie ir jāizmanto saskaņā ar stratēģiskāku pieeju IPA II ietvaros;

| 39. | uzskata, ka kvalitatīva apmācība ir būtisks tiesu sistēmas reformu un šo projektu ilgtspējas aspekts, un atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā 30 % TAIEX darbību ir saistītas ar tiesiskumu, brīvībām un drošību, taču apšauba to objektīvo rādītāju atbilstību, kas noteikti projekta pamatdokumentos, kurus izmanto apmācību darbību pievienotās vērtības mērīšanai; norāda, ka tādi rādītāji kā “mācību personāla veikto apmācības darbību kvalitāte un kvantitāte” vai “apmācītie juriskonsulti ir apmierināti ar saņemto apmācību” ir vērsti galvenokārt uz apjomu, neņemot vērā rezultātus; norāda, piemēram, ka tas, ka dalībnieki aptaujas anketā apgalvo, ka saņemtā apmācība ietekmēs to darbu, pats par sevi nav ietekmes rādītājs; tāpēc aicina Komisiju precīzāk formulēt savus rādītājus apmācības jomā un organizēt vispusīgu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs veikto apmācības darbību ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka kvalitatīva apmācība ir būtisks tiesu sistēmas reformu un šo projektu ilgtspējas aspekts, un atzinīgi vērtē to, ka vairāk nekā 30 % TAIEX darbību ir saistītas ar tiesiskumu, brīvībām un drošību, taču apšauba to objektīvo rādītāju atbilstību, kas noteikti projekta pamatdokumentos, kurus izmanto apmācību darbību pievienotās vērtības mērīšanai; norāda, ka tādi rādītāji kā “mācību personāla veikto apmācības darbību kvalitāte un kvantitāte” vai “apmācītie juriskonsulti ir apmierināti ar saņemto apmācību” ir vērsti galvenokārt uz apjomu, neņemot vērā rezultātus; norāda, piemēram, ka tas, ka dalībnieki aptaujas anketā apgalvo, ka saņemtā apmācība ietekmēs to darbu, pats par sevi nav ietekmes rādītājs; tāpēc aicina Komisiju precīzāk formulēt savus rādītājus apmācības jomā un organizēt vispusīgu kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs veikto apmācības darbību ietekmes novērtējumu;

| 40. | pauž nožēlu par to, ka bieži trūkst atbilstīgu pamatdatu, ko varētu izmantot par sākuma punktu uzlabojumu mērīšanai, tādējādi nav iespējama to izmaiņu mērīšana, kuras ir attiecināmas uz pirmspievienošanās projektiem; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu par to, ka bieži trūkst atbilstīgu pamatdatu, ko varētu izmantot par sākuma punktu uzlabojumu mērīšanai, tādējādi nav iespējama to izmaiņu mērīšana, kuras ir attiecināmas uz pirmspievienošanās projektiem;

| 41. | izsaka novērojumu, ka atbalsts, ko sniedz likumdošanas reformām, ir viens no visbiežāk īstenotajiem pirmspievienošanās projektiem; norāda, ka pašlaik institucionālais regulējums atbilst Eiropas standartiem, tomēr pauž bažas, ka tiesību aktu un regulējumu izmaiņu ilgtspēja kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs ir apdraudēta, jo nav vispārējas stratēģijas, ko norādīja ārējie vērtētāji; īpaši norāda, ka bieži nav spēkā sekundārie tiesību akti un papildu regulējums, pienākumu izmaiņas nav skaidri aprakstītas un darbinieki nav atbilstoši apmācīti, un tāpēc jaunos tiesību aktus nevar piemērot tā, kā plānots; uzstāj, ka atbalstam, ko sniedz likumdošanas reformām un korupcijas apkarošanai, ir jābūt ilgtermiņa un visaptverošam pasākumam, un ir jānosaka novērtēšanas kritēriji par visu procesu – no jauna regulējuma, tiesību aktu, sekundāro tiesību aktu un papildu regulējuma izstrādes līdz faktiskai notiesāšanai augsta līmeņa lietās; |
| --- | --- |

41.

izsaka novērojumu, ka atbalsts, ko sniedz likumdošanas reformām, ir viens no visbiežāk īstenotajiem pirmspievienošanās projektiem; norāda, ka pašlaik institucionālais regulējums atbilst Eiropas standartiem, tomēr pauž bažas, ka tiesību aktu un regulējumu izmaiņu ilgtspēja kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs ir apdraudēta, jo nav vispārējas stratēģijas, ko norādīja ārējie vērtētāji; īpaši norāda, ka bieži nav spēkā sekundārie tiesību akti un papildu regulējums, pienākumu izmaiņas nav skaidri aprakstītas un darbinieki nav atbilstoši apmācīti, un tāpēc jaunos tiesību aktus nevar piemērot tā, kā plānots; uzstāj, ka atbalstam, ko sniedz likumdošanas reformām un korupcijas apkarošanai, ir jābūt ilgtermiņa un visaptverošam pasākumam, un ir jānosaka novērtēšanas kritēriji par visu procesu – no jauna regulējuma, tiesību aktu, sekundāro tiesību aktu un papildu regulējuma izstrādes līdz faktiskai notiesāšanai augsta līmeņa lietās;

| 42. | norāda, ka nav novērtēti vairākiem saņēmējiem paredzēto programmu darbības rezultāti un ilgtspēja; aicina Eiropas Savienības Revīzijas palātu minētos projektus iekļaut jaunajā īpašajā ziņojumā par pirmspievienošanās palīdzību kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka nav novērtēti vairākiem saņēmējiem paredzēto programmu darbības rezultāti un ilgtspēja; aicina Eiropas Savienības Revīzijas palātu minētos projektus iekļaut jaunajā īpašajā ziņojumā par pirmspievienošanās palīdzību kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs;

Uzraudzība un novērtēšana

| 43. | atzīst, ka Komisija uz rezultātiem orientētas uzraudzīšanas (ROM) ziņojumos novērtē pirmspievienošanās programmu ietekmi un ilgtspēju, bet pauž nožēlu, ka šie ziņojumi nav publiski pieejami; uzskata, ka Komisijas progresa ziņojumos ir jāiekļauj ROM ziņojumu konstatējumi un jāsniedz programmu novērtējums un to īstenošanas ietekme; tāpēc mudina Komisiju iekļaut nodaļu par ROM secinājumu iekļaušanu visos progresa ziņojumos; |
| --- | --- |

43.

atzīst, ka Komisija uz rezultātiem orientētas uzraudzīšanas (ROM) ziņojumos novērtē pirmspievienošanās programmu ietekmi un ilgtspēju, bet pauž nožēlu, ka šie ziņojumi nav publiski pieejami; uzskata, ka Komisijas progresa ziņojumos ir jāiekļauj ROM ziņojumu konstatējumi un jāsniedz programmu novērtējums un to īstenošanas ietekme; tāpēc mudina Komisiju iekļaut nodaļu par ROM secinājumu iekļaušanu visos progresa ziņojumos;

| 44. | norāda, ka ROM (uz rezultātiem orientētas uzraudzīšanas) ziņojumu skaits dažādās valstīs ir atšķirīgs, svārstoties robežās no 31 ziņojuma par Albāniju līdz nevienam ziņojumam par Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Melnkalni un Serbiju; turklāt norāda, ka tām valstīm, kuras izmanto decentralizēto īstenošanas sistēmu (DIS), nav jāveic ārējā ROM, tāpēc Horvātijā tik maz tiek neatkarīgi sekots paveiktajam; aicina Komisiju nodrošināt programmu, kuras finansē, izmantojot ES pirmspievienošanās palīdzību, regulāru un vispusīgu neatkarīgo ārējo uzraudzību visās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka ROM (uz rezultātiem orientētas uzraudzīšanas) ziņojumu skaits dažādās valstīs ir atšķirīgs, svārstoties robežās no 31 ziņojuma par Albāniju līdz nevienam ziņojumam par Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Melnkalni un Serbiju; turklāt norāda, ka tām valstīm, kuras izmanto decentralizēto īstenošanas sistēmu (DIS), nav jāveic ārējā ROM, tāpēc Horvātijā tik maz tiek neatkarīgi sekots paveiktajam; aicina Komisiju nodrošināt programmu, kuras finansē, izmantojot ES pirmspievienošanās palīdzību, regulāru un vispusīgu neatkarīgo ārējo uzraudzību visās kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs;

| 45. | pauž bažas, ka ROM ziņojumi tiek uzskatīti par strukturāli neobjektīviem, akcentējot pozitīvos vērtējumus, un ka tie ir neatbilstīgi ilgtermiņa darbības rezultātu uzraudzīšanai; uzsver, ka, veicot uzraudzību, būtu jāseko nozares darbības rezultātiem, nevis tikai projekta rezultātiem; mudina Komisiju izstrādāt visaptverošu uzraudzības rīcības plānu, ROM ziņojumu vietā ietverot citus novērtēšanas instrumentus, piemēram, nozares darbības novērtējuma sistēmas ar SMART rādītājiem, lai pēc laika būtu iespējams veikt projektu iznākumu visaptverošu novērtējumu; vēlas līdz 2014. gada beigām saņemt informāciju par darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

45.

pauž bažas, ka ROM ziņojumi tiek uzskatīti par strukturāli neobjektīviem, akcentējot pozitīvos vērtējumus, un ka tie ir neatbilstīgi ilgtermiņa darbības rezultātu uzraudzīšanai; uzsver, ka, veicot uzraudzību, būtu jāseko nozares darbības rezultātiem, nevis tikai projekta rezultātiem; mudina Komisiju izstrādāt visaptverošu uzraudzības rīcības plānu, ROM ziņojumu vietā ietverot citus novērtēšanas instrumentus, piemēram, nozares darbības novērtējuma sistēmas ar SMART rādītājiem, lai pēc laika būtu iespējams veikt projektu iznākumu visaptverošu novērtējumu; vēlas līdz 2014. gada beigām saņemt informāciju par darbības rezultātiem;

| 46. | atgādina par Parlamenta aicinājumu Komisijai novērtēt ietekmi un rezultātus attiecībā uz ES līdzekļu piešķiršanu tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (1); atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2012./2013. gadā publicēja novērtējumu tiesu un pamattiesību jomā Turcijā un novērtējumu par tiesiskumu, tiesu reformu un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu Rietumbalkānu valstīs; tomēr pauž nožēlu, ka novērtējumā par situāciju Turcijā nebija sniegts ar korupcijas apkarošanu saistīto projektu novērtējums; |
| --- | --- |

46.

atgādina par Parlamenta aicinājumu Komisijai novērtēt ietekmi un rezultātus attiecībā uz ES līdzekļu piešķiršanu tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs (1); atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2012./2013. gadā publicēja novērtējumu tiesu un pamattiesību jomā Turcijā un novērtējumu par tiesiskumu, tiesu reformu un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanu Rietumbalkānu valstīs; tomēr pauž nožēlu, ka novērtējumā par situāciju Turcijā nebija sniegts ar korupcijas apkarošanu saistīto projektu novērtējums;

| 47. | zina, ka Eiropas Savienības Revīzijas palāta gatavo īpašo ziņojumu par ES pirmspievienošanās palīdzību Serbijā; ļoti iesaka darbības rezultātu revīzijā iekļaut projektus, kas īstenoti tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

47.

zina, ka Eiropas Savienības Revīzijas palāta gatavo īpašo ziņojumu par ES pirmspievienošanās palīdzību Serbijā; ļoti iesaka darbības rezultātu revīzijā iekļaut projektus, kas īstenoti tiesu reformu un korupcijas apkarošanas jomā;

Pārredzamība

| 48. | uzskata, ka būtu jāizveido un jāpublisko datubāze, kas ietvertu visus atbilstīgi pirmspievienošanās palīdzības programmām finansētos projektus; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt pasākumus tiesiskā regulējuma pārredzamības palielināšanai, kā arī sistēmu, saskaņā ar kuru ziņas par visiem ES līdzekļu saņēmējiem tiek publicētas vienā konkrētā tīmekļa vietnē neatkarīgi no līdzekļu pārvaldītāja, pamatojoties uz standartkategorijām atbilstošu informāciju, kas visām dalībvalstīm jāsniedz vismaz vienā no ES darba valodām; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka būtu jāizveido un jāpublisko datubāze, kas ietvertu visus atbilstīgi pirmspievienošanās palīdzības programmām finansētos projektus; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt pasākumus tiesiskā regulējuma pārredzamības palielināšanai, kā arī sistēmu, saskaņā ar kuru ziņas par visiem ES līdzekļu saņēmējiem tiek publicētas vienā konkrētā tīmekļa vietnē neatkarīgi no līdzekļu pārvaldītāja, pamatojoties uz standartkategorijām atbilstošu informāciju, kas visām dalībvalstīm jāsniedz vismaz vienā no ES darba valodām;

| 49. | norāda uz Komisijas apņemšanos līdz 2015. gadam novērst minētās nepilnības, publicējot informāciju par IPA palīdzību saskaņā ar Starptautisko palīdzības pārredzamības iniciatīvu, ar ko nosaka vienotu standartu, kurš paredz elektroniskā formātā publicēt savlaicīgu, visaptverošu un perspektīvu informāciju par resursiem, kas piešķirti attīstības sadarbības ietvaros; uzsver, ka šī iniciatīva būs veiksmīga tikai tad, ja informācija tiks regulāri atjaunināta; tāpēc prasa Komisijai atjaunināt datubāzi katru mēnesi, kā tas ir paredzēts; |
| --- | --- |

49.

norāda uz Komisijas apņemšanos līdz 2015. gadam novērst minētās nepilnības, publicējot informāciju par IPA palīdzību saskaņā ar Starptautisko palīdzības pārredzamības iniciatīvu, ar ko nosaka vienotu standartu, kurš paredz elektroniskā formātā publicēt savlaicīgu, visaptverošu un perspektīvu informāciju par resursiem, kas piešķirti attīstības sadarbības ietvaros; uzsver, ka šī iniciatīva būs veiksmīga tikai tad, ja informācija tiks regulāri atjaunināta; tāpēc prasa Komisijai atjaunināt datubāzi katru mēnesi, kā tas ir paredzēts;

Valstu īpašās piezīmes

Albānija

| 50. | atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas, izmantojot ES atbalstu, veikti tiesiskā un institucionālā regulējuma un tiesu infrastruktūras jomā Albānijā; tomēr pauž bažas, ka netiek pietiekami ziņots par rezultātiem saistībā ar visu minēto izmaiņu faktisko pielietojumu, īstenošanu un konkrētu ietekmi; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē uzlabojumus, kas, izmantojot ES atbalstu, veikti tiesiskā un institucionālā regulējuma un tiesu infrastruktūras jomā Albānijā; tomēr pauž bažas, ka netiek pietiekami ziņots par rezultātiem saistībā ar visu minēto izmaiņu faktisko pielietojumu, īstenošanu un konkrētu ietekmi;

| 51. | atzīst rezultātus saistībā ar stratēģisku dokumentu pieņemšanu pretkorupcijas jomā; tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka šajā jomā veikto pasākumu efektivitāte ir bijusi zema; uzsver, ka Albānija 2012. gadā tika atzīta par valsti ar augstāko korupcijas līmeni Eiropā; aicina Komisiju un Albānijas iestādes steidzami pārskatīt korupcijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plānu īstenošanu šajā valstī; |
| --- | --- |

51.

atzīst rezultātus saistībā ar stratēģisku dokumentu pieņemšanu pretkorupcijas jomā; tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka šajā jomā veikto pasākumu efektivitāte ir bijusi zema; uzsver, ka Albānija 2012. gadā tika atzīta par valsti ar augstāko korupcijas līmeni Eiropā; aicina Komisiju un Albānijas iestādes steidzami pārskatīt korupcijas apkarošanas stratēģijas un rīcības plānu īstenošanu šajā valstī;

Bosnija un Hercegovina

| 52. | pauž nožēlu, ka Bosnijā un Hercegovinā netiek piemērotas dažas nostiprinātās spējas tiesu jomā; pauž bažas, ka Revīzijas palāta 2009. gada revīzijā norādīja, ka nepietiek līdzekļu jaunās infrastruktūras darbībai un uzturēšanai, un tas rada risku, ka uzlabojumi nebūs ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

52.

pauž nožēlu, ka Bosnijā un Hercegovinā netiek piemērotas dažas nostiprinātās spējas tiesu jomā; pauž bažas, ka Revīzijas palāta 2009. gada revīzijā norādīja, ka nepietiek līdzekļu jaunās infrastruktūras darbībai un uzturēšanai, un tas rada risku, ka uzlabojumi nebūs ilgtspējīgi;

| 53. | pauž nopietnas bažas par korupcijas apkarošanas iestādes nepilnīgo darbību Bosnijā un Hercegovinā un par to, ka netiek pietiekami ziņots par konkrētiem rezultātiem saistībā ar ES finansējumu korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

53.

pauž nopietnas bažas par korupcijas apkarošanas iestādes nepilnīgo darbību Bosnijā un Hercegovinā un par to, ka netiek pietiekami ziņots par konkrētiem rezultātiem saistībā ar ES finansējumu korupcijas apkarošanas jomā;

Horvātija

| 54. | norāda uz progresu Horvātijā dažās tiesu reformu jomās un uz reformām, kuru ilgtspēju nodrošināja, īstenojot turpmākus projektus; |
| --- | --- |

54.

norāda uz progresu Horvātijā dažās tiesu reformu jomās un uz reformām, kuru ilgtspēju nodrošināja, īstenojot turpmākus projektus;

| 55. | norāda uz dažām pozitīvām norisēm korupcijas apkarošanas jomā, kas minētas ikgadējā progresa ziņojumā par Horvātiju; tomēr pauž bažas par risku, ka pasākumi, kas pieņemti pirms šīs valsts pievienošanās Eiropas Savienībai, ir neatgriezeniski un nav ilgtspējīgi; uzsver, piemēram, ka nav skaidrs, kurai iestādei ir galvenā atbildība par visām reformām korupcijas apkarošanas jomā, ka Interešu konflikta komisijas locekļi tika iecelti tikai 2013. gada februārī, un tas rada bažas par šīs komisijas spēju darboties un darbības rezultātiem, un ka joprojām ministriju darbinieki un uzņēmumu valdes locekļi tiek iecelti, pamatojoties uz politisku lēmumu, un šādu gadījumu skaits pieaug; |
| --- | --- |

55.

norāda uz dažām pozitīvām norisēm korupcijas apkarošanas jomā, kas minētas ikgadējā progresa ziņojumā par Horvātiju; tomēr pauž bažas par risku, ka pasākumi, kas pieņemti pirms šīs valsts pievienošanās Eiropas Savienībai, ir neatgriezeniski un nav ilgtspējīgi; uzsver, piemēram, ka nav skaidrs, kurai iestādei ir galvenā atbildība par visām reformām korupcijas apkarošanas jomā, ka Interešu konflikta komisijas locekļi tika iecelti tikai 2013. gada februārī, un tas rada bažas par šīs komisijas spēju darboties un darbības rezultātiem, un ka joprojām ministriju darbinieki un uzņēmumu valdes locekļi tiek iecelti, pamatojoties uz politisku lēmumu, un šādu gadījumu skaits pieaug;

Kosova

| 56. | norāda, ka, tā kā Kosovas iestādes, kas atrodas Prištinā, nespēj kontrolēt situāciju valsts ziemeļu reģionos, tādēļ IPA projektiem, piemēram, “Juridiskās izglītības sistēmas reforma”, kas paredzēti visai Kosovu, ziemeļu reģionos būtībā bija minimāla ietekme; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka, tā kā Kosovas iestādes, kas atrodas Prištinā, nespēj kontrolēt situāciju valsts ziemeļu reģionos, tādēļ IPA projektiem, piemēram, “Juridiskās izglītības sistēmas reforma”, kas paredzēti visai Kosovu, ziemeļu reģionos būtībā bija minimāla ietekme;

| 57. | pauž nopietnas bažas, ka Revīzijas palāta ir atzinusi, ka ES palīdzība Kosovā tiesiskuma jomā nav pietiekami efektīva; atzīst, ka zināmā mērā ES pasākumu nepietiekamo efektivitāti var pamatot ar īpašu situāciju Kosovā – zems sākuma punkts tiesiskuma veidošanai, un tas, ka Kosovas iestādes šai jomai ir noteikušas pārāk zemu prioritāti; tomēr uzsver, ka dažās jomās Komisija un EĀDD veiks uzlabojumus:






  — | labāk definēs mērķus spēju veidošanas jomā un to saistību ar konkrētiem kritērijiem progresa novērtēšanai, |
| --- | --- | --- |

57.

pauž nopietnas bažas, ka Revīzijas palāta ir atzinusi, ka ES palīdzība Kosovā tiesiskuma jomā nav pietiekami efektīva; atzīst, ka zināmā mērā ES pasākumu nepietiekamo efektivitāti var pamatot ar īpašu situāciju Kosovā – zems sākuma punkts tiesiskuma veidošanai, un tas, ka Kosovas iestādes šai jomai ir noteikušas pārāk zemu prioritāti; tomēr uzsver, ka dažās jomās Komisija un EĀDD veiks uzlabojumus:

—

labāk definēs mērķus spēju veidošanas jomā un to saistību ar konkrētiem kritērijiem progresa novērtēšanai,

| — | labāk saskaņos ārējos un iekšējos mērķus, |
| --- | --- |

—

labāk saskaņos ārējos un iekšējos mērķus,

| — | labāk saskaņos ES iestāžu darbību un Kosovas iestāžu un starptautiskās sabiedrības darbību, lai EULEX strādātu pilns skaits paredzēto darbinieku, lai šī misija darbotos tik ilgi, cik nepieciešams, un lai viņiem būtu efektīvam darbam vajadzīgās prasmes, kā arī |
| --- | --- |

—

labāk saskaņos ES iestāžu darbību un Kosovas iestāžu un starptautiskās sabiedrības darbību, lai EULEX strādātu pilns skaits paredzēto darbinieku, lai šī misija darbotos tik ilgi, cik nepieciešams, un lai viņiem būtu efektīvam darbam vajadzīgās prasmes, kā arī

| — | nodrošinās to, lai politikas dialogos ar Kosovu īpaša uzmanība tiktu pievērsta tiesiskuma stiprināšanai un lai tie būtu saistīti ar stimuliem un prioritāriem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

nodrošinās to, lai politikas dialogos ar Kosovu īpaša uzmanība tiktu pievērsta tiesiskuma stiprināšanai un lai tie būtu saistīti ar stimuliem un prioritāriem nosacījumiem;

| 58. | īpaši pauž bažas, ka nav reāla progresa korupcijas apkarošanas jomā Kosovā; uzskata, ka korupcija ir liela problēma un būtisks šķērslis valsts iestāžu darbā; |
| --- | --- |

58.

īpaši pauž bažas, ka nav reāla progresa korupcijas apkarošanas jomā Kosovā; uzskata, ka korupcija ir liela problēma un būtisks šķērslis valsts iestāžu darbā;

FYROM

| 59. | atzinīgi vērtē progresu tiesiskā regulējuma jomā tiesu reformu rezultātā un pozitīvas izmaiņas efektivitātes un objektivitātes jomā, ko nodrošināja automātiskā tiesas lietu pārvaldības informācijas sistēma; atzīst FYROM aktīvo pieeju tiesu reformu jomā un tās vadošo pozīciju šajā jomā; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē progresu tiesiskā regulējuma jomā tiesu reformu rezultātā un pozitīvas izmaiņas efektivitātes un objektivitātes jomā, ko nodrošināja automātiskā tiesas lietu pārvaldības informācijas sistēma; atzīst FYROM aktīvo pieeju tiesu reformu jomā un tās vadošo pozīciju šajā jomā;

| 60. | pauž bažas, ka nav pieejami ziņojumi par FYROM īstenoto IPA projektu korupcijas apkarošanas jomā efektivitāti; |
| --- | --- |

60.

pauž bažas, ka nav pieejami ziņojumi par FYROM īstenoto IPA projektu korupcijas apkarošanas jomā efektivitāti;

Melnkalne

| 61. | atzinīgi vērtē uzlabojumus reģionālās sadarbības jomā saistībā ar policijas un tiesu sadarbību, tiesiskā regulējuma stiprināšanu, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, un tiesu efektivitātes uzlabošanu Melnkalnē; pauž bažas par donoru sliktu koordināciju un sliktiem projektu ilgtspējas rezultātiem; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē uzlabojumus reģionālās sadarbības jomā saistībā ar policijas un tiesu sadarbību, tiesiskā regulējuma stiprināšanu, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu tiesu neatkarību, un tiesu efektivitātes uzlabošanu Melnkalnē; pauž bažas par donoru sliktu koordināciju un sliktiem projektu ilgtspējas rezultātiem;

| 62. | norāda, ka Melnkalnē korupcija ir nopietna problēma; atzīst Melnkalnes centieni korupcijas apkarošanā un jo īpaši atzinīgi vērtē par ES līdzekļiem izveidotā Korupcijas apkarošanas iniciatīvas direktorāta nostiprināšanu; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka Melnkalnē korupcija ir nopietna problēma; atzīst Melnkalnes centieni korupcijas apkarošanā un jo īpaši atzinīgi vērtē par ES līdzekļiem izveidotā Korupcijas apkarošanas iniciatīvas direktorāta nostiprināšanu;

Serbija

| 63. | pauž bažas, ka Serbijā tiesu neatkarība joprojām ir nopietna problēma, jo īpaši saistībā ar nelabvēlīgu politisko ietekmi; turklāt pauž bažas, ka jaunie tiesību akti tiek īstenoti nekonsekventi un nepareizi, un tāpēc tie var nebūt efektīvi; |
| --- | --- |

63.

pauž bažas, ka Serbijā tiesu neatkarība joprojām ir nopietna problēma, jo īpaši saistībā ar nelabvēlīgu politisko ietekmi; turklāt pauž bažas, ka jaunie tiesību akti tiek īstenoti nekonsekventi un nepareizi, un tāpēc tie var nebūt efektīvi;

| 64. | atzinīgi vērtē projekta “Atbalsts korupcijas apkarošanas iestādes izveidei” pozitīvo novērtējumu un īpaši to, ka šis projekts varētu būtiski ietekmēt visas mērķa grupas un sabiedrību kopumā; tomēr uzstāj, ka situācija ir pastāvīgi jāuzrauga, lai politiskā situācija negatīvi neietekmētu šā projekta darbību; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē projekta “Atbalsts korupcijas apkarošanas iestādes izveidei” pozitīvo novērtējumu un īpaši to, ka šis projekts varētu būtiski ietekmēt visas mērķa grupas un sabiedrību kopumā; tomēr uzstāj, ka situācija ir pastāvīgi jāuzrauga, lai politiskā situācija negatīvi neietekmētu šā projekta darbību;

Turcija

| 65. | atzīst, ka tiesu jomā īstenotie projekti ir ilgtspējīgi, un atzinīgi vērtē Turcijas iestāžu politisko gribu turpināt sāktās reformas, ko apliecina arī lielāki budžeta līdzekļi, kas piešķirti apmācībai tieslietu jomā; tomēr norāda uz vairākām projektu nepilnībām, piemēram, to, ka nav pamatdatu un SMART rādītāju, kas ir vajadzīgi, lai pienācīgi novērtētu pirmspievienošanās projektu ietekmi; |
| --- | --- |

65.

atzīst, ka tiesu jomā īstenotie projekti ir ilgtspējīgi, un atzinīgi vērtē Turcijas iestāžu politisko gribu turpināt sāktās reformas, ko apliecina arī lielāki budžeta līdzekļi, kas piešķirti apmācībai tieslietu jomā; tomēr norāda uz vairākām projektu nepilnībām, piemēram, to, ka nav pamatdatu un SMART rādītāju, kas ir vajadzīgi, lai pienācīgi novērtētu pirmspievienošanās projektu ietekmi;

| 66. | norāda, ka ES finansiālā palīdzība korupcijas apkarošanas jomā tiek sniegta samērā neilgi, sākot ar 2006. gada “Ētiku korupcijas novēršanai Turcijā”; atzīst, ka no Komisijas saņemta informācija par to, ka ES līdzekļus nevar piešķirt, ja nav izveidota neatkarīga, vienota korupcijas apkarošanas iestāde un ja nav pieņemta valsts stratēģija korupcijas apkarošanas jomā; norāda, ka minētais projekts ir puslīdz apmierinošs, tomēr tam nav noteikti SMART rādītāji; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka ES finansiālā palīdzība korupcijas apkarošanas jomā tiek sniegta samērā neilgi, sākot ar 2006. gada “Ētiku korupcijas novēršanai Turcijā”; atzīst, ka no Komisijas saņemta informācija par to, ka ES līdzekļus nevar piešķirt, ja nav izveidota neatkarīga, vienota korupcijas apkarošanas iestāde un ja nav pieņemta valsts stratēģija korupcijas apkarošanas jomā; norāda, ka minētais projekts ir puslīdz apmierinošs, tomēr tam nav noteikti SMART rādītāji;

o

o o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  Šis nosaukums neskar nostāju attiecībā uz Kosovas statusu un atbilst ANO Drošības padomes rezolūcijai Nr. 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(2)  1. pielikums Komisijas atbildēm uz rakstiskajiem jautājumiem Nr. E-011447/2012, E-011448/2012, E-011449/2012, E-011661/2012, E-011662/2012, E-011663/2012, E-011664/2012 un E-011665/2012.

(3)  1. pielikums Komisijas atbildēm uz rakstiskajiem jautājumiem Nr. E-011447/2012, E-011448/2012, E-011449/2012, E-011661/2012, E-011662/2012, E-011663/2012, E-011664/2012 un E-011665/2012.

(4)  Projekts Nr. TR0501.07, ES iemaksas: EUR 22 500 000; summa, kas samaksāta līdz 31.12.2012.: EUR 20 559 457,71.

(5)  Projekts Nr. TR0401.02, ES iemaksas: EUR 1 400 000; summa, kas samaksāta līdz 31.12.2012.: EUR 1 207 747,58.

(6)  Turpat.

(7)  Turpat.

(8)  Paziņojums par vidējo summu visā pirmsiestāšanās palīdzības paketē 2007.–2012. gadam, kura atvēlēta tiesu sistēmai un cīņai pret korupciju, atspoguļojot summas, kas šīm jomām piešķirtas līdz 2013. gada februārim.

(1)  OV C 188 E, 28.6.2012., 19. lpp.; OV C 199 E, 7.7.2012., 106. lpp.; OV C 296 E, 2.10.2012., 94. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/55

---

P7_TA(2013)0435

Pacientu drošība

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par Komisijas ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (2013/2022(INI))

(2016/C 208/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2005. gada 5. aprīļa Luksemburgas deklarāciju par pacientu drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 5. aprīļa Luksemburgas deklarāciju par pacientu drošību,

| — | ņemot vērā neoficiālā tīkla infekciju profilaksei un kontrolei veselības aprūpes jomā otrās sanāksmes ziņojumu (2008. gada jūnijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neoficiālā tīkla infekciju profilaksei un kontrolei veselības aprūpes jomā otrās sanāksmes ziņojumu (2008. gada jūnijs),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (COM(2008)0837); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (COM(2008)0837);

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada decembra ietekmes novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada decembra ietekmes novērtējumu,

| — | ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par priekšlikumu Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par priekšlikumu Padomes ieteikumam par pacientu drošību, ieskaitot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnija ieteikumu par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli,

| — | ņemot vērā 2010. gada aprīlī publicēto Eirobarometra īpašo apsekojumu (Nr. 327) “Pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada aprīlī publicēto Eirobarometra īpašo apsekojumu (Nr. 327) “Pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte”,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumu “Infekciju profilakses un kontroles programmu galvenie elementi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumu “Infekciju profilakses un kontroles programmu galvenie elementi”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. novembra ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. novembra ziņojumu Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par to, kā tiek īstenots Padomes Ieteikums (2009/C 151/01) par pacientu drošību, tostarp par veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli,

| — | ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2008. un 2012. gada epidemioloģiskos gada ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2008. un 2012. gada epidemioloģiskos gada ziņojumus,

| — | ņemot vērā ESPKC tehnisko ziņojumu “Pamatkompetences infekciju un higiēnas kontroles jomā slimnīcās Eiropas Savienībā”, kas publicēts 2013. gada 26. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESPKC tehnisko ziņojumu “Pamatkompetences infekciju un higiēnas kontroles jomā slimnīcās Eiropas Savienībā”, kas publicēts 2013. gada 26. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 18. novembra darba dokumentu par mikroorganismu rezistenci (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 18. novembra darba dokumentu par mikroorganismu rezistenci (SANCO/6876/2009r6),

| — | ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2009. gada 17. septembra kopējo tehnisko ziņojumu “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties. Aicinājums novērst līdzsvara trūkumu starp baktērijām, kas ir izturīgas pret daudzām zālēm, un jaunu baktericīdu vielu tehnoloģiju izstrādi ES”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) 2009. gada 17. septembra kopējo tehnisko ziņojumu “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties. Aicinājums novērst līdzsvara trūkumu starp baktērijām, kas ir izturīgas pret daudzām zālēm, un jaunu baktericīdu vielu tehnoloģiju izstrādi ES”,

| — | ņemot vērā 2010. gada aprīlī publicēto Eirobarometra īpašo apsekojumu (Nr. 338) “Mikrobu rezistence”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada aprīlī publicēto Eirobarometra īpašo apsekojumu (Nr. 338) “Mikrobu rezistence”,

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra ieteikumu par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu “Mikrobu problēma – jauns cilvēka veselības apdraudējums” (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra ieteikumu par pētniecības kopīgas plānošanas iniciatīvu “Mikrobu problēma – jauns cilvēka veselības apdraudējums” (C(2011)7660),

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par mikroorganismu rezistences radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret pieaugošajiem draudiem, ko rada mikrobu rezistence (COM(2011)0748),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīva “viena veselība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 22. jūnija secinājumus par mikrobu rezistences ietekmi cilvēku veselības aizsardzības nozarē un veterinārijā – perspektīva “viena veselība”,

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku – mikrobu rezistences palielināšanās draudiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku – mikrobu rezistences palielināšanās draudiem (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0320/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0320/2013),

Vispārīgi apsvērumi

| A. | tā kā pacientu drošība (5) un labklājība ir daļa no vispārējās veselības aprūpes kvalitātes un centieni uzlabot pacientu drošību ir atkarīgi no efektīvas ilgtermiņa politikas un programmu īstenošanas visā Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pacientu drošība (5) un labklājība ir daļa no vispārējās veselības aprūpes kvalitātes un centieni uzlabot pacientu drošību ir atkarīgi no efektīvas ilgtermiņa politikas un programmu īstenošanas visā Eiropā;

| B. | tā kā kvalitatīva veselības aprūpe ir jebkuras kvalitatīvas veselības aizsardzības sistēmas pamats un piekļuvi augstas kvalitātes veselības aprūpei ES, Eiropas iestādes un Eiropas iedzīvotāji atzīst par pamattiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā kvalitatīva veselības aprūpe ir jebkuras kvalitatīvas veselības aizsardzības sistēmas pamats un piekļuvi augstas kvalitātes veselības aprūpei ES, Eiropas iestādes un Eiropas iedzīvotāji atzīst par pamattiesībām;

| C. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka Savienības rīcībai ir jāpapildina dalībvalstu politika un jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantā paredzēts, ka Savienības rīcībai ir jāpapildina dalībvalstu politika un jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku fiziskajai un garīgajai veselībai;

| D. | ā kā tādēļ ES darbība pacientu drošības jomā ietver palīdzību dalībvalstīm saskaņot savus centienus šajā jomā un atbalstīt dalībvalstu darbības jomās, kurās tās iejaukšanās var radīt pievienotu vērtību; |
| --- | --- |

D.

ā kā tādēļ ES darbība pacientu drošības jomā ietver palīdzību dalībvalstīm saskaņot savus centienus šajā jomā un atbalstīt dalībvalstu darbības jomās, kurās tās iejaukšanās var radīt pievienotu vērtību;

| E. | tā kā ir būtiski saglabāt iedzīvotāju uzticību Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir būtiski saglabāt iedzīvotāju uzticību Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmām;

| F. | tā kā datu apjoms par nevēlamu notikumu (6) izplatību un sastopamību Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās pašlaik ir neliels, tomēr tas pastāvīgi turpina palielināties; |
| --- | --- |

F.

tā kā datu apjoms par nevēlamu notikumu (6) izplatību un sastopamību Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās pašlaik ir neliels, tomēr tas pastāvīgi turpina palielināties;

| G. | tā kā pacientu drošības jautājums kļūst arvien problemātiskāks veselības aizsardzības sistēmās visā pasaulē, tostarp Eiropā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pacientu drošības jautājums kļūst arvien problemātiskāks veselības aizsardzības sistēmās visā pasaulē, tostarp Eiropā;

| H. | tā kā Eirobarometra īpašā apsekojuma “Pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte” rezultāti liecina gan par spēcīgu Eiropas sabiedriskās domas uzmanības pievēršanu šai jomai, gan arī par izteiktu informācijas trūkumu pacientu drošības jautājumos; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eirobarometra īpašā apsekojuma “Pacientu drošība un veselības aprūpes kvalitāte” rezultāti liecina gan par spēcīgu Eiropas sabiedriskās domas uzmanības pievēršanu šai jomai, gan arī par izteiktu informācijas trūkumu pacientu drošības jautājumos;

| I. | tā kā nevēlami notikumi, kas saistīti ar veselības aprūpi pacientiem un to gaidāmajiem vai iespējamiem bērniem, ir veselības aprūpē iegūtas infekcijas (7), ar zālēm vai ar medicīniskām ierīcēm saistīti notikumi, tostarp tādi, kas saistīti ar zāļu nepareizu lietošanu, kļūdām diagnožu noteikšanā, kā arī komplikācijas ķirurģiskas iejaukšanās laikā vai pēc tās; |
| --- | --- |

I.

tā kā nevēlami notikumi, kas saistīti ar veselības aprūpi pacientiem un to gaidāmajiem vai iespējamiem bērniem, ir veselības aprūpē iegūtas infekcijas (7), ar zālēm vai ar medicīniskām ierīcēm saistīti notikumi, tostarp tādi, kas saistīti ar zāļu nepareizu lietošanu, kļūdām diagnožu noteikšanā, kā arī komplikācijas ķirurģiskas iejaukšanās laikā vai pēc tās;

| J. | tā kā, lai gan daži nevēlami notikumi ir saistīti ar riskiem, kas izriet no operācijām vai medikamentiem, ko ārstējošais personāls atzīst par nepieciešamiem, tomēr citus izraisa medicīniskas kļūdas, trūkumi vai nepilnības veselības aprūpes ķēdē, no kuriem ir iespējams izvairīties; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan daži nevēlami notikumi ir saistīti ar riskiem, kas izriet no operācijām vai medikamentiem, ko ārstējošais personāls atzīst par nepieciešamiem, tomēr citus izraisa medicīniskas kļūdas, trūkumi vai nepilnības veselības aprūpes ķēdē, no kuriem ir iespējams izvairīties;

| K. | tā kā tiek lēsts, ka 8–12 % no hospitalizētajiem pacientiem Eiropas Savienībā ir tādu nevēlamu notikumu upuri, kas saistīti ar tiem sniegto aprūpi un ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kļūdām, kuras saistītas ar ārstēšanu, ķirurģiskām kļūdām, problēmām, kuras saistītas ar medicīniskām ierīcēm ar darbības traucējumiem vai ar nepietiekami dezinficētām medicīniskām ierīcēm, diagnozes kļūdām vai pasākumu neveikšanu pēc pārbaužu rezultātiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek lēsts, ka 8–12 % no hospitalizētajiem pacientiem Eiropas Savienībā ir tādu nevēlamu notikumu upuri, kas saistīti ar tiem sniegto aprūpi un ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kļūdām, kuras saistītas ar ārstēšanu, ķirurģiskām kļūdām, problēmām, kuras saistītas ar medicīniskām ierīcēm ar darbības traucējumiem vai ar nepietiekami dezinficētām medicīniskām ierīcēm, diagnozes kļūdām vai pasākumu neveikšanu pēc pārbaužu rezultātiem;

| L. | tā kā demogrāfiskās pārmaiņas izraisa vecāku pacientu skaita pieaugumu, kuriem bieži tiek izrakstīti daudzi dažādi medikamenti, taču daudzos gadījumos viņi nespēj tos pareizi lietot; |
| --- | --- |

L.

tā kā demogrāfiskās pārmaiņas izraisa vecāku pacientu skaita pieaugumu, kuriem bieži tiek izrakstīti daudzi dažādi medikamenti, taču daudzos gadījumos viņi nespēj tos pareizi lietot;

| M. | tā kā gados vecāki pacienti, pacienti ar pazeminātu imunitāti vai hroniskām slimībām un jo īpaši ar deģeneratīvām hroniskām slimībām arī ir īpaši neaizsargāta grupa pret nevēlamiem notikumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, piemēram, diagnozes kļūdām, pasākumu neveikšanu pēc medicīniskās apskates, nepiemērotu medikamentu izrakstīšanu, saņemšanu vai lietošanu (piemēram, ārpusindikāciju ordinēšana) vai nepareizu devu, medikamentiem, kas savā starpā nav saderīgi, medicīnisko ierīču darbības traucējumiem vai to nepienācīgu dezinfekciju, vai ar ķirurģisko brūču infekcijām; |
| --- | --- |

M.

tā kā gados vecāki pacienti, pacienti ar pazeminātu imunitāti vai hroniskām slimībām un jo īpaši ar deģeneratīvām hroniskām slimībām arī ir īpaši neaizsargāta grupa pret nevēlamiem notikumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, piemēram, diagnozes kļūdām, pasākumu neveikšanu pēc medicīniskās apskates, nepiemērotu medikamentu izrakstīšanu, saņemšanu vai lietošanu (piemēram, ārpusindikāciju ordinēšana) vai nepareizu devu, medikamentiem, kas savā starpā nav saderīgi, medicīnisko ierīču darbības traucējumiem vai to nepienācīgu dezinfekciju, vai ar ķirurģisko brūču infekcijām;

| N. | tā kā starptautisku pētījumu aplēses liecina, ka 13–16 % no slimnīcu izmaksām (viens euro no septiņiem) rada ar veselības aprūpi saistīti negadījumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā starptautisku pētījumu aplēses liecina, ka 13–16 % no slimnīcu izmaksām (viens euro no septiņiem) rada ar veselības aprūpi saistīti negadījumi;

| O. | tā kā tiek lēsts, ka 30–40 % nevēlamo notikumu – gan stacionāros, gan ārpus tiem (ambulatorā aprūpe) – visticamāk, izraisa sistēmiski faktori, tāpēc tos ir iespējams novērst; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiek lēsts, ka 30–40 % nevēlamo notikumu – gan stacionāros, gan ārpus tiem (ambulatorā aprūpe) – visticamāk, izraisa sistēmiski faktori, tāpēc tos ir iespējams novērst;

| P. | tā kā finanšu un tehnoloģisko resursu un cilvēkresursu trūkums jo īpaši rada paaugstinātu risku, ka varētu rasties ar veselības aprūpi saistīti nevēlami notikumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā finanšu un tehnoloģisko resursu un cilvēkresursu trūkums jo īpaši rada paaugstinātu risku, ka varētu rasties ar veselības aprūpi saistīti nevēlami notikumi;

| Q. | tā kā prioritāšu maiņas dēļ sabiedrības veselības aprūpes jomā ekonomikas krīze ir palēninājusi to pasākumu īstenošanu, par kurām dalībvalstis nolēma 2009. gadā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā prioritāšu maiņas dēļ sabiedrības veselības aprūpes jomā ekonomikas krīze ir palēninājusi to pasākumu īstenošanu, par kurām dalībvalstis nolēma 2009. gadā;

| R. | tā kā jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības droši publiskot vai labticīgi izplatīt informāciju par kādu faktu, datiem vai darbību, ja šī persona uzskata, ka šāda fakta, datu vai darbības neievērošana var apdraudēt sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

R.

tā kā jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības droši publiskot vai labticīgi izplatīt informāciju par kādu faktu, datiem vai darbību, ja šī persona uzskata, ka šāda fakta, datu vai darbības neievērošana var apdraudēt sabiedrības veselību;

| S. | tā kā pacientu drošības jautājums politiskajā darba kārtībā ir viens no svarīgākajiem; tā kā dalībvalstis 2005. gadā izveidoja mehānismu debatēm, kas saistītas ar pacientu drošības jautājumiem un citiem darbiem šajā jomā; tā kā tika izveidota darba grupa, ar kuru Komisija ir paredzējusi veicināt dalībvalstu darbu un pasākumus, un tajā aktīvi darbojas PVO (jo īpaši ar Pasaules pacientu drošības alianses starpniecību), Eiropas Padome, ESAO un Eiropas pacientu, ārstu, medmāsu, farmaceitu, zobārstu un slimnīcu apvienības; |
| --- | --- |

S.

tā kā pacientu drošības jautājums politiskajā darba kārtībā ir viens no svarīgākajiem; tā kā dalībvalstis 2005. gadā izveidoja mehānismu debatēm, kas saistītas ar pacientu drošības jautājumiem un citiem darbiem šajā jomā; tā kā tika izveidota darba grupa, ar kuru Komisija ir paredzējusi veicināt dalībvalstu darbu un pasākumus, un tajā aktīvi darbojas PVO (jo īpaši ar Pasaules pacientu drošības alianses starpniecību), Eiropas Padome, ESAO un Eiropas pacientu, ārstu, medmāsu, farmaceitu, zobārstu un slimnīcu apvienības;

| T. | tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir starp visizplatītākajiem un bīstamākajiem netīša kaitējuma cēloņiem pacientiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir starp visizplatītākajiem un bīstamākajiem netīša kaitējuma cēloņiem pacientiem;

| U. | tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas, kas vidēji skar 5 % hospitalizēto pacientu, ir ievērojama Eiropas Savienības valstu sabiedrības veselības problēma un rada ievērojamu slogu ierobežotajiem veselības aprūpes budžetiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas, kas vidēji skar 5 % hospitalizēto pacientu, ir ievērojama Eiropas Savienības valstu sabiedrības veselības problēma un rada ievērojamu slogu ierobežotajiem veselības aprūpes budžetiem;

| V. | tā kā attiecībā uz 2011.–2012. gadu tiek lēsts, ka to pacientu skaits, kuri atrodoties Eiropas akūtās aprūpes slimnīcās, ir guvuši vismaz vienu veselības aprūpē iegūtu infekciju, Eiropas Savienībā kopumā ir 3,2 miljoni gadā (8); |
| --- | --- |

V.

tā kā attiecībā uz 2011.–2012. gadu tiek lēsts, ka to pacientu skaits, kuri atrodoties Eiropas akūtās aprūpes slimnīcās, ir guvuši vismaz vienu veselības aprūpē iegūtu infekciju, Eiropas Savienībā kopumā ir 3,2 miljoni gadā (8);

| W. | tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas, kam ir vērā ņemama ietekme attiecībā uz saslimstību, mirstību (ES šādas infekcijas tieši izraisa 37 000 personu nāvi) un izmaksām (Savienībā tās tiek lēstas vairāk nekā 5,5 miljardu euro apmērā gadā), ir ievērojama dalībvalstu sabiedrības veselības problēma; |
| --- | --- |

W.

tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas, kam ir vērā ņemama ietekme attiecībā uz saslimstību, mirstību (ES šādas infekcijas tieši izraisa 37 000 personu nāvi) un izmaksām (Savienībā tās tiek lēstas vairāk nekā 5,5 miljardu euro apmērā gadā), ir ievērojama dalībvalstu sabiedrības veselības problēma;

| X. | tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas var rasties pēc uzturēšanās jebkādā vidē, kurā tiek veikta veselības aprūpe, tostarp primārā aprūpe, aprūpe dzīvesvietas tuvumā, sociālā aprūpe, privātā aprūpe, intensīvā aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, vai saņemot jebkāda veida veselības aprūpes pakalpojumus vai atrodoties mājās (īpaši pēc posoloģijas kļūdas, nepareiza medikamentu iepakojuma, inficēšanās, izmantojot medicīnas instrumentus vai ierīces, vai pēc kontakta ar pacientiem un veselības aprūpes darbiniekiem); |
| --- | --- |

X.

tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas var rasties pēc uzturēšanās jebkādā vidē, kurā tiek veikta veselības aprūpe, tostarp primārā aprūpe, aprūpe dzīvesvietas tuvumā, sociālā aprūpe, privātā aprūpe, intensīvā aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, vai saņemot jebkāda veida veselības aprūpes pakalpojumus vai atrodoties mājās (īpaši pēc posoloģijas kļūdas, nepareiza medikamentu iepakojuma, inficēšanās, izmantojot medicīnas instrumentus vai ierīces, vai pēc kontakta ar pacientiem un veselības aprūpes darbiniekiem);

| Y. | tā kā tādas ar veselības aprūpi saistītas infekcijas simptomi, kas iegūta uzturoties slimnīcā, var arī rasties tikai pēc pacienta izrakstīšanas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā tādas ar veselības aprūpi saistītas infekcijas simptomi, kas iegūta uzturoties slimnīcā, var arī rasties tikai pēc pacienta izrakstīšanas;

| Z. | tā kā vidējais uzturēšanās laiks dalībvalstu stacionāros kļūst īsāks; |
| --- | --- |

Z.

tā kā vidējais uzturēšanās laiks dalībvalstu stacionāros kļūst īsāks;

| AA. | tā kā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram (ESPKC), sadarbojoties ar starptautiskiem ekspertiem, ir jāizstrādā zinātniski ieteikumi uz pierādījumiem balstītiem pasākumiem efektīvai ar veselības aprūpi saistīto infekciju novēršanai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram (ESPKC), sadarbojoties ar starptautiskiem ekspertiem, ir jāizstrādā zinātniski ieteikumi uz pierādījumiem balstītiem pasākumiem efektīvai ar veselības aprūpi saistīto infekciju novēršanai;

| AB. | tā kā pacienti ar hroniskām un deģeneratīvām slimībām daudzos gadījumos tiek aprūpēti mājās, nevis hospitalizēti; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pacienti ar hroniskām un deģeneratīvām slimībām daudzos gadījumos tiek aprūpēti mājās, nevis hospitalizēti;

| AC. | tā kā dažu personu stāvoklis, kurām ir hroniskas un deģeneratīvas slimības, bieži ir tāds, ka ir nepieciešama pastāvīga un ilgstoša medicīniskā palīdzība, kurā ļoti bieži jo īpaši ir nepieciešams izmantot medicīniskās ierīces (kardiostimulatorus, elpošanas ierīces, katetrus, tostarp urīna katetrus, u. c.); |
| --- | --- |

AC.

tā kā dažu personu stāvoklis, kurām ir hroniskas un deģeneratīvas slimības, bieži ir tāds, ka ir nepieciešama pastāvīga un ilgstoša medicīniskā palīdzība, kurā ļoti bieži jo īpaši ir nepieciešams izmantot medicīniskās ierīces (kardiostimulatorus, elpošanas ierīces, katetrus, tostarp urīna katetrus, u. c.);

| AD. | tā kā šādu medicīnisko ierīču lietošana ir saistīta ar infekciju risku; |
| --- | --- |

AD.

tā kā šādu medicīnisko ierīču lietošana ir saistīta ar infekciju risku;

| AE. | tā kā elementāru higiēnas drošības pasākumu neievērošana, piemēram, aprūpes iestādēs, kā arī mājās, arī var radīt patogēnu izplatīšanos, jo īpaši to, kas ir rezistenti pret antimikrobiālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā elementāru higiēnas drošības pasākumu neievērošana, piemēram, aprūpes iestādēs, kā arī mājās, arī var radīt patogēnu izplatīšanos, jo īpaši to, kas ir rezistenti pret antimikrobiālajiem līdzekļiem;

| AF. | tā kā vienkāršas un rentablas darbības veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanai, piemēram, veselības izglītības pasākumu īstenošana (jo īpaši higiēnas veicināšana slimnīcās), jau ir veiktas vai pašlaik tiek eksperimentāli pārbaudītas ar daudzsološiem rezultātiem, un tā kā varētu lietderīgi izpētīt alternatīvas un rentablas iespējas veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai; |
| --- | --- |

AF.

tā kā vienkāršas un rentablas darbības veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanai, piemēram, veselības izglītības pasākumu īstenošana (jo īpaši higiēnas veicināšana slimnīcās), jau ir veiktas vai pašlaik tiek eksperimentāli pārbaudītas ar daudzsološiem rezultātiem, un tā kā varētu lietderīgi izpētīt alternatīvas un rentablas iespējas veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai;

| AG. | tā kā mikroorganismi, kas izraisa veselības aprūpē iegūtās infekcijas, var saglabāties cilvēka organismā ilgstoši, pacienti tos var izplatīt ne tikai hospitalizācijas laikā, bet arī pēc tās, un tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas tādējādi var skart visas aprūpes vietas, ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādes un pat pacienta dzīvesvietu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā mikroorganismi, kas izraisa veselības aprūpē iegūtās infekcijas, var saglabāties cilvēka organismā ilgstoši, pacienti tos var izplatīt ne tikai hospitalizācijas laikā, bet arī pēc tās, un tā kā veselības aprūpē iegūtās infekcijas tādējādi var skart visas aprūpes vietas, ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādes un pat pacienta dzīvesvietu;

| AH. | tā kā tikai 13 dalībvalstis ir īstenojušas Clostridium difficile infekciju (9) valsts uzraudzību un tikai trīs uzraudzības sistēmās datu vākšanā ir iesaistīti arī ģimenes ārsti, kas liecina par vajadzību šo situāciju uzlabot; |
| --- | --- |

AH.

tā kā tikai 13 dalībvalstis ir īstenojušas Clostridium difficile infekciju (9) valsts uzraudzību un tikai trīs uzraudzības sistēmās datu vākšanā ir iesaistīti arī ģimenes ārsti, kas liecina par vajadzību šo situāciju uzlabot;

| AI. | turklāt tā kā pieaugošā iedzīvotāju mobilitāte ES veselības aprūpes sistēmās un starp tām, Eiropas veselības aprūpes arvien izteiktākais pārrobežu raksturs, kā arī iespēja iedzīvotājiem saņemt ārstēšanu ārpus viņu pastāvīgās dzīvesvietas valsts, sekmē ātru rezistento mikroorganismu izplatību no vienas dalībvalsts uz citu, |
| --- | --- |

AI.

turklāt tā kā pieaugošā iedzīvotāju mobilitāte ES veselības aprūpes sistēmās un starp tām, Eiropas veselības aprūpes arvien izteiktākais pārrobežu raksturs, kā arī iespēja iedzīvotājiem saņemt ārstēšanu ārpus viņu pastāvīgās dzīvesvietas valsts, sekmē ātru rezistento mikroorganismu izplatību no vienas dalībvalsts uz citu,

| AJ. | tā kā mikrobu rezistences problēma rada nozīmīgu un dažās valstīs arvien pieaugošu apdraudējumu pacientu drošībai, kas var sarežģīt atveseļošanos no infekcijām un to ārstēšanu un palielina valsts izmaksas veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā mikrobu rezistences problēma rada nozīmīgu un dažās valstīs arvien pieaugošu apdraudējumu pacientu drošībai, kas var sarežģīt atveseļošanos no infekcijām un to ārstēšanu un palielina valsts izmaksas veselības aizsardzības jomā;

| AK. | tā kā ārstēt veselības aprūpē iegūtās infekcijas bieži ir sarežģīti, jo tās izraisošie mikroorganismi bieži ir rezistenti pret antimikrobiālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ārstēt veselības aprūpē iegūtās infekcijas bieži ir sarežģīti, jo tās izraisošie mikroorganismi bieži ir rezistenti pret antimikrobiālajiem līdzekļiem;

| AL. | tā kā ES, Islandē un Norvēģijā vien baktērijas, kas rezistentas pret antibiotikām, ir izraisījušas aptuveni 400 000 inficēšanās gadījumu un 25 000 nāves gadījumu gadā, radot vismaz EUR 1,5 miljardus lielus izdevumus saistībā ar papildu veselības aprūpi un ražīguma zudumiem; |
| --- | --- |

AL.

tā kā ES, Islandē un Norvēģijā vien baktērijas, kas rezistentas pret antibiotikām, ir izraisījušas aptuveni 400 000 inficēšanās gadījumu un 25 000 nāves gadījumu gadā, radot vismaz EUR 1,5 miljardus lielus izdevumus saistībā ar papildu veselības aprūpi un ražīguma zudumiem;

| AM. | tā kā rezistence pret antibiotikām Eiropā turpina pieaugt un atsevišķu baktēriju gadījumā vairākās dalībvalstīs var sasniegt 25 % vai vairāk; |
| --- | --- |

AM.

tā kā rezistence pret antibiotikām Eiropā turpina pieaugt un atsevišķu baktēriju gadījumā vairākās dalībvalstīs var sasniegt 25 % vai vairāk;

| AN. | tā kā jaunākie pieejamie dati liecina, ka antibiotiku rezistences marķieri baktērijām, kas saistītas ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, norāda uz vispārēju multirezistences pieauguma tendenci, jo īpaši pret trešās paaudzes cefalosporīniem rezistento Enterobacteriaceae un pret meticilīnu rezistento S. aureus procentuālās daļas pieaugumu; |
| --- | --- |

AN.

tā kā jaunākie pieejamie dati liecina, ka antibiotiku rezistences marķieri baktērijām, kas saistītas ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, norāda uz vispārēju multirezistences pieauguma tendenci, jo īpaši pret trešās paaudzes cefalosporīniem rezistento Enterobacteriaceae un pret meticilīnu rezistento S. aureus procentuālās daļas pieaugumu;

| AO. | tā kā samazinās jaunu antimikrobiālo līdzekļu izstrāde; |
| --- | --- |

AO.

tā kā samazinās jaunu antimikrobiālo līdzekļu izstrāde;

| AP. | tā kā antimikrobiālo līdzekļu lietošana dabiski un nenovēršami izraisa to rezistenci, taču to var ierobežot, izmantojot antimikrobiālos līdzekļus rūpīgi un saprātīgi; |
| --- | --- |

AP.

tā kā antimikrobiālo līdzekļu lietošana dabiski un nenovēršami izraisa to rezistenci, taču to var ierobežot, izmantojot antimikrobiālos līdzekļus rūpīgi un saprātīgi;

| AQ. | tā kā rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem attīstību jo īpaši var paātrināt pārmērīga un neatbilstīga šādu līdzekļu izmantošana cilvēkiem paredzētās zālēs, kas papildus nepietiekamai higiēnai un infekciju kontrolei var kaitēt jau tā ierobežotā skaitā pieejamo antimikrobiālo līdzekļu efektīvai izmantošanai; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem attīstību jo īpaši var paātrināt pārmērīga un neatbilstīga šādu līdzekļu izmantošana cilvēkiem paredzētās zālēs, kas papildus nepietiekamai higiēnai un infekciju kontrolei var kaitēt jau tā ierobežotā skaitā pieejamo antimikrobiālo līdzekļu efektīvai izmantošanai;

| AR. | tā kā, ņemot vērā jaunu antibiotiku/antimikrobiālo līdzekļu izstrādes trūkumu, ir svarīgi pašreizējos antimikrobiālos līdzekļus efektīvi izmantot tik ilgi, cik iespējams; |
| --- | --- |

AR.

tā kā, ņemot vērā jaunu antibiotiku/antimikrobiālo līdzekļu izstrādes trūkumu, ir svarīgi pašreizējos antimikrobiālos līdzekļus efektīvi izmantot tik ilgi, cik iespējams;

| AS. | tā kā, ņemot vērā jaunu pretmikrobu medikamentu izstrādes trūkumu, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai atbalstītu šādu produktu izstrādi un pieejamību, pamatojoties uz ESPKC un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) kompetenci; |
| --- | --- |

AS.

tā kā, ņemot vērā jaunu pretmikrobu medikamentu izstrādes trūkumu, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai atbalstītu šādu produktu izstrādi un pieejamību, pamatojoties uz ESPKC un Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) kompetenci;

| AT. | tā kā lauksaimniecības politika veicina rezistences pret antibiotikām rašanos gan caur pārtikas ķēdi, gan ar dzīvnieku izkārnījumiem, kas nonāk ūdens apritē; |
| --- | --- |

AT.

tā kā lauksaimniecības politika veicina rezistences pret antibiotikām rašanos gan caur pārtikas ķēdi, gan ar dzīvnieku izkārnījumiem, kas nonāk ūdens apritē;

| AU. | tā kā ir vērojams arvien lielāks antibiotiku patēriņš starp personām, kurām ir maz objektīvas informācijas, un tā kā labākas objektīvas zināšanas par antibiotikām ir saistītas ar antibiotiku atbildīgāku lietošanu; |
| --- | --- |

AU.

tā kā ir vērojams arvien lielāks antibiotiku patēriņš starp personām, kurām ir maz objektīvas informācijas, un tā kā labākas objektīvas zināšanas par antibiotikām ir saistītas ar antibiotiku atbildīgāku lietošanu;

| AV. | tā kā atsevišķām dalībvalstīm nav stingra reglamentējoša un tiesiska satvara, lai atbalstītu zāļu saprātīgu lietošanu un padarītu to obligātu, un tā kā Eiropā pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz antibiotiku patēriņu ambulatorajā aprūpē, kā arī slimnīcās; |
| --- | --- |

AV.

tā kā atsevišķām dalībvalstīm nav stingra reglamentējoša un tiesiska satvara, lai atbalstītu zāļu saprātīgu lietošanu un padarītu to obligātu, un tā kā Eiropā pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz antibiotiku patēriņu ambulatorajā aprūpē, kā arī slimnīcās;

| AW. | tā kā ir nepieciešams sniegt izglītību un palielināt to personu informētību, kas iesaistītas antimikrobiālo līdzekļu izmantošanā, ieskaitot politikas veidotājus, veselības aprūpes speciālistus un sabiedrību kopumā, lai radītu nepieciešamās pārmaiņas zāļu izrakstītāju, izplatītāju un iedzīvotāju rīcībā; |
| --- | --- |

AW.

tā kā ir nepieciešams sniegt izglītību un palielināt to personu informētību, kas iesaistītas antimikrobiālo līdzekļu izmantošanā, ieskaitot politikas veidotājus, veselības aprūpes speciālistus un sabiedrību kopumā, lai radītu nepieciešamās pārmaiņas zāļu izrakstītāju, izplatītāju un iedzīvotāju rīcībā;

| AX. | tā kā kopš Padomes 2009. gada Ieteikuma 2009/C 151/01 pieņemšanas ir veltīti nozīmīgi centieni pacientu drošības uzlabošanai dalībvalstīs, jo īpaši izvirzot pacientu drošību kā sabiedrības veselības politikas prioritāti visās Savienības dalībvalstīs, nosakot kompetento iestādi pacientu drošības jautājumos (19 dalībvalstīs) un veicinot (23 dalībvalstīs) apmācību pacientu drošības jautājumos veselības aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

AX.

tā kā kopš Padomes 2009. gada Ieteikuma 2009/C 151/01 pieņemšanas ir veltīti nozīmīgi centieni pacientu drošības uzlabošanai dalībvalstīs, jo īpaši izvirzot pacientu drošību kā sabiedrības veselības politikas prioritāti visās Savienības dalībvalstīs, nosakot kompetento iestādi pacientu drošības jautājumos (19 dalībvalstīs) un veicinot (23 dalībvalstīs) apmācību pacientu drošības jautājumos veselības aprūpes iestādēs;

| AY. | tā kā kopš Padomes 2009. gada Ieteikuma 2009/C 151/01 pieņemšanas ir īstenoti nozīmīgi centieni tādu stratēģiju (valsts un reģionālo) pieņemšanā un ieviešanā, kas paredzētas veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei dalībvalstīs, jo īpaši pieņemot pamatnostādnes par veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksi un kontroli, izveidojot veselības aprūpē iegūto infekciju aktīvas uzraudzības sistēmas (vai tās pilnveidojot, ja tādas jau ir ieviestas); |
| --- | --- |

AY.

tā kā kopš Padomes 2009. gada Ieteikuma 2009/C 151/01 pieņemšanas ir īstenoti nozīmīgi centieni tādu stratēģiju (valsts un reģionālo) pieņemšanā un ieviešanā, kas paredzētas veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei dalībvalstīs, jo īpaši pieņemot pamatnostādnes par veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksi un kontroli, izveidojot veselības aprūpē iegūto infekciju aktīvas uzraudzības sistēmas (vai tās pilnveidojot, ja tādas jau ir ieviestas);

| AZ. | tā kā turpretim līdz šim tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas noteiktas darbības, ko Padome atbalstīja savā 2009. gada Ieteikumā (2009/C 151/01) pacientu drošības uzlabošanai dalībvalstīs, un tā kā joprojām ir iespējami uzlabojumi gan slimnīcās veiktās aprūpes, gan ārpus slimnīcas veiktās aprūpes jomās, jo īpaši attiecībā uz pacientu tiesību nostiprināšanu un veselības aprūpes speciālistu un aprūpētāju plašākā nozīmē izglītošanu, kā arī attiecībā uz Eiropas klasifikācijas ieviešanu pacientu drošības jomā vai Eiropas pamatnostādņu izveidi par pacientu drošības standartiem; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā turpretim līdz šim tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas noteiktas darbības, ko Padome atbalstīja savā 2009. gada Ieteikumā (2009/C 151/01) pacientu drošības uzlabošanai dalībvalstīs, un tā kā joprojām ir iespējami uzlabojumi gan slimnīcās veiktās aprūpes, gan ārpus slimnīcas veiktās aprūpes jomās, jo īpaši attiecībā uz pacientu tiesību nostiprināšanu un veselības aprūpes speciālistu un aprūpētāju plašākā nozīmē izglītošanu, kā arī attiecībā uz Eiropas klasifikācijas ieviešanu pacientu drošības jomā vai Eiropas pamatnostādņu izveidi par pacientu drošības standartiem;

| BA. | tā kā tikai atsevišķas dalībvalstis ir īstenojušas dažas konkrētās darbības, ko Padome ieteica, lai dalībvalstīs novērstu un apkarotu veselības aprūpē iegūtas infekcijas, un tā kā joprojām ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz pacientu informēšanu, ko veic aprūpes iestādes, kā arī attiecībā uz atbalstu pētniecības darbiem veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles jomā, |
| --- | --- |

BA.

tā kā tikai atsevišķas dalībvalstis ir īstenojušas dažas konkrētās darbības, ko Padome ieteica, lai dalībvalstīs novērstu un apkarotu veselības aprūpē iegūtas infekcijas, un tā kā joprojām ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz pacientu informēšanu, ko veic aprūpes iestādes, kā arī attiecībā uz atbalstu pētniecības darbiem veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles jomā,

Padomes ieteikumu īstenošana – ievērojama situācijas uzlabošanās, tomēr vajadzīgi turpmāki uzlabojumi

| 1. | atzinīgi vērtē dalībvalstu mērogā ieviestos pasākumus, kuru galvenais mērķis ir uzlabot vispārējo pacientu veselību un novērst veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumus, jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  — | politiku izstrāde pacientu drošības jomā visās dalībvalstīs un tas, ka daudzās dalībvalstīs šāda politika ir noteikta par prioritāti veselības aprūpes politikā; |
| --- | --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē dalībvalstu mērogā ieviestos pasākumus, kuru galvenais mērķis ir uzlabot vispārējo pacientu veselību un novērst veselības aprūpē iegūto infekciju gadījumus, jo īpaši veicot šādus pasākumus:

—

politiku izstrāde pacientu drošības jomā visās dalībvalstīs un tas, ka daudzās dalībvalstīs šāda politika ir noteikta par prioritāti veselības aprūpes politikā;

| — | kompetentās iestādes noteikšana pacientu drošības jautājumos (lielākajā daļā dalībvalstu); |
| --- | --- |

—

kompetentās iestādes noteikšana pacientu drošības jautājumos (lielākajā daļā dalībvalstu);

| — | nevēlamu notikumu ziņošanas sistēmu pakāpeniska ieviešana un mācīšanās no šādām nepilnībām; |
| --- | --- |

—

nevēlamu notikumu ziņošanas sistēmu pakāpeniska ieviešana un mācīšanās no šādām nepilnībām;

| — | ar pacientu drošības jautājumiem saistītu apmācības darbību vispārēja ieviešana veselības aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

—

ar pacientu drošības jautājumiem saistītu apmācības darbību vispārēja ieviešana veselības aprūpes iestādēs;

| — | pārrobežu stratēģiju īstenošana pacientu drošības jomā Francijā, Slovākijā un Nīderlandē (papildus valsts stratēģijām); |
| --- | --- |

—

pārrobežu stratēģiju īstenošana pacientu drošības jomā Francijā, Slovākijā un Nīderlandē (papildus valsts stratēģijām);

| — | sadarbība starp valstīm un starp reģioniem nolūkā izpildīt Padomes ieteiktās darbības, kas ieviestas 21 dalībvalstī (un Norvēģijā) – daudzos gadījumos Eiropas Savienības līdzfinansēto projektu ietvaros; |
| --- | --- |

—

sadarbība starp valstīm un starp reģioniem nolūkā izpildīt Padomes ieteiktās darbības, kas ieviestas 21 dalībvalstī (un Norvēģijā) – daudzos gadījumos Eiropas Savienības līdzfinansēto projektu ietvaros;

tomēr prasa steidzamā kārtā pastiprināt šos centienus;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcību vispārējās pacientu drošības jomā, sekmējot labākās prakses apmaiņu dalībvalstu starpā un izstrādājot definīcijas un terminoloģiju attiecībā uz pacientu drošību, un jo īpaši:






  — | to, ka Komisija veicina informācijas apmaiņu par iniciatīvām attiecībā uz pacientu drošību un aprūpes kvalitāti darba grupā pacientu drošības un aprūpes kvalitātes jautājumos; |
| --- | --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas rīcību vispārējās pacientu drošības jomā, sekmējot labākās prakses apmaiņu dalībvalstu starpā un izstrādājot definīcijas un terminoloģiju attiecībā uz pacientu drošību, un jo īpaši:

—

to, ka Komisija veicina informācijas apmaiņu par iniciatīvām attiecībā uz pacientu drošību un aprūpes kvalitāti darba grupā pacientu drošības un aprūpes kvalitātes jautājumos;

| — | Komisijas sniegto līdzfinansējumu ESAO vadītajam veselības aprūpes kvalitātes rādītāju projektam, kas ir ļāvis nodrošināt salīdzināmu rādītāju iegūšanu pacientu drošības jomā 11 valstīs; |
| --- | --- |

—

Komisijas sniegto līdzfinansējumu ESAO vadītajam veselības aprūpes kvalitātes rādītāju projektam, kas ir ļāvis nodrošināt salīdzināmu rādītāju iegūšanu pacientu drošības jomā 11 valstīs;

| — | ES sniegto līdzfinansējumu sešiem pētniecības projektiem par vispārējiem pacientu drošības jautājumiem septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros; |
| --- | --- |

—

ES sniegto līdzfinansējumu sešiem pētniecības projektiem par vispārējiem pacientu drošības jautājumiem septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pieņemšanu, kuras mērķis ir ne tikai precizēt to pacientu tiesības, kuri ārstējas citā Eiropas Savienības dalībvalstī, bet arī nodrošināt šādas aprūpes drošību un kvalitāti; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē pieņemšanu, kuras mērķis ir ne tikai precizēt to pacientu tiesības, kuri ārstējas citā Eiropas Savienības dalībvalstī, bet arī nodrošināt šādas aprūpes drošību un kvalitāti;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas, ESPKC un dalībvalstu veselības aizsardzības iestāžu kopīgi veikto darbu veselības aprūpē iegūto infekciju profilakses un kontroles jomā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas, ESPKC un dalībvalstu veselības aizsardzības iestāžu kopīgi veikto darbu veselības aprūpē iegūto infekciju profilakses un kontroles jomā;

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīcību veselības aprūpē iegūto infekciju profilakses un apkarošanas jomā – rīcību, kas ir cieši saistīta ar Komisijas veiktajām darbībām rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā; jo īpaši atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas piešķirto finansējumu pētniecības projektiem veselības aprūpē iegūto infekciju un rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā, jo īpaši Eiropas mēroga projektiem, piemēram, IPSE projektam (Pacientu drošības uzlabošana Eiropā), IMPLEMENT projektam (Stratēģisku komplektu īstenošana infekciju profilaksei un pārvaldībai) vai PROHIBIT projektam (Slimnīcā gūtu infekciju novēršana, izmantojot iejaukšanos un apmācību), kuru mērķis ir analizēt esošās praktiskās vadlīnijas veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanas jomā Eiropas slimnīcās un pārbaudīt ar centrālajiem vēnu katetriem saistīto asins infekciju novēršanas stratēģiju (infekcijas, kas ir jo īpaši satraucošas, jo tās tiek saistītas ar ievērojamu saslimstību, kā arī ar izteiktu tieši izraisītu mirstību); |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīcību veselības aprūpē iegūto infekciju profilakses un apkarošanas jomā – rīcību, kas ir cieši saistīta ar Komisijas veiktajām darbībām rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā; jo īpaši atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas piešķirto finansējumu pētniecības projektiem veselības aprūpē iegūto infekciju un rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā, jo īpaši Eiropas mēroga projektiem, piemēram, IPSE projektam (Pacientu drošības uzlabošana Eiropā), IMPLEMENT projektam (Stratēģisku komplektu īstenošana infekciju profilaksei un pārvaldībai) vai PROHIBIT projektam (Slimnīcā gūtu infekciju novēršana, izmantojot iejaukšanos un apmācību), kuru mērķis ir analizēt esošās praktiskās vadlīnijas veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanas jomā Eiropas slimnīcās un pārbaudīt ar centrālajiem vēnu katetriem saistīto asins infekciju novēršanas stratēģiju (infekcijas, kas ir jo īpaši satraucošas, jo tās tiek saistītas ar ievērojamu saslimstību, kā arī ar izteiktu tieši izraisītu mirstību);

| 5. | atzinīgi vērtē ESPKC koordinēšanas un uzraudzības darbu un jo īpaši:






  — | tā darbības, koordinējot Eiropas tīklu veselības aprūpē iegūtu infekciju, jo īpaši infekciju ķirurģisku operāciju veikšanas vietā, reanimācijas struktūrās iegūtu ar veselības aprūpi saistītu infekciju un antimikrobiālu līdzekļu izmantojuma uzraudzībai ilgtermiņa veselības aprūpes iestādēs (HALT-2), kā arī tā atbalstu Eiropas projektam nolūkā pastiprināt Clostridium difficile infekciju uzraudzības spējas (ECDIS-Net); |
| --- | --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē ESPKC koordinēšanas un uzraudzības darbu un jo īpaši:

—

tā darbības, koordinējot Eiropas tīklu veselības aprūpē iegūtu infekciju, jo īpaši infekciju ķirurģisku operāciju veikšanas vietā, reanimācijas struktūrās iegūtu ar veselības aprūpi saistītu infekciju un antimikrobiālu līdzekļu izmantojuma uzraudzībai ilgtermiņa veselības aprūpes iestādēs (HALT-2), kā arī tā atbalstu Eiropas projektam nolūkā pastiprināt Clostridium difficile infekciju uzraudzības spējas (ECDIS-Net);

| — | Eiropas pētījuma par veselības aprūpē iegūtu infekciju izplatību un antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu akūtās aprūpes slimnīcās koordinēšanā; |
| --- | --- |

—

Eiropas pētījuma par veselības aprūpē iegūtu infekciju izplatību un antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu akūtās aprūpes slimnīcās koordinēšanā;

| — | tā pamatnostādņu izstrādāšanu Clostridium difficile infekciju profilaksei un kontrolei; |
| --- | --- |

—

tā pamatnostādņu izstrādāšanu Clostridium difficile infekciju profilaksei un kontrolei;

| — | ieteikumu publicēšanu ar mērķi novērst karbapenemāzi izraisošo enterobaktēriju izplatību; |
| --- | --- |

—

ieteikumu publicēšanu ar mērķi novērst karbapenemāzi izraisošo enterobaktēriju izplatību;

| — | tā sniegto atbalstu pamatnostādņu un rādītāju (struktūras un metodes) izstrādei veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanai; |
| --- | --- |

—

tā sniegto atbalstu pamatnostādņu un rādītāju (struktūras un metodes) izstrādei veselības aprūpē iegūtu infekciju novēršanai;

| 6. | atzīst, ka līdz šim Eiropas Savienības līmenī nav ieviesta ne klasifikācija, ne arī ziņošanas sistēma attiecībā uz pacientu drošību, lai noteiktu, izprastu un analizētu faktorus, kas saistīti ar pacientu drošību, un attiecīgi veicinātu izglītošanu un attiecīgo sistēmu uzlabošanu; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka līdz šim Eiropas Savienības līmenī nav ieviesta ne klasifikācija, ne arī ziņošanas sistēma attiecībā uz pacientu drošību, lai noteiktu, izprastu un analizētu faktorus, kas saistīti ar pacientu drošību, un attiecīgi veicinātu izglītošanu un attiecīgo sistēmu uzlabošanu;

| 7. | atzīst pārāk mazo to dalībvalstu skaitu, kas līdz šim:






  — | ir iekļāvušas pacientu drošību veselības aprūpes speciālistu izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- | --- |

7.

atzīst pārāk mazo to dalībvalstu skaitu, kas līdz šim:

—

ir iekļāvušas pacientu drošību veselības aprūpes speciālistu izglītībā un apmācībā;

| — | ir ieviesušas rīcības plānus veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai; |
| --- | --- |

—

ir ieviesušas rīcības plānus veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai;

| — | ir veikušas darbības ar mērķi uzlabot veselības aprūpes iestāžu veiktu pacientu informēšanu par veselības aprūpē iegūtām infekcijām; |
| --- | --- |

—

ir veikušas darbības ar mērķi uzlabot veselības aprūpes iestāžu veiktu pacientu informēšanu par veselības aprūpē iegūtām infekcijām;

| — | atbalsta pētniecību par veselības aprūpē iegūtām infekcijām; |
| --- | --- |

—

atbalsta pētniecību par veselības aprūpē iegūtām infekcijām;

| 8. | aicina arī turpmāk apkopot pa dalībvalstīm salīdzināmus rādītājus par pacientu drošību un visas dalībvalstis ar Komisijas atbalstu iesaistīties šajā darbā; |
| --- | --- |

8.

aicina arī turpmāk apkopot pa dalībvalstīm salīdzināmus rādītājus par pacientu drošību un visas dalībvalstis ar Komisijas atbalstu iesaistīties šajā darbā;

| 9. | aicina dalībvalstis turpināt un pastiprināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību pacientu drošības jomā valstu un/vai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis turpināt un pastiprināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību pacientu drošības jomā valstu un/vai reģionālā līmenī;

Uzlabot pacientu drošību Eiropā, tostarp veicot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli – vispārīgi ieteikumi

| 10. | iesaka – pacientu drošībai un jo īpaši veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei jāpiešķir ievērojama loma ES darba kārtībā, gan dalībvalstu līmenī, gan reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

10.

iesaka – pacientu drošībai un jo īpaši veselības aprūpē iegūto infekciju profilaksei un kontrolei jāpiešķir ievērojama loma ES darba kārtībā, gan dalībvalstu līmenī, gan reģionālā un vietējā līmenī;

Darbības ar mērķi uzlabot pacientu vispārējo drošību

| 11. | mudina dalībvalstis turpināt īstenot pasākumus pacientu drošības uzlabošanai un ieviest papildu darbības (ja tas vēl nav izdarīts), tostarp rīcības plānu izveidošanu veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai, nolūkā pilnībā atspoguļot Padomes ieteikumus; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis turpināt īstenot pasākumus pacientu drošības uzlabošanai un ieviest papildu darbības (ja tas vēl nav izdarīts), tostarp rīcības plānu izveidošanu veselības aprūpē iegūtu infekciju apkarošanai, nolūkā pilnībā atspoguļot Padomes ieteikumus;

| 12. | jo īpaši mudina dalībvalstis ieviest šādas darbības vai šīs darbības uzlabot, ja tās jau tiek īstenotas:






  — | darbības ar mērķi uzlabot iedzīvotāju zināšanas par iniciatīvām attiecībā uz pacientu drošību un sekmēt iedzīvotāju tiesību nostiprināšanu šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

12.

jo īpaši mudina dalībvalstis ieviest šādas darbības vai šīs darbības uzlabot, ja tās jau tiek īstenotas:

—

darbības ar mērķi uzlabot iedzīvotāju zināšanas par iniciatīvām attiecībā uz pacientu drošību un sekmēt iedzīvotāju tiesību nostiprināšanu šajā jomā;

| — | uz skaidri noteiktiem standartiem balstīti pasākumi padziļinātas un nepārtrauktas apmācības nodrošināšanai veselības aprūpes darbiniekiem pacientu un veselības aprūpes darbinieku drošības jomā un jo īpaši tādu ar pacientu drošību saistītu apmācības modeļu ieviešana (attiecībā uz dažādām jomām, tostarp medicīnas ierīcēm un zāļu racionālu un apzinīgu lietošanu) vienā vai vairākos izglītības vai apmācības variantos, kas paredzēti veselības aprūpes darbiniekiem un aprūpētājiem, kā arī pacientiem un viņu aprūpētājiem paredzēti izglītības un apmācības pasākumi pacientu drošības jomā; |
| --- | --- |

—

uz skaidri noteiktiem standartiem balstīti pasākumi padziļinātas un nepārtrauktas apmācības nodrošināšanai veselības aprūpes darbiniekiem pacientu un veselības aprūpes darbinieku drošības jomā un jo īpaši tādu ar pacientu drošību saistītu apmācības modeļu ieviešana (attiecībā uz dažādām jomām, tostarp medicīnas ierīcēm un zāļu racionālu un apzinīgu lietošanu) vienā vai vairākos izglītības vai apmācības variantos, kas paredzēti veselības aprūpes darbiniekiem un aprūpētājiem, kā arī pacientiem un viņu aprūpētājiem paredzēti izglītības un apmācības pasākumi pacientu drošības jomā;

| — | pārrobežu darbības pacientu drošības jomā; |
| --- | --- |

—

pārrobežu darbības pacientu drošības jomā;

| — | darbības ar mērķi sekmēt pētniecību par pacientu drošību, pamatojoties uz pieeju, kas balstīta uz pierādījumiem un vērsta uz īstenošanu, un jo īpaši koncentrējoties uz tādiem terapijas veidiem, kas nodrošina alternatīvu antibiotiku izmantošanai ārstēšanas jomā, kā arī risinājumu rezistencei pret antibiotikām, tostarp bakteriofāgu terapijā; |
| --- | --- |

—

darbības ar mērķi sekmēt pētniecību par pacientu drošību, pamatojoties uz pieeju, kas balstīta uz pierādījumiem un vērsta uz īstenošanu, un jo īpaši koncentrējoties uz tādiem terapijas veidiem, kas nodrošina alternatīvu antibiotiku izmantošanai ārstēšanas jomā, kā arī risinājumu rezistencei pret antibiotikām, tostarp bakteriofāgu terapijā;

| — | pasākumus, lai atbalstītu ievainojumu daudzveidīgu aprūpi kā daļu no pacientu drošības programmām dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

—

pasākumus, lai atbalstītu ievainojumu daudzveidīgu aprūpi kā daļu no pacientu drošības programmām dalībvalstu līmenī;

| — | pasākumus, lai novērstu mikrobu rezistences rašanos, kā arī apkarotu tās izplatību, tostarp jaunu antimikrobiālo līdzekļu izstrādi; |
| --- | --- |

—

pasākumus, lai novērstu mikrobu rezistences rašanos, kā arī apkarotu tās izplatību, tostarp jaunu antimikrobiālo līdzekļu izstrādi;

| 13. | aicina Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) izveidot sarakstu ar nepareizi lietotajām zālēm, kuras tiek izmantotas, neskatoties uz to, ka pastāv apstiprināta alternatīva; prasa dalībvalstīm nodrošināt medicīniskās aprūpes speciālistu un pacientu informēšanu gadījumos, kad zāles tiek lietotas nepareizi; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) izveidot sarakstu ar nepareizi lietotajām zālēm, kuras tiek izmantotas, neskatoties uz to, ka pastāv apstiprināta alternatīva; prasa dalībvalstīm nodrošināt medicīniskās aprūpes speciālistu un pacientu informēšanu gadījumos, kad zāles tiek lietotas nepareizi;

| 14. | mudina Komisiju un attiecīgās ES aģentūras ieviest sistēmas ziņošanai par nevēlamiem notikumiem (vai pilnveidot šīs sistēmas, ja tādas jau ir ieviestas), jo īpaši saistībā ar zālēm un medicīniskām ierīcēm, tādējādi ļaujot noteikt atbildīgos par nepilnībām veselības aprūpes ķēdē un mācīties no šīm nepilnībām, padarīt šīs sistēmas zināmas sabiedrībai un ērti lietojamas, kā arī nodrošināt visu procedūru pārredzamību; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju un attiecīgās ES aģentūras ieviest sistēmas ziņošanai par nevēlamiem notikumiem (vai pilnveidot šīs sistēmas, ja tādas jau ir ieviestas), jo īpaši saistībā ar zālēm un medicīniskām ierīcēm, tādējādi ļaujot noteikt atbildīgos par nepilnībām veselības aprūpes ķēdē un mācīties no šīm nepilnībām, padarīt šīs sistēmas zināmas sabiedrībai un ērti lietojamas, kā arī nodrošināt visu procedūru pārredzamību;

| 15. | mudina dalībvalstis atkārtoti novērtēt savas nevēlamo notikumu ziņošanas struktūras, izvērtēt, vai šāda ziņošana notiek bez pārmetumiem, un nodrošināt, ka veselības aprūpes speciālisti var paust informāciju atklāti, neizraisot sev nelabvēlīgas sekas; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis atkārtoti novērtēt savas nevēlamo notikumu ziņošanas struktūras, izvērtēt, vai šāda ziņošana notiek bez pārmetumiem, un nodrošināt, ka veselības aprūpes speciālisti var paust informāciju atklāti, neizraisot sev nelabvēlīgas sekas;

| 16. | aicina dalībvalstis ieviest pasākumus, ar kuriem uzlabot nevēlamu notikumu ziņošanas sistēmu kvalitāti, nevis tikai kvantitāti, lai šādas sistēmas ietvertu informāciju, kas ļautu reāli uzlabot drošību un viegli iegūt datus no sistēmas izsmeļoša un sistemātiska novērtējuma nolūkā; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis ieviest pasākumus, ar kuriem uzlabot nevēlamu notikumu ziņošanas sistēmu kvalitāti, nevis tikai kvantitāti, lai šādas sistēmas ietvertu informāciju, kas ļautu reāli uzlabot drošību un viegli iegūt datus no sistēmas izsmeļoša un sistemātiska novērtējuma nolūkā;

| 17. | aicina dalībvalstis daudz plašāk nekā pašlaik iekļaut pacientu sniegto informāciju elektroniskajās sistēmās, kas paredzētas informācijas apkopošanai par pacientu drošību un nevēlamiem notikumiem, kā arī sistemātiski izvērtēt šādu informāciju, tieši lai novērstu kļūdas; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis daudz plašāk nekā pašlaik iekļaut pacientu sniegto informāciju elektroniskajās sistēmās, kas paredzētas informācijas apkopošanai par pacientu drošību un nevēlamiem notikumiem, kā arī sistemātiski izvērtēt šādu informāciju, tieši lai novērstu kļūdas;

| 18. | mudina dalībvalstis, Eiropas Komisiju un attiecīgās ES aģentūras izmantot visus attiecīgos tehnoloģiskos un statistiskos rīkus, lai raksturotu un analizētu nevēlamos notikumus; |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis, Eiropas Komisiju un attiecīgās ES aģentūras izmantot visus attiecīgos tehnoloģiskos un statistiskos rīkus, lai raksturotu un analizētu nevēlamos notikumus;

| 19. | mudina Komisiju un dalībvalstis uzlabot iedzīvotāju informētību par iniciatīvām saistībā ar pacientu drošību un nostiprināt iedzīvotāju tiesības šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju un dalībvalstis uzlabot iedzīvotāju informētību par iniciatīvām saistībā ar pacientu drošību un nostiprināt iedzīvotāju tiesības šajā jomā;

| 20. | prasa Komisijai no jauna izskatīt prasības ieviest datubāzi, kurā ir ietverta labākā prakse, lai sekmētu apmaiņu ar to dalībvalstu starpā; uzskata, ka nevēlamu notikumu datubāze varētu ļaut turpmāk novērst šāda veida sarežģījumus un kalpot par labu prakšu piemēru pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

20.

prasa Komisijai no jauna izskatīt prasības ieviest datubāzi, kurā ir ietverta labākā prakse, lai sekmētu apmaiņu ar to dalībvalstu starpā; uzskata, ka nevēlamu notikumu datubāze varētu ļaut turpmāk novērst šāda veida sarežģījumus un kalpot par labu prakšu piemēru pakalpojumu sniedzējiem;

| 21. | mudina dalībvalstis dalīties ar labāko praksi, izmantojot pieeju, kas balstīta uz faktiskiem datiem, un jo īpaši izveidot visā Savienībā piemērojamas kopīgas pamatnostādnes, balstoties uz gadījumu pētījumiem un atgriezenisko saiti; |
| --- | --- |

21.

mudina dalībvalstis dalīties ar labāko praksi, izmantojot pieeju, kas balstīta uz faktiskiem datiem, un jo īpaši izveidot visā Savienībā piemērojamas kopīgas pamatnostādnes, balstoties uz gadījumu pētījumiem un atgriezenisko saiti;

| 22. | aicina dalībvalstis vienmēr, ja iespējams, stacionārās aprūpes pacientu drošības stratēģijas un programmas piemērot nestacionārās aprūpes jomā (ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādēs, kā arī mājās); |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis vienmēr, ja iespējams, stacionārās aprūpes pacientu drošības stratēģijas un programmas piemērot nestacionārās aprūpes jomā (ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādēs, kā arī mājās);

Darbības ar mērķi novērst un mazināt veselības aprūpē iegūto infekciju apjomu

| 23. | mudina dalībvalstis noteikt skaidrus valsts mērķus veselības aprūpē iegūtu infekciju mazināšanai un ieviest papildu darbības, ja tas vēl nav izdarīts, ar mērķi novērst un mazināt veselības aprūpē iegūto infekciju apjomu nolūkā pilnībā atspoguļot Padomes ieteikumus, jo īpaši šādās jomās:






  — | veselības aprūpē iegūto infekciju profilakse stacionāros un ārpus tiem, sistemātiski īstenojot pieeju “viena veselība”, kuras ietvaros cilvēku veselības aizsardzībā un veterinārijā iesaistītie dalībnieki apņemas novērst rezistentās infekcijas un samazināt antibiotiku lietojumu; |
| --- | --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis noteikt skaidrus valsts mērķus veselības aprūpē iegūtu infekciju mazināšanai un ieviest papildu darbības, ja tas vēl nav izdarīts, ar mērķi novērst un mazināt veselības aprūpē iegūto infekciju apjomu nolūkā pilnībā atspoguļot Padomes ieteikumus, jo īpaši šādās jomās:

—

veselības aprūpē iegūto infekciju profilakse stacionāros un ārpus tiem, sistemātiski īstenojot pieeju “viena veselība”, kuras ietvaros cilvēku veselības aizsardzībā un veterinārijā iesaistītie dalībnieki apņemas novērst rezistentās infekcijas un samazināt antibiotiku lietojumu;

| — | pacientiem veselības aprūpes iestādēs sniegtās informācijas, tostarp informācijas par veselības aprūpē iegūto infekciju izplatību uzlabošana; |
| --- | --- |

—

pacientiem veselības aprūpes iestādēs sniegtās informācijas, tostarp informācijas par veselības aprūpē iegūto infekciju izplatību uzlabošana;

| — | atbalsts pētniecībai, kas veltīta veselības aprūpē iegūto infekciju, jo īpaši tādu infekciju, ko izraisa pret meticilīnu rezistents Staphylococcus aureus (MRSA), Clostridium difficile, kā arī citu jaunu un sarežģīti ārstējamu infekciju, profilaksei un kontrolei, jo īpaši pievēršoties tādiem terapijas veidiem, kas sniedz alternatīvu antibiotiku izmantošanai ārstēšanas jomā, kā arī rezistences pret antibiotikām pārvaldībai, jo īpaši bakteriofāgu terapijai; |
| --- | --- |

—

atbalsts pētniecībai, kas veltīta veselības aprūpē iegūto infekciju, jo īpaši tādu infekciju, ko izraisa pret meticilīnu rezistents Staphylococcus aureus (MRSA), Clostridium difficile, kā arī citu jaunu un sarežģīti ārstējamu infekciju, profilaksei un kontrolei, jo īpaši pievēršoties tādiem terapijas veidiem, kas sniedz alternatīvu antibiotiku izmantošanai ārstēšanas jomā, kā arī rezistences pret antibiotikām pārvaldībai, jo īpaši bakteriofāgu terapijai;

| 24. | mudina Komisiju izpētīt iespēju slēgt partnerattiecību nolīgumus starp Komisiju un dalībvalstīm individuāli vai tieši starp dalībvalstīm, lai novērstu un atrisinātu veselības aprūpē iegūto infekciju problēmas stacionāros un arī attiecībā uz mājās sniegtu veselības aprūpi; aicina Komisiju atbalstīt turpmāko darbu veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei nākamajā ES veselības aizsardzības programmā; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju izpētīt iespēju slēgt partnerattiecību nolīgumus starp Komisiju un dalībvalstīm individuāli vai tieši starp dalībvalstīm, lai novērstu un atrisinātu veselības aprūpē iegūto infekciju problēmas stacionāros un arī attiecībā uz mājās sniegtu veselības aprūpi; aicina Komisiju atbalstīt turpmāko darbu veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei nākamajā ES veselības aizsardzības programmā;

Uzlabot pacientu drošību Eiropā, tostarp veicot veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli – konkrētas norādes un ieteikumi

Profilakse

| 25. | atzīstot, ka ES nevar iejaukties dalībvalstu kompetencē veselības aizsardzības jomā, un atzīstot dalībvalstu atšķirības veselības aprūpes politikas un sistēmu ziņā, mudina dalībvalstis un to pilnvarotos partnerus:






  — | nodrošināt pietiekami daudz cilvēkresursu, finanšu un tehnoloģiju resursu, lai nodrošinātu iespējami optimālu ambulatorās vai stacionārās aprūpes kvalitāti, un jo īpaši aicina tos piešķirt pacientu drošībai pietiekamu budžetu un nodrošināt iespējami optimālu ambulatorās vai stacionārās aprūpes kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

25.

atzīstot, ka ES nevar iejaukties dalībvalstu kompetencē veselības aizsardzības jomā, un atzīstot dalībvalstu atšķirības veselības aprūpes politikas un sistēmu ziņā, mudina dalībvalstis un to pilnvarotos partnerus:

—

nodrošināt pietiekami daudz cilvēkresursu, finanšu un tehnoloģiju resursu, lai nodrošinātu iespējami optimālu ambulatorās vai stacionārās aprūpes kvalitāti, un jo īpaši aicina tos piešķirt pacientu drošībai pietiekamu budžetu un nodrošināt iespējami optimālu ambulatorās vai stacionārās aprūpes kvalitāti;

| — | aicina arī noteikt efektīvu darbaspēka plānošanu par prioritāti, lai nodrošinātu, ka darbiniekus skaits ir atbilstošs, lai nodrošinātu arvien pieaugošā pacientu skaita vajadzības un tā radīto negatīvo ietekmi uz infekciju kontroles praksēm; |
| --- | --- |

—

aicina arī noteikt efektīvu darbaspēka plānošanu par prioritāti, lai nodrošinātu, ka darbiniekus skaits ir atbilstošs, lai nodrošinātu arvien pieaugošā pacientu skaita vajadzības un tā radīto negatīvo ietekmi uz infekciju kontroles praksēm;

| 26. | aicina dalībvalstis un Komisiju, cita starpā izmantojot informēšanas kampaņas, visās jomās sekmēt labu praksi, jo īpaši saistībā ar higiēnu (roku higiēna, maksimāla medicīnisko instrumentu un ierīču sterilizācija un dezinfekcija), stacionāros un arī ārpus tiem (un jo īpaši pacientu un to ģimeņu vidū); |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis un Komisiju, cita starpā izmantojot informēšanas kampaņas, visās jomās sekmēt labu praksi, jo īpaši saistībā ar higiēnu (roku higiēna, maksimāla medicīnisko instrumentu un ierīču sterilizācija un dezinfekcija), stacionāros un arī ārpus tiem (un jo īpaši pacientu un to ģimeņu vidū);

| 27. | aicina dalībvalstis izstrādāt valsts pamatnostādnes attiecībā uz roku higiēnu, kā arī stacionāru un aprūpes namu vispārējo tīrīšanu; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis izstrādāt valsts pamatnostādnes attiecībā uz roku higiēnu, kā arī stacionāru un aprūpes namu vispārējo tīrīšanu;

| 28. | aicina dalībvalstis veicināt mērķtiecīgu pieeju stacionārajā aprūpē pieļauto kļūdu novēršanai, jo īpaši īstenojot PVO kontrolsarakstu ķirurģiskajai drošībai; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis veicināt mērķtiecīgu pieeju stacionārajā aprūpē pieļauto kļūdu novēršanai, jo īpaši īstenojot PVO kontrolsarakstu ķirurģiskajai drošībai;

| 29. | aicina nodrošināt vairāk pētniecības un tās labāku koordinēšanu, lai novērstu veselības aprūpē iegūtu infekciju izplatību; |
| --- | --- |

29.

aicina nodrošināt vairāk pētniecības un tās labāku koordinēšanu, lai novērstu veselības aprūpē iegūtu infekciju izplatību;

| 30. | aicina dalībvalstis atbalstīt centienus pētīt veselības aprūpē iegūto infekciju uzliesmojumus stacionāros un rast veidu, kā novērst to izplatīšanos; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis atbalstīt centienus pētīt veselības aprūpē iegūto infekciju uzliesmojumus stacionāros un rast veidu, kā novērst to izplatīšanos;

| 31. | mudina dalībvalstis izstrādāt valsts prakses pienācīgai antibiotiku lietošanai, lai ierobežotu mikrobu rezistences izplatību un nodrošinātu antibiotiku izmantošanas turpmāku efektivitāti; |
| --- | --- |

31.

mudina dalībvalstis izstrādāt valsts prakses pienācīgai antibiotiku lietošanai, lai ierobežotu mikrobu rezistences izplatību un nodrošinātu antibiotiku izmantošanas turpmāku efektivitāti;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt platformas un protokolus, kas nodrošina ar veselību saistīto datu pārnesamību, vienlaikus ievērojot šādu darbību atbilstību attiecīgajiem Eiropas datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt platformas un protokolus, kas nodrošina ar veselību saistīto datu pārnesamību, vienlaikus ievērojot šādu darbību atbilstību attiecīgajiem Eiropas datu aizsardzības tiesību aktiem;

| 33. | aicina dalībvalstis izstrādāt drošības protokolus, kas īpaši attiecas uz deģeneratīvām un invaliditāti izraisošām hroniskām slimībām un kam nepieciešama diennakts palīdzība ārpus slimnīcas (ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādēs, kā arī mājās); |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis izstrādāt drošības protokolus, kas īpaši attiecas uz deģeneratīvām un invaliditāti izraisošām hroniskām slimībām un kam nepieciešama diennakts palīdzība ārpus slimnīcas (ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādēs, kā arī mājās);

| 34. | attiecībā uz veselības aprūpi mājās uzsver, ka:






  — | atstājot slimnīcu, padziļināti jānovērtē to pacientu stāvoklis (jo īpaši vecāku personu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām), kas atgriežas mājās pēc hospitalizācijas, jo īpaši lai novērtētu un novērstu kritienu riskus; |
| --- | --- | --- |

34.

attiecībā uz veselības aprūpi mājās uzsver, ka:

—

atstājot slimnīcu, padziļināti jānovērtē to pacientu stāvoklis (jo īpaši vecāku personu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām), kas atgriežas mājās pēc hospitalizācijas, jo īpaši lai novērtētu un novērstu kritienu riskus;

| — | pacienti un viņu aprūpētāji ir pienācīgi jāinformē, jo īpaši par roku higiēnas, atkārtoti izmantojamu medicīnisko instrumentu un ierīču nepieciešamās dezinficēšanas, procedūru ievērošanas un zāļu recepšu jautājumiem; |
| --- | --- |

—

pacienti un viņu aprūpētāji ir pienācīgi jāinformē, jo īpaši par roku higiēnas, atkārtoti izmantojamu medicīnisko instrumentu un ierīču nepieciešamās dezinficēšanas, procedūru ievērošanas un zāļu recepšu jautājumiem;

| — | izmantotajam aprīkojumam jābūt vienreizlietojamam vai atkārtotas izmantošanas gadījumā jāpiemēro rūpīgas dezinfekcijas procedūras; |
| --- | --- |

—

izmantotajam aprīkojumam jābūt vienreizlietojamam vai atkārtotas izmantošanas gadījumā jāpiemēro rūpīgas dezinfekcijas procedūras;

| — | būtu jāveicina piesardzības pamatprocedūru izmantošana, jo īpaši attiecībā uz zāļu uzglabāšanu un lietošanu, un pacienti būtu jo īpaši jāinformē par tādu zāļu lietošanas risku, kurām nav tirdzniecības atļauju; |
| --- | --- |

—

būtu jāveicina piesardzības pamatprocedūru izmantošana, jo īpaši attiecībā uz zāļu uzglabāšanu un lietošanu, un pacienti būtu jo īpaši jāinformē par tādu zāļu lietošanas risku, kurām nav tirdzniecības atļauju;

| 35. | mudina dalībvalstis sniegt Komisijai informāciju par vakcinācijas programmām veselības aprūpes speciālistiem, tostarp par veselības aprūpes iestādēs nodrošinātajiem aptvēruma līmeņiem; |
| --- | --- |

35.

mudina dalībvalstis sniegt Komisijai informāciju par vakcinācijas programmām veselības aprūpes speciālistiem, tostarp par veselības aprūpes iestādēs nodrošinātajiem aptvēruma līmeņiem;

| 36. | mudina dalībvalstis sekmēt veselības aprūpes speciālistu kampaņas nolūkā informēt pacientus par iespējām izvairīties no kaitējuma, kas var rasties veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

36.

mudina dalībvalstis sekmēt veselības aprūpes speciālistu kampaņas nolūkā informēt pacientus par iespējām izvairīties no kaitējuma, kas var rasties veselības aprūpes sistēmā;

| 37. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kas ļauj plašāk iesaistīt pacientu tuviniekus ar ārstēšanu un pašārstēšanu saistītu kļūdu novēršanā; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kas ļauj plašāk iesaistīt pacientu tuviniekus ar ārstēšanu un pašārstēšanu saistītu kļūdu novēršanā;

Komunikācija, izglītība un apmācība

| 38. | iesaka dalībvalstīm veikt īpašus informēšanas un apmācības pasākumus attiecībā uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kas paredzēti ne tikai veselības aprūpes speciālistiem (ārstiem, medmāsām, vidējam medicīnas personālam u. c.), bet arī, piemēram, oficiālajiem un neoficiālajiem aprūpētājiem un brīvprātīgajiem darbiniekiem slimnīcās, kuriem ir saskare ar pacientiem; |
| --- | --- |

38.

iesaka dalībvalstīm veikt īpašus informēšanas un apmācības pasākumus attiecībā uz veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kas paredzēti ne tikai veselības aprūpes speciālistiem (ārstiem, medmāsām, vidējam medicīnas personālam u. c.), bet arī, piemēram, oficiālajiem un neoficiālajiem aprūpētājiem un brīvprātīgajiem darbiniekiem slimnīcās, kuriem ir saskare ar pacientiem;

| 39. | aicina dalībvalstis ieviest valsts pamatnostādnes veselības aprūpes speciālistu darbībām ar mērķi apmācīt pacientus antibiotiku lietošanā; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis ieviest valsts pamatnostādnes veselības aprūpes speciālistu darbībām ar mērķi apmācīt pacientus antibiotiku lietošanā;

| 40. | aicina dalībvalstis īstenot īpašas informācijas un mācību kampaņas ar mērķi informēt pacientus un veselības aprūpes speciālistus par problēmu, kas saistīta ar rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis īstenot īpašas informācijas un mācību kampaņas ar mērķi informēt pacientus un veselības aprūpes speciālistus par problēmu, kas saistīta ar rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem;

| 41. | aicina dalībvalstis, apkopojot labāko praksi, ņemt vērā un pienācīgi uzsvērt tādu zināšanu nozīmi, kas balstītas uz pacientu pieredzi; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis, apkopojot labāko praksi, ņemt vērā un pienācīgi uzsvērt tādu zināšanu nozīmi, kas balstītas uz pacientu pieredzi;

Pacientu tiesības

| 42. | aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu pacientu uzticību to veselības aizsardzības sistēmām un, jo īpaši, aktīvi iesaistītu pacientus viņu drošības jautājumos; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu pacientu uzticību to veselības aizsardzības sistēmām un, jo īpaši, aktīvi iesaistītu pacientus viņu drošības jautājumos;

| 43. | prasa dalībvalstīm iesaistīt pacientu organizācijas jaunu likumu un veselības aizsardzības programmu izstrādē; |
| --- | --- |

43.

prasa dalībvalstīm iesaistīt pacientu organizācijas jaunu likumu un veselības aizsardzības programmu izstrādē;

| 44. | aicina dalībvalstis vietējā līmenī nozīmēt iestādi vai kontaktpersonu, kas atbildīga par informācijas un datu sniegšanu pacientiem par viņu drošību, lai veicinātu sabiedrības uzticību veselības aizsardzības sistēmu drošībai, aktīvāk sniedzot atbilstošu un saprotamu informāciju; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis vietējā līmenī nozīmēt iestādi vai kontaktpersonu, kas atbildīga par informācijas un datu sniegšanu pacientiem par viņu drošību, lai veicinātu sabiedrības uzticību veselības aizsardzības sistēmu drošībai, aktīvāk sniedzot atbilstošu un saprotamu informāciju;

| 45. | mudina dalībvalstis sniegt pacientiem informāciju par riskiem, drošības līmeņiem un īstenotajiem pasākumiem, lai izvairītos no nevēlamiem notikumiem, kuri saistīti ar veselības aprūpi, lai nodrošinātu, ka pacienti var sniegt apzinātu piekrišanu ārstēšanai, kas viņiem tiek piedāvāta, un – vispārīgāk – lai viņi varētu iegūt vairāk informācijas par pacientu drošības jautājumu; prasa dalībvalstīm, izmantojot pielāgotas organizatoriskās struktūras, informēt pacientus par sūdzību procedūrām un viņiem pieejamām tiesiskajām iespējām gadījumā, ja noticis nevēlams notikums, kas saistīts ar veselības aprūpi (piemēram, ar pacientu tiesību pārstāvja starpniecību); |
| --- | --- |

45.

mudina dalībvalstis sniegt pacientiem informāciju par riskiem, drošības līmeņiem un īstenotajiem pasākumiem, lai izvairītos no nevēlamiem notikumiem, kuri saistīti ar veselības aprūpi, lai nodrošinātu, ka pacienti var sniegt apzinātu piekrišanu ārstēšanai, kas viņiem tiek piedāvāta, un – vispārīgāk – lai viņi varētu iegūt vairāk informācijas par pacientu drošības jautājumu; prasa dalībvalstīm, izmantojot pielāgotas organizatoriskās struktūras, informēt pacientus par sūdzību procedūrām un viņiem pieejamām tiesiskajām iespējām gadījumā, ja noticis nevēlams notikums, kas saistīts ar veselības aprūpi (piemēram, ar pacientu tiesību pārstāvja starpniecību);

| 46. | mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varas iestādes iespēju robežās nevēlamu notikumu gadījumā, kas saistīti ar veselības aprūpi, dot priekšroku pieejām, kuru pamatā ir starpniecība; |
| --- | --- |

46.

mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās varas iestādes iespēju robežās nevēlamu notikumu gadījumā, kas saistīti ar veselības aprūpi, dot priekšroku pieejām, kuru pamatā ir starpniecība;

| 47. | aicina dalībvalstis mudināt ģimenes ārstus informēt pacientus par viņu tiesībām un iespējām attiecībā uz sūdzību iesniegšanu un ziņošanu par kļūdām un nevēlamiem notikumiem; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis mudināt ģimenes ārstus informēt pacientus par viņu tiesībām un iespējām attiecībā uz sūdzību iesniegšanu un ziņošanu par kļūdām un nevēlamiem notikumiem;

| 48. | atzīst, ka ES nevar iejaukties dalībvalstu kompetencē veselības aprūpes jomā; tomēr mudina Komisiju izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, kas būtu paredzēti pārrobežu gadījumiem, kad vairākus pacientus skar nevēlami, konkrēta iemesla rezultātā radušies notikumi, kuri saistīti ar veselības aprūpi; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka ES nevar iejaukties dalībvalstu kompetencē veselības aprūpes jomā; tomēr mudina Komisiju izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus, kas būtu paredzēti pārrobežu gadījumiem, kad vairākus pacientus skar nevēlami, konkrēta iemesla rezultātā radušies notikumi, kuri saistīti ar veselības aprūpi;

Kontrole, diagnostika un uzraudzība

| 49. | aicina Komisiju, attiecīgās ES aģentūras un dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai ne tikai ar ārstējošo personālu, bet arī ar pacientiem izveidotu atgriezenisko saiti par pacientu drošību; uzsver, ka šajā sakarībā viņu ziņojumiem būtu jābūt pārredzamiem visos līmeņos; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju, attiecīgās ES aģentūras un dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai ne tikai ar ārstējošo personālu, bet arī ar pacientiem izveidotu atgriezenisko saiti par pacientu drošību; uzsver, ka šajā sakarībā viņu ziņojumiem būtu jābūt pārredzamiem visos līmeņos;

| 50. | aicina dalībvalstis, kas veic tādus atsevišķus valsts mēroga pētījumus par veselības aprūpē iegūto infekciju izplatību, kas izstrādāti, balstoties uz saskaņotu ESPKC metodiku, regulāri atkārtot šos pētījumus un mudina visas dalībvalstis šādus pētījumus ieviest; īpaši mudina Komisiju izrādīt vairāk intereses par sistēmu “Globālā mikrobu noteikšana” (10), kuru atbalsta daudzi pētnieki visā pasaulē un kura ļauj uzraudzīt un sistemātiski noteikt organismus, kas rada ar veselības aprūpi saistītu risku, vienlaikus attīstot spējas reaģēt uz infekciju izplatību (tostarp pārrobežu izplatību); |
| --- | --- |

50.

aicina dalībvalstis, kas veic tādus atsevišķus valsts mēroga pētījumus par veselības aprūpē iegūto infekciju izplatību, kas izstrādāti, balstoties uz saskaņotu ESPKC metodiku, regulāri atkārtot šos pētījumus un mudina visas dalībvalstis šādus pētījumus ieviest; īpaši mudina Komisiju izrādīt vairāk intereses par sistēmu “Globālā mikrobu noteikšana” (10), kuru atbalsta daudzi pētnieki visā pasaulē un kura ļauj uzraudzīt un sistemātiski noteikt organismus, kas rada ar veselības aprūpi saistītu risku, vienlaikus attīstot spējas reaģēt uz infekciju izplatību (tostarp pārrobežu izplatību);

| 51. | iesaka reģionālā vai vietējā līmenī izveidot darba grupas, kas nodarbotos ar īpašiem jautājumiem pacientu drošības jomā; ierosina, ka, piemēram, varētu tikt izveidotas grupas, kas specifiski nodarbojas ar vecāku cilvēku negadījumu profilaksi, ar operāciju risku mazināšanu vai ar medikamentozās terapijas kļūdu riska mazināšanu; |
| --- | --- |

51.

iesaka reģionālā vai vietējā līmenī izveidot darba grupas, kas nodarbotos ar īpašiem jautājumiem pacientu drošības jomā; ierosina, ka, piemēram, varētu tikt izveidotas grupas, kas specifiski nodarbojas ar vecāku cilvēku negadījumu profilaksi, ar operāciju risku mazināšanu vai ar medikamentozās terapijas kļūdu riska mazināšanu;

| 52. | aicina dalībvalstis mudināt slimnīcas un aprūpes namus koncentrēties uz aprūpes pamatuzdevumiem, piemēram, pacientu novērošanu un izgulējumu novērtēšanu, jo šī ir nopietna problēma, kurai bieži netiek pievērsta nepieciešamā uzmanība hospitalizēto pacientu un iemītnieku gadījumā; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis mudināt slimnīcas un aprūpes namus koncentrēties uz aprūpes pamatuzdevumiem, piemēram, pacientu novērošanu un izgulējumu novērtēšanu, jo šī ir nopietna problēma, kurai bieži netiek pievērsta nepieciešamā uzmanība hospitalizēto pacientu un iemītnieku gadījumā;

| 53. | aicina Eiropas Zāļu aģentūru, pamatojoties uz medicīniskām vajadzībām un ņemot vērā pacientu aizsardzību, izstrādāt vadlīnijas par zāļu nepareizu lietošanu; |
| --- | --- |

53.

aicina Eiropas Zāļu aģentūru, pamatojoties uz medicīniskām vajadzībām un ņemot vērā pacientu aizsardzību, izstrādāt vadlīnijas par zāļu nepareizu lietošanu;

| 54. | prasa ESPKC, apspriežoties ar EMA, sagatavot to pret antibiotikām rezistento patogēnu sarakstu, kuri var izraisīt smagas vai potenciāli nāvējošas pret antibiotikām rezistentas infekcijas un radīt nopietnu veselības apdraudējumu; prasa regulāri atjaunināt minēto sarakstu, izmantojot informāciju, kas iegūta no ESPKC Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projekta (ESAC-net) un Eiropas Antimikrobās rezistences uzraudzības tīkla (EARS-net); |
| --- | --- |

54.

prasa ESPKC, apspriežoties ar EMA, sagatavot to pret antibiotikām rezistento patogēnu sarakstu, kuri var izraisīt smagas vai potenciāli nāvējošas pret antibiotikām rezistentas infekcijas un radīt nopietnu veselības apdraudējumu; prasa regulāri atjaunināt minēto sarakstu, izmantojot informāciju, kas iegūta no ESPKC Eiropas antibakteriālo līdzekļu patēriņa uzraudzības projekta (ESAC-net) un Eiropas Antimikrobās rezistences uzraudzības tīkla (EARS-net);

| 55. | iesaka sadarbībā ar EMA un ESPKC izveidot sarakstu ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kuras ir sistemātiski jānovērš visos ES stacionāros un veselības aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

55.

iesaka sadarbībā ar EMA un ESPKC izveidot sarakstu ar veselības aprūpē iegūtām infekcijām, kuras ir sistemātiski jānovērš visos ES stacionāros un veselības aprūpes iestādēs;

Sadarbība Eiropas un starptautiskā mērogā

| 56. | aicina dalībvalstis un Komisiju kopā ar PVO un ESAO uzlabot sadarbību nolūkā izstrādāt standartizētas definīcijas, terminoloģiju un rādītājus pacientu drošības jomā, jo īpaši, lai varētu izolēt ar risku saistītos pacientus pandēmiska vai pārrobežu riska gadījumā; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis un Komisiju kopā ar PVO un ESAO uzlabot sadarbību nolūkā izstrādāt standartizētas definīcijas, terminoloģiju un rādītājus pacientu drošības jomā, jo īpaši, lai varētu izolēt ar risku saistītos pacientus pandēmiska vai pārrobežu riska gadījumā;

| 57. | uzsver, cik nozīmīgi būtu izveidot efektīvu Eiropas līmeņa valsts uzraudzības sistēmu tīklu, kas darbotos, pamatojoties uz standartizētiem kritērijiem, kurus pieņemtu Komisija un dalībvalstis, lai noteiktu un uzraudzītu veselības aprūpē iegūto infekciju iegūšanas vietas (tostarp struktūrās, kas nav stacionāri), kā arī šo infekciju izplatības veidus; mudina dalībvalstis turpināt pasākumus ar mērķi apkopot salīdzināmus jaunākos datus pacientu vispārējās drošības jomā un veselības aprūpē iegūto infekciju jomā; prasa dalībvalstīm attiecīgos datus publiskot reizi gadā; |
| --- | --- |

57.

uzsver, cik nozīmīgi būtu izveidot efektīvu Eiropas līmeņa valsts uzraudzības sistēmu tīklu, kas darbotos, pamatojoties uz standartizētiem kritērijiem, kurus pieņemtu Komisija un dalībvalstis, lai noteiktu un uzraudzītu veselības aprūpē iegūto infekciju iegūšanas vietas (tostarp struktūrās, kas nav stacionāri), kā arī šo infekciju izplatības veidus; mudina dalībvalstis turpināt pasākumus ar mērķi apkopot salīdzināmus jaunākos datus pacientu vispārējās drošības jomā un veselības aprūpē iegūto infekciju jomā; prasa dalībvalstīm attiecīgos datus publiskot reizi gadā;

| 58. | jo īpaši aicina dalībvalstis dalīties ar labas prakses reģistriem, ja tādi pastāv, vispārējās pacientu drošības un – jo īpaši – veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles, kā arī pret vairākām zālēm rezistentu baktēriju pārnesamības jomā (piemēram, saistībā ar legionellu baktēriju izplatības novēršanu slimnīcu karstā ūdens apritē); |
| --- | --- |

58.

jo īpaši aicina dalībvalstis dalīties ar labas prakses reģistriem, ja tādi pastāv, vispārējās pacientu drošības un – jo īpaši – veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles, kā arī pret vairākām zālēm rezistentu baktēriju pārnesamības jomā (piemēram, saistībā ar legionellu baktēriju izplatības novēršanu slimnīcu karstā ūdens apritē);

| 59. | atzīst ESPKC Mikrobu rezistences un veselības aprūpē iegūtu infekciju programmas (ARHAI) nozīmīgumu, jo īpaši veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības atbalsta un standartizācijas centienos, kā arī centienos sniegt zinātniskas konsultācijas un veicināt apmācību un komunikāciju; |
| --- | --- |

59.

atzīst ESPKC Mikrobu rezistences un veselības aprūpē iegūtu infekciju programmas (ARHAI) nozīmīgumu, jo īpaši veselības aprūpē iegūtu infekciju uzraudzības atbalsta un standartizācijas centienos, kā arī centienos sniegt zinātniskas konsultācijas un veicināt apmācību un komunikāciju;

| 60. | aicina dalībvalstis sadarboties tādu platformu izveidē, kas ļauj dalīties ar informāciju par nevēlamajiem notikumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, veicinot visu attiecīgo datu vākšanas mehānismu izmantošanu, tomēr vienlaikus nodrošinot, ka šādās darbībās tiek ievēroti attiecīgie Eiropas tiesību akti datu aizsardzības jomā; uzsver, ka pacientu ārstēšanā ir jāievēro ētikas un personas datu aizsardzības principi; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis sadarboties tādu platformu izveidē, kas ļauj dalīties ar informāciju par nevēlamajiem notikumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, veicinot visu attiecīgo datu vākšanas mehānismu izmantošanu, tomēr vienlaikus nodrošinot, ka šādās darbībās tiek ievēroti attiecīgie Eiropas tiesību akti datu aizsardzības jomā; uzsver, ka pacientu ārstēšanā ir jāievēro ētikas un personas datu aizsardzības principi;

| 61. | prasa Komisijai un dalībvalstīm sadarboties veicināšanas pasākumu īstenošanā, lai izstrādātu jaunus antibakteriālus medikamentus; uzskata, ka šādi stimuli būtu jāievieš saistībā ar Eiropas reglamentējošiem noteikumiem nolūkā atbalstīt sadarbību starp publisko un privāto sektoru, lai piešķirtu jaunu dinamiku pētījumiem un attīstībai antimikrobiālo līdzekļu jomā; |
| --- | --- |

61.

prasa Komisijai un dalībvalstīm sadarboties veicināšanas pasākumu īstenošanā, lai izstrādātu jaunus antibakteriālus medikamentus; uzskata, ka šādi stimuli būtu jāievieš saistībā ar Eiropas reglamentējošiem noteikumiem nolūkā atbalstīt sadarbību starp publisko un privāto sektoru, lai piešķirtu jaunu dinamiku pētījumiem un attīstībai antimikrobiālo līdzekļu jomā;

| 62. | uzskata, ka astotās pētniecības pamatprogrammas, kas tiks uzsākta 2014. gadā, ietvaros ES būtu jāpiešķir līdzfinansējums pētniecībai pacientu vispārējās drošības, veselības aprūpē iegūtu infekciju un rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka astotās pētniecības pamatprogrammas, kas tiks uzsākta 2014. gadā, ietvaros ES būtu jāpiešķir līdzfinansējums pētniecībai pacientu vispārējās drošības, veselības aprūpē iegūtu infekciju un rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jomā;

Uzraudzība un ziņošana

| 63. | mudina dalībvalstis un Komisiju vismaz uz vēl diviem gadiem pagarināt to pasākumu uzraudzību, kas veikti, lai īstenotu ieteikumu par pacientu drošību, tostarp veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli; |
| --- | --- |

63.

mudina dalībvalstis un Komisiju vismaz uz vēl diviem gadiem pagarināt to pasākumu uzraudzību, kas veikti, lai īstenotu ieteikumu par pacientu drošību, tostarp veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli;

| 64. | mudina dalībvalstis uzlabot savu sadarbību ar ESPKC veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles jomā; jo īpaši mudina valstu iestādes lūgt ESPKC veikt regulārus in situ auditus un publiskot tām ESPKC iesniegtos ziņojumus un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās nodrošināt ESPKC pietiekamu un atbilstīgu finansējumu, kas tam ļauj veikt savu koordinēšanas un uzraudzības uzdevumu; |
| --- | --- |

64.

mudina dalībvalstis uzlabot savu sadarbību ar ESPKC veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles jomā; jo īpaši mudina valstu iestādes lūgt ESPKC veikt regulārus in situ auditus un publiskot tām ESPKC iesniegtos ziņojumus un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās nodrošināt ESPKC pietiekamu un atbilstīgu finansējumu, kas tam ļauj veikt savu koordinēšanas un uzraudzības uzdevumu;

o

o o

| 65. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

65.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstīm.

---

(1)  OV C 184 E, 8.7.2010., 395. lpp.

(2)  OV C 377 E, 7.12.2012., 131. lpp.

(3)  OV C 131 E, 8.5.2013., 116. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0483.

(5)  Pacienta drošību PVO definē kā definē kā pacienta pasargātību no lieka vai potenciāla apdraudējuma, kad tiek sniegta veselības aprūpe.

(6)  Nevēlams notikums ir definēts kā incidents, kas kaitē pacientam.

(7)  Šajā ziņojumā veselības aprūpē iegūta infekcija ir definēta kā ikviena infekcija, ko pacients ieguvis medicīniskās aprūpes laikā vai pēc tās (diagnostikas, terapijas vai profilakses nolūkos), ja tā pacientam vēl nebija vai nebija inkubācijas periodā šādas medicīniskās aprūpes sākumā. Šie patogēnie mikroorganismi (baktērijas, sēnītes, parazīti un citi pārnēsājami izraisītāji) veselības aprūpē iegūtas infekcijas gadījumā var būt paša pacienta pārnēsāti (iekšēja inficēšanās) viņa organismā (zarnas, āda u. c.) vai rasties no vides, kurā pacients atrodas (ārējas izcelsmes vai savstarpēja inficēšanās). Veselības aprūpē iegūtas infekcijas ietver visas infekcijas, kas saistītas ar veselības aprūpes sistēmu vai dažādām aprūpes norisēm. Tās ietver nozokomiālas infekcijas (iegūtas veselības aprūpes iestādēs, hospitalizācijas vai ambulatoras ārstēšanas laikā) un infekcijas, kas iegūtas, sniedzot veselības aprūpi ārpus veselības aprūpes iestādēm, vai nu kolektīvās iestādēs (piemēram, ilga un vidēji ilga uzturēšanās laika iestādēs un jo īpaši vecāku cilvēku mītnes vietās u. c.), vai arī mājās.

(8)  Pamatojoties uz Komisijas 2013. gada 14. jūnija atbildi uz rakstisko jautājumu E-004648/2013.

(9)  Pamatojoties uz Komisijas atbildi uz rakstisko jautājumu E-004649/2013 attiecīgās 13 valstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Dānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Somija, Spānija, Vācija, Zviedrija un Ungārija. http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2013-004649&language=EN

(10)  http://www.globalmicrobialidentifier.org/

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/67 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/67

---

P7_TA(2013)0436

Maldinoša reklāma

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūcija par maldinošu reklāmu (2013/2122(INI))

(2016/C 208/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Uzņēmumu aizsardzība no maldinošas tirgvedības prakses un efektīvas izpildes nodrošināšana” (COM(2012)0702), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Uzņēmumu aizsardzība no maldinošas tirgvedības prakses un efektīvas izpildes nodrošināšana” (COM(2012)0702),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (4),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par maldinošām uzņēmumu uzziņu sabiedrībām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par maldinošām uzņēmumu uzziņu sabiedrībām (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu transponēšanu, īstenošanu un piemērošanu (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (7),

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto pētījumu “„Uzņēmumu uzziņu sabiedrību” maldinoša darbība kontekstā ar pašreizējiem un turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuru mērķis ir patērētāju un MVU aizsardzība” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto pētījumu “„Uzņēmumu uzziņu sabiedrību” maldinoša darbība kontekstā ar pašreizējiem un turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuru mērķis ir patērētāju un MVU aizsardzība” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. aprīļa projektu atzinumam par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Uzņēmumu aizsardzība no maldinošas tirgvedības prakses un efektīvas izpildes nodrošināšana – pārskats par Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu” (COM(2012)0702) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. aprīļa projektu atzinumam par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Uzņēmumu aizsardzība no maldinošas tirgvedības prakses un efektīvas izpildes nodrošināšana – pārskats par Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu” (COM(2012)0702) (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0311/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0311/2013),

| A. | tā kā maldinoša tirgvedības prakse var izpausties dažādos veidos, no kuriem vispazīstamākie ir uzziņu sabiedrību, maksājumu veidlapu, interneta domēnu nosaukumu un prečzīmju aizsardzības krāpniecība un maldinošas “biznesa iespēju”, “darbs no mājām” un “ātri kļūt bagātam” shēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā maldinoša tirgvedības prakse var izpausties dažādos veidos, no kuriem vispazīstamākie ir uzziņu sabiedrību, maksājumu veidlapu, interneta domēnu nosaukumu un prečzīmju aizsardzības krāpniecība un maldinošas “biznesa iespēju”, “darbs no mājām” un “ātri kļūt bagātam” shēmas;

| B. | tā kā Direktīvas 2006/114/EK darbības joma pašlaik ir saistīta ar maldinošu un salīdzinošu reklāmu un tās ietekmi uz godīgu konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvas 2006/114/EK darbības joma pašlaik ir saistīta ar maldinošu un salīdzinošu reklāmu un tās ietekmi uz godīgu konkurenci iekšējā tirgū;

| C. | tā kā uzņēmumi, it īpaši MVU un mikrouzņēmumi, skaidri pieprasa labāku aizsardzību pret maldinošu praksi un efektīvus pasākumus pret tādu maldinošu praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās, kas tomēr nav ietverta Direktīvas 2005/29/EK darbības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmumi, it īpaši MVU un mikrouzņēmumi, skaidri pieprasa labāku aizsardzību pret maldinošu praksi un efektīvus pasākumus pret tādu maldinošu praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās, kas tomēr nav ietverta Direktīvas 2005/29/EK darbības jomā;

| D. | tā kā nav zināms, cik lieli finansiāli zaudējumi ES ir radīti maldinošas tirgvedības prakses rezultātā, bet, ņemot vērā dažu valstu statistiku, zaudējumi varētu būt vairāki miljardi eiro gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā nav zināms, cik lieli finansiāli zaudējumi ES ir radīti maldinošas tirgvedības prakses rezultātā, bet, ņemot vērā dažu valstu statistiku, zaudējumi varētu būt vairāki miljardi eiro gadā;

| E. | tā kā maldinoša tirgvedības prakse rada tirgus darbības nepilnības un konkurences traucējumus, samazinot uzņēmumu spēju izdarīt uz informāciju balstītas un tādējādi arī efektīvas izvēles; |
| --- | --- |

E.

tā kā maldinoša tirgvedības prakse rada tirgus darbības nepilnības un konkurences traucējumus, samazinot uzņēmumu spēju izdarīt uz informāciju balstītas un tādējādi arī efektīvas izvēles;

| F. | tā kā no maldinošas tirgvedības prakses visbiežāk cieš MVU un jo īpaši mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lai arī šādi uzņēmumi ir būtiski Eiropas izaugsmes veicinātāji; tā kā šīs darbības ir vērstas arī pret skolām, baznīcām, slimnīcām, NVO, pašvaldībām un citām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā no maldinošas tirgvedības prakses visbiežāk cieš MVU un jo īpaši mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, lai arī šādi uzņēmumi ir būtiski Eiropas izaugsmes veicinātāji; tā kā šīs darbības ir vērstas arī pret skolām, baznīcām, slimnīcām, NVO, pašvaldībām un citām valsts iestādēm;

| G. | tā kā Parlaments ir atkārtoti paudis bažas par maldinošas tirgvedības prakses problēmu, kam bieži ir pārrobežu raksturs, un aicinājis Komisiju un dalībvalstis veicināt padziļinātu izpratni, stiprināt sadarbību, tiesībaizsardzību un likumdošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments ir atkārtoti paudis bažas par maldinošas tirgvedības prakses problēmu, kam bieži ir pārrobežu raksturs, un aicinājis Komisiju un dalībvalstis veicināt padziļinātu izpratni, stiprināt sadarbību, tiesībaizsardzību un likumdošanu;

| H. | tā kā maldinošai tirgvedības praksei ir negatīva ietekme uz patērētājiem, kuriem tās dēļ ir jāmaksā vairāk par precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā maldinošai tirgvedības praksei ir negatīva ietekme uz patērētājiem, kuriem tās dēļ ir jāmaksā vairāk par precēm un pakalpojumiem;

| I. | tā kā par šādu praksi bieži netiek ziņots, jo parasti tiem, kuri ir cietuši no maldinošas tirgvedības prakses, ir kauns, un viņi par to neziņo tiesībaizsardzības iestādēm vai izpilda maksājumu prasības; tā kā šajā saistībā ir ļoti svarīgi, lai atbildīgās iestādes sekmētu ziņojumu iesniegšanu un uzskatītu šādus gadījumus par pietiekami prioritāriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā par šādu praksi bieži netiek ziņots, jo parasti tiem, kuri ir cietuši no maldinošas tirgvedības prakses, ir kauns, un viņi par to neziņo tiesībaizsardzības iestādēm vai izpilda maksājumu prasības; tā kā šajā saistībā ir ļoti svarīgi, lai atbildīgās iestādes sekmētu ziņojumu iesniegšanu un uzskatītu šādus gadījumus par pietiekami prioritāriem;

| J. | tā kā Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2006/114/EK dalībvalstis ir īstenojušas atšķirīgi, tādējādi šajās jomās radot būtiskas atšķirības starp valstu tiesību aktiem; tā kā šādas atšķirības veicina tirgus sadrumstalotību un rada neskaidrības par to Eiropas tiesību aktu tiesisko īstenošanu, kuri attiecas uz uzņēmumiem, īpaši pārrobežu kontekstā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Direktīvu 2005/29/EK un Direktīvu 2006/114/EK dalībvalstis ir īstenojušas atšķirīgi, tādējādi šajās jomās radot būtiskas atšķirības starp valstu tiesību aktiem; tā kā šādas atšķirības veicina tirgus sadrumstalotību un rada neskaidrības par to Eiropas tiesību aktu tiesisko īstenošanu, kuri attiecas uz uzņēmumiem, īpaši pārrobežu kontekstā;

| K. | tā kā negodīgi tirgotāji izmanto ļoti atšķirīgos uzņēmumu aizsardzības līmeņus dažādās dalībvalstīs un tikai Austrijas un Beļģijas tiesību aktos ir noteikts speciāls uzziņu sabiedrību maldinošas darbības aizliegums, bet Nīderlandē pašlaik tiek gatavoti līdzīgi tiesību akti; |
| --- | --- |

K.

tā kā negodīgi tirgotāji izmanto ļoti atšķirīgos uzņēmumu aizsardzības līmeņus dažādās dalībvalstīs un tikai Austrijas un Beļģijas tiesību aktos ir noteikts speciāls uzziņu sabiedrību maldinošas darbības aizliegums, bet Nīderlandē pašlaik tiek gatavoti līdzīgi tiesību akti;

| L. | tā kā ir svarīgi piemērot saskaņotu pieeju, lai rastu līdzsvaru starp preventīvu darbību un sodīšanu; tā kā, kamēr nav spēkā skaidras tiesību normas šajā jomā, tiesībaizsardzības iestādes arī turpmāk rīkosies tikpat neizlēmīgi; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir svarīgi piemērot saskaņotu pieeju, lai rastu līdzsvaru starp preventīvu darbību un sodīšanu; tā kā, kamēr nav spēkā skaidras tiesību normas šajā jomā, tiesībaizsardzības iestādes arī turpmāk rīkosies tikpat neizlēmīgi;

| M. | tā kā pašlaik ir ļoti grūti izsekot un sodīt negodīgus tirgotājus, jo tie bieži vien sūta rēķinus no vienas valsts uz citu, bet to bankas konts ir reģistrēts vēl citā valstī, un tāpēc ir grūti izsekot arī naudas pārvedumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā pašlaik ir ļoti grūti izsekot un sodīt negodīgus tirgotājus, jo tie bieži vien sūta rēķinus no vienas valsts uz citu, bet to bankas konts ir reģistrēts vēl citā valstī, un tāpēc ir grūti izsekot arī naudas pārvedumiem;

| N. | tā kā MVU un jo īpaši mikrouzņēmumi ir nelieli un to resursi ir ierobežoti, tiem bieži vien ir neiespējami individuāli risināt tiesiskās problēmas saistībā ar negodīgiem tirgotājiem, kas ir nodibināti atšķirīgā jurisdikcijā, |
| --- | --- |

N.

tā kā MVU un jo īpaši mikrouzņēmumi ir nelieli un to resursi ir ierobežoti, tiem bieži vien ir neiespējami individuāli risināt tiesiskās problēmas saistībā ar negodīgiem tirgotājiem, kas ir nodibināti atšķirīgā jurisdikcijā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, bet uzsver, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, jo īpaši attiecībā uz piemērošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, bet uzsver, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, jo īpaši attiecībā uz piemērošanu;

| 2. | pauž dziļas bažas par nepatiesas, maldinošas un negodīgas tirgvedības prakses negatīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz MVU, un uz godīgu konkurenci iekšējā tirgū, jo īpaši dalībvalstīs, kas ir mazāk attīstītas un kuras vissmagāk skārusi finanšu krīze; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par nepatiesas, maldinošas un negodīgas tirgvedības prakses negatīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz MVU, un uz godīgu konkurenci iekšējā tirgū, jo īpaši dalībvalstīs, kas ir mazāk attīstītas un kuras vissmagāk skārusi finanšu krīze;

| 3. | lūdz Komisiju precizēt Direktīvas 2006/114/EK darbības jomu, lai varētu nodrošināt uzņēmumu labāku aizsardzību pret maldinošu tirgvedības praksi; |
| --- | --- |

3.

lūdz Komisiju precizēt Direktīvas 2006/114/EK darbības jomu, lai varētu nodrošināt uzņēmumu labāku aizsardzību pret maldinošu tirgvedības praksi;

Novēršana un informēšana

| 4. | uzsver, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; aicina visas dalībvalstis izveidot vai noteikt valsts koordinācijas punktu, kur uzņēmumi vai citas personas, kas cietušas no maldinošas tirgvedības prakses, varētu paziņot par pārkāpumiem un saņemt informāciju par tiesas un ārpustiesas tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī palīdzību un konsultācijas par dažādu krāpšanas veidu novēršanu un apkarošanu; uzskata, ka katrā koordinācijas punktā būtu jāuztur datubāze, kurā būtu reģistrēti visi maldinošas tirgvedības prakses veidi un sniegti viegli saprotami piemēri; aicina Komisiju nodrošināt valstu datubāzēs reģistrētās informācijas ērtas apmaiņas koordinēšanu, cita starpā, sekmējot tādas ātrās brīdināšanas sistēmas izveidi, kas palīdz identificēt jaunas darbības, vienlaikus ņemot vērā budžeta ierobežojumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; aicina visas dalībvalstis izveidot vai noteikt valsts koordinācijas punktu, kur uzņēmumi vai citas personas, kas cietušas no maldinošas tirgvedības prakses, varētu paziņot par pārkāpumiem un saņemt informāciju par tiesas un ārpustiesas tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī palīdzību un konsultācijas par dažādu krāpšanas veidu novēršanu un apkarošanu; uzskata, ka katrā koordinācijas punktā būtu jāuztur datubāze, kurā būtu reģistrēti visi maldinošas tirgvedības prakses veidi un sniegti viegli saprotami piemēri; aicina Komisiju nodrošināt valstu datubāzēs reģistrētās informācijas ērtas apmaiņas koordinēšanu, cita starpā, sekmējot tādas ātrās brīdināšanas sistēmas izveidi, kas palīdz identificēt jaunas darbības, vienlaikus ņemot vērā budžeta ierobežojumus;

| 5. | uzskata, ka valsts koordinācijas punktiem būtu jābūt aktīviem informācijas apmaiņā starp valsts iestādēm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem un jāsadarbojas, lai brīdinātu par jauniem maldinošas prakses gadījumiem un lai palīdzētu MVU risināt pārrobežu konfliktus, sniedzot cietušajiem uzņēmumiem informāciju par visatbilstošākajiem tiesas un ārpustiesas tiesībaizsardzības līdzekļiem; uzsver, ka šiem valsts koordinācijas punktiem jābūt atbildīgiem par savu vispārīgo secinājumu regulāru paziņošanu attiecīgās dalībvalsts sabiedrībai; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka valsts koordinācijas punktiem būtu jābūt aktīviem informācijas apmaiņā starp valsts iestādēm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem un jāsadarbojas, lai brīdinātu par jauniem maldinošas prakses gadījumiem un lai palīdzētu MVU risināt pārrobežu konfliktus, sniedzot cietušajiem uzņēmumiem informāciju par visatbilstošākajiem tiesas un ārpustiesas tiesībaizsardzības līdzekļiem; uzsver, ka šiem valsts koordinācijas punktiem jābūt atbildīgiem par savu vispārīgo secinājumu regulāru paziņošanu attiecīgās dalībvalsts sabiedrībai;

| 6. | aicina valstu un starptautiskās uzņēmējdarbības apvienības, jo īpaši MVU apvienības, cieši sadarboties ar valsts koordinācijas punktiem; šajā saistībā arī atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora sadarbību; |
| --- | --- |

6.

aicina valstu un starptautiskās uzņēmējdarbības apvienības, jo īpaši MVU apvienības, cieši sadarboties ar valsts koordinācijas punktiem; šajā saistībā arī atzinīgi vērtē publiskā un privātā sektora sadarbību;

| 7. | atbalsta Komisijas nodomu izpētīt iespēju, ņemot vērā pārbaudītus kritērijus, izveidot ES maldinošas tirgvedības prakses “melno sarakstu” un, ja nepieciešams, sarakstu ar uzņēmumiem, kas ir atkārtoti notiesāti par šādu praksi; iesaka, ka šādam “melnajam sarakstam” jābūt saskaņotam ar to, kas jau izveidots saskaņā ar Negodīgas komercprakses direktīvu, ka tam jābūt izsmeļošam un ka tajā jāietver skaidras definīcijas par negodīgas tirgvedības praksēm; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Komisijas nodomu izpētīt iespēju, ņemot vērā pārbaudītus kritērijus, izveidot ES maldinošas tirgvedības prakses “melno sarakstu” un, ja nepieciešams, sarakstu ar uzņēmumiem, kas ir atkārtoti notiesāti par šādu praksi; iesaka, ka šādam “melnajam sarakstam” jābūt saskaņotam ar to, kas jau izveidots saskaņā ar Negodīgas komercprakses direktīvu, ka tam jābūt izsmeļošam un ka tajā jāietver skaidras definīcijas par negodīgas tirgvedības praksēm;

| 8. | aicina Eiropolu aktīvāk iesaistīties šādu krāpšanas veidu apkarošanā, apkopojot informāciju par pārrobežu maldinošas tirgvedības prakses veidiem un analizējot struktūras, uz kurām balstās šīs noziedzīgās sabiedrības, kā arī izveidot mehānismus, lai valsts tiesībaizsardzības iestādes varētu ātri apmainīties ar jaunāko informāciju par šīs prakses veidiem un struktūrām; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropolu aktīvāk iesaistīties šādu krāpšanas veidu apkarošanā, apkopojot informāciju par pārrobežu maldinošas tirgvedības prakses veidiem un analizējot struktūras, uz kurām balstās šīs noziedzīgās sabiedrības, kā arī izveidot mehānismus, lai valsts tiesībaizsardzības iestādes varētu ātri apmainīties ar jaunāko informāciju par šīs prakses veidiem un struktūrām;

| 9. | uzsver, ka valsts tiesībaizsardzības iestādēm ir ciešāk jāsadarbojas ar pakalpojumu sniedzējiem, kuru pakalpojumus izmanto maldinošas tirgvedības prakses veicēji, piemēram, bankām, tālruņu sakaru uzņēmumiem, pasta pakalpojumu sniedzējiem un parādu piedziņas aģentūrām, jo īpaši uzlabojot informācijas apmaiņu, lai palīdzētu nepieļaut negodīgu uzņēmumu darbību; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka valsts tiesībaizsardzības iestādēm ir ciešāk jāsadarbojas ar pakalpojumu sniedzējiem, kuru pakalpojumus izmanto maldinošas tirgvedības prakses veicēji, piemēram, bankām, tālruņu sakaru uzņēmumiem, pasta pakalpojumu sniedzējiem un parādu piedziņas aģentūrām, jo īpaši uzlabojot informācijas apmaiņu, lai palīdzētu nepieļaut negodīgu uzņēmumu darbību;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi atbalstīt iniciatīvas par visu uzņēmumu izglītošanu un informēšanu un labas prakses apmaiņas veicināšanu starp uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmumi ir informēti par iespējamiem apdraudējumiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi atbalstīt iniciatīvas par visu uzņēmumu izglītošanu un informēšanu un labas prakses apmaiņas veicināšanu starp uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmumi ir informēti par iespējamiem apdraudējumiem;

Izpilde un lietas ierosināšana

| 11. | uzsver to, ka dažādi aizsardzības mehānismu un sabiedriskās izpildes līmeņi dalībvalstu starpā ir šķērslis pārrobežu reklāmas kampaņu rīkošanai un ka tas rada lielas juridiskas un operatīvas neskaidrības uzņēmumiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver to, ka dažādi aizsardzības mehānismu un sabiedriskās izpildes līmeņi dalībvalstu starpā ir šķērslis pārrobežu reklāmas kampaņu rīkošanai un ka tas rada lielas juridiskas un operatīvas neskaidrības uzņēmumiem;

| 12. | ar bažām konstatē, ka izmeklēšanas iestādes daudzās dalībvalstīs ļoti nelabprāt izskata lietas, kas saistītas ar maldinošu tirgvedības praksi, jo spēkā esošie tiesību akti ir neskaidri un tām nav pārliecības, ka varēs savākt pietiekamus pierādījumus; uzsver, ka valdībai finanšu un ekonomisko noziegumu novēršanā ir jārīkojas proaktīvi; |
| --- | --- |

12.

ar bažām konstatē, ka izmeklēšanas iestādes daudzās dalībvalstīs ļoti nelabprāt izskata lietas, kas saistītas ar maldinošu tirgvedības praksi, jo spēkā esošie tiesību akti ir neskaidri un tām nav pārliecības, ka varēs savākt pietiekamus pierādījumus; uzsver, ka valdībai finanšu un ekonomisko noziegumu novēršanā ir jārīkojas proaktīvi;

| 13. | uzsver, ka ir jāuzlabo izmeklēšana un lietas ierosināšanas procedūra maldinošas tirgvedības prakses jomā; tāpēc aicina Komisiju sagatavot pamatnostādnes valsts tiesībaizsardzības iestādēm par valsts tiesībaizsardzības iestāžu labāko praksi attiecībā uz prioritātēm izmeklēšanas un lietas ierosināšanas jomā; aicina dalībvalstis uzlabot attiecīgo izmeklēšanas un tiesu iestāžu darbības spējas un kompetences līmeni; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir jāuzlabo izmeklēšana un lietas ierosināšanas procedūra maldinošas tirgvedības prakses jomā; tāpēc aicina Komisiju sagatavot pamatnostādnes valsts tiesībaizsardzības iestādēm par valsts tiesībaizsardzības iestāžu labāko praksi attiecībā uz prioritātēm izmeklēšanas un lietas ierosināšanas jomā; aicina dalībvalstis uzlabot attiecīgo izmeklēšanas un tiesu iestāžu darbības spējas un kompetences līmeni;

| 14. | uzsver, ka ir jāievieš efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, un atgādina, ka sodam var būt preventīva ietekme; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāievieš efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, un atgādina, ka sodam var būt preventīva ietekme;

| 15. | aicina Komisiju izveidot savstarpējas sadarbības tīklu starp valsts tiesībaizsardzības iestādēm, lai uzlabotu direktīvas īstenošanu pārrobežu gadījumos; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izveidot savstarpējas sadarbības tīklu starp valsts tiesībaizsardzības iestādēm, lai uzlabotu direktīvas īstenošanu pārrobežu gadījumos;

| 16. | aicina Komisiju izvērtēt Parlamenta ieteikumu daļēji paplašināt Negodīgas komercprakses direktīvas darbības jomu, attiecinot I pielikumu (“melnais saraksts”) uz uzņēmumu savstarpējiem (“B2B”) līgumiem, vienlaikus apsverot Direktīvas 2006/114/EK iespējamu pārskatīšanu, lai novērtētu, vai tādējādi varētu īstenot saskaņotāku pieeju, paredzot paplašināt negodīgas komercprakses un “melnā saraksta” jēdzienu, to attiecinot arī uz “B2B” attiecībām; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju izvērtēt Parlamenta ieteikumu daļēji paplašināt Negodīgas komercprakses direktīvas darbības jomu, attiecinot I pielikumu (“melnais saraksts”) uz uzņēmumu savstarpējiem (“B2B”) līgumiem, vienlaikus apsverot Direktīvas 2006/114/EK iespējamu pārskatīšanu, lai novērtētu, vai tādējādi varētu īstenot saskaņotāku pieeju, paredzot paplašināt negodīgas komercprakses un “melnā saraksta” jēdzienu, to attiecinot arī uz “B2B” attiecībām;

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu nākt klajā ar skaidrāku maldinošas tirgošanas prakses definīciju; saistībā ar to aicina Komisiju ieviest papildu definīcijas ekoloģisku apgalvojumu izmantošanas praksei; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu nākt klajā ar skaidrāku maldinošas tirgošanas prakses definīciju; saistībā ar to aicina Komisiju ieviest papildu definīcijas ekoloģisku apgalvojumu izmantošanas praksei;

| 18. | aicina Komisiju prioritārā kārtā izpētīt, kā notiesājoši spriedumi lietās par nopietnu un atkārtotu maldinošas tirgvedības praksi varētu attiecīgajiem uzņēmumiem liegt tiesības piedalīties ES iepirkumu procedūrās un/vai saņemt ES finansējumu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju prioritārā kārtā izpētīt, kā notiesājoši spriedumi lietās par nopietnu un atkārtotu maldinošas tirgvedības praksi varētu attiecīgajiem uzņēmumiem liegt tiesības piedalīties ES iepirkumu procedūrās un/vai saņemt ES finansējumu;

| 19. | aicina dalībvalstis nodrošināt nodokļu iestāžu ciešu sadarbību ar valsts koordinācijas punktiem, aktīvi pārbaudot uzņēmumus, par kuriem ir saņemtas sūdzības maldinošas tirgvedības prakses jomā; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis nodrošināt nodokļu iestāžu ciešu sadarbību ar valsts koordinācijas punktiem, aktīvi pārbaudot uzņēmumus, par kuriem ir saņemtas sūdzības maldinošas tirgvedības prakses jomā;

| 20. | uzsver, ka organizācijām, kas ir atbildīgas par uzņēmumu reģistrāciju, piemēram, tirdzniecības kamerām, ir jāuzņemas proaktīvāka loma, lai atklātu aizdomīgu rīcību un novērstu krāpšanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka organizācijām, kas ir atbildīgas par uzņēmumu reģistrāciju, piemēram, tirdzniecības kamerām, ir jāuzņemas proaktīvāka loma, lai atklātu aizdomīgu rīcību un novērstu krāpšanu;

| 21. | jo īpaši vērš uzmanību uz to negodīgo aģentūru lomu, kuras darbojas parādu piedziņas jomā un kuras izdara spiedienu uz uzņēmumiem, lai tie samaksātu rēķinus, lai gan tās zina vai varētu zināt, ka tie ir viltoti; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt priekšlikumus, kā labāk kontrolēt šādas aģentūras pirms un pēc to oficiālas reģistrēšanas, un arī apsvērt iespēju ieviest obligātu prasību parādu piedziņas aģentūrām ziņot par maldinošu praksi; |
| --- | --- |

21.

jo īpaši vērš uzmanību uz to negodīgo aģentūru lomu, kuras darbojas parādu piedziņas jomā un kuras izdara spiedienu uz uzņēmumiem, lai tie samaksātu rēķinus, lai gan tās zina vai varētu zināt, ka tie ir viltoti; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt priekšlikumus, kā labāk kontrolēt šādas aģentūras pirms un pēc to oficiālas reģistrēšanas, un arī apsvērt iespēju ieviest obligātu prasību parādu piedziņas aģentūrām ziņot par maldinošu praksi;

| 22. | ar bažām konstatē, ka strīdu izšķiršanas process ir neefektīvs, ilgs un dārgs un ka tas negarantē atbilstošu un savlaicīgu kaitējuma atlīdzību; uzsver nepieciešamību uzlabot šo situāciju, lai cietušie varētu saņemt taisnīgu kompensāciju; aicina dalībvalstis attiecīgos gadījumos pieņemt atbilstošus valsts tiesību aktus, lai tie, kas cietuši no maldinošas tirgvedības prakses, tiktu kolektīvi pārstāvēti lietā pret negodīgo sabiedrību saskaņā ar nesen publicēto Komisijas Ieteikumu C(2013)3539 un Komisijas paziņojumu COM(2013)0401; uzsver, ka, lai izvairītos no ļaunprātīgas tiesāšanās, cietušos ir jāpārstāv kvalificētai struktūrai, kā noteikts Komisijas dokumentos; |
| --- | --- |

22.

ar bažām konstatē, ka strīdu izšķiršanas process ir neefektīvs, ilgs un dārgs un ka tas negarantē atbilstošu un savlaicīgu kaitējuma atlīdzību; uzsver nepieciešamību uzlabot šo situāciju, lai cietušie varētu saņemt taisnīgu kompensāciju; aicina dalībvalstis attiecīgos gadījumos pieņemt atbilstošus valsts tiesību aktus, lai tie, kas cietuši no maldinošas tirgvedības prakses, tiktu kolektīvi pārstāvēti lietā pret negodīgo sabiedrību saskaņā ar nesen publicēto Komisijas Ieteikumu C(2013)3539 un Komisijas paziņojumu COM(2013)0401; uzsver, ka, lai izvairītos no ļaunprātīgas tiesāšanās, cietušos ir jāpārstāv kvalificētai struktūrai, kā noteikts Komisijas dokumentos;

Starptautiskā sadarbība ārpus ES

| 23. | uzsver, ka maldinoša tirgvedības prakse ir starptautiska problēma, kas ir raksturīga ne tikai atsevišķām dalībvalstīm vai ES; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka maldinoša tirgvedības prakse ir starptautiska problēma, kas ir raksturīga ne tikai atsevišķām dalībvalstīm vai ES; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot starptautisku sadarbību ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskajām organizācijām;

| 24. | aicina Komisiju aktīvāk iesaistīties starptautiskajā masveida tirgvedības darba grupā, kurā darbojas tiesībaizsardzības iestādes, regulējošās iestādes un patērētāju tiesību aizsardzības iestādes no ASV, Austrālijas, Beļģijas, Kanādas, Nīderlandes, Nigērijas un Apvienotās Karalistes, kā arī Eiropols; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju aktīvāk iesaistīties starptautiskajā masveida tirgvedības darba grupā, kurā darbojas tiesībaizsardzības iestādes, regulējošās iestādes un patērētāju tiesību aizsardzības iestādes no ASV, Austrālijas, Beļģijas, Kanādas, Nīderlandes, Nigērijas un Apvienotās Karalistes, kā arī Eiropols;

o

o o

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(3)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(4)  OV L 166, 11.6.1998., 51. lpp.

(5)  OV C 380 E, 11.12.2012., 128. lpp.

(6)  OV C 46 E, 24.2.2010., 26. lpp.

(7)  OV C 45 E, 23.2.2010., 17. lpp.

(8)  IP/A/IMCO/ST/2008-06.

(9)  INT/675 – CES1233-2013_00_00_TRA_PA.

---

Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/71

---

P7_TA(2013)0438

Zināšanas par jūru 2020. gada perspektīvā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par zināšanām par jūru 2020. gada perspektīvā – jūras gultnes kartografēšana ilgtspējīgas zivsaimniecības sekmēšanai (2013/2101(INI))

(2016/C 208/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. augusta Zaļo grāmatu “Zināšanas par jūru 2020 – no jūras dibena kartēšanas līdz prognozēm par turpmākajām norisēm okeānā” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. augusta Zaļo grāmatu “Zināšanas par jūru 2020 – no jūras dibena kartēšanas līdz prognozēm par turpmākajām norisēm okeānā” (COM(2012)0473),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. septembra paziņojumu “Zināšanas par jūru 2020 – jūras dati un novērojumi pārdomātai un ilgtspējīgai izaugsmei” (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. septembra paziņojumu “Zināšanas par jūru 2020 – jūras dati un novērojumi pārdomātai un ilgtspējīgai izaugsmei” (COM(2010)0461),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas un integrētās piekrastes pārvaldības satvaru (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta priekšlikumu direktīvai, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas un integrētās piekrastes pārvaldības satvaru (COM(2013)0133),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. septembra paziņojumu “Jūras nozaru izaugsme un izaugsmes noturību veicinošās iespējas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. septembra paziņojumu “Jūras nozaru izaugsme un izaugsmes noturību veicinošās iespējas” (COM(2012)0494),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvu 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvu 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 17. jūlija paziņojumu “Virzība uz labāku piekļuvi zinātniskai informācijai: arvien lielāki ieguvumi no publiskajiem ieguldījumiem pētniecībā” (COM(2012)0401), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 17. jūlija paziņojumu “Virzība uz labāku piekļuvi zinātniskai informācijai: arvien lielāki ieguvumi no publiskajiem ieguldījumiem pētniecībā” (COM(2012)0401),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 17. jūlija Ieteikumu 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 17. jūlija Ieteikumu 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija Ieteikumu 2002/413/EK par integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas īstenošanu Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija Ieteikumu 2002/413/EK par integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas īstenošanu Eiropā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. septembra ziņojumu “ES integrētās jūrlietu politikas progress” (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. septembra ziņojumu “ES integrētās jūrlietu politikas progress” (COM(2012)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. augusta darba dokumentu par Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla starpnovērtējumu (SWD(2012)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. augusta darba dokumentu par Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla starpnovērtējumu (SWD(2012)0250),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 8. marta darba dokumentu “Ceļvedis Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla (EMODNET) izveidošanai” (Ares(2012)275043), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 8. marta darba dokumentu “Ceļvedis Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla (EMODNET) izveidošanai” (Ares(2012)275043),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. septembra darba dokumentu par Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla ietekmes novērtējumu (SEC(2010)0998), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. septembra darba dokumentu par Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla ietekmes novērtējumu (SEC(2010)0998),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. janvāra darba dokumentu par jūras datu infrastruktūru – sabiedriskās apspriešanas rezultātiem (SEC(2010)0073), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. janvāra darba dokumentu par jūras datu infrastruktūru – sabiedriskās apspriešanas rezultātiem (SEC(2010)0073),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 16. novembra 2973. sanāksmes secinājumus par integrēto jūrniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 16. novembra 2973. sanāksmes secinājumus par integrēto jūrniecības politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. oktobra ziņojumu “Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku” (COM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. oktobra ziņojumu “Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku” (COM(2009)0540),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. aprīļa dienesta darba dokumentu “Veidojot Eiropas jūras zināšanu infrastruktūru – ceļvedis Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla izveidei” (SEC(2009)0499), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. aprīļa dienesta darba dokumentu “Veidojot Eiropas jūras zināšanu infrastruktūru – ceļvedis Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla izveidei” (SEC(2009)0499),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. septembra paziņojumu “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai” (COM(2008)0534) un Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. septembra paziņojumu “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai” (COM(2008)0534) un Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007)0575),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7–0295/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7–0295/2013),

| A. | tā kā zināšanas par jūras vides ir būtiskas “zilās ekonomikas” – stratēģijas “Eiropa 2020” jūras komponentes – veicināšanai, attīstībai un paplašināšanai, sasaistot tehnoloģisko kompetenci un inovācijas, resursu ilgtspējīgu izmantošanu, konkurētspēju un darbvietu radīšanu, lai sekmētu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā zināšanas par jūras vides ir būtiskas “zilās ekonomikas” – stratēģijas “Eiropa 2020” jūras komponentes – veicināšanai, attīstībai un paplašināšanai, sasaistot tehnoloģisko kompetenci un inovācijas, resursu ilgtspējīgu izmantošanu, konkurētspēju un darbvietu radīšanu, lai sekmētu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi;

| B. | tā kā zināšanas par jūras vidi ir būtiskas, lai paplašinātu un uzlabotu informāciju par ekosistēmām un antropogēno ietekmi uz jūras vidi, ļaujot pareizi aizsargāt vidi, racionāli izmantot ilgtermiņā ekoloģiski ilgtspējīgus resursus un nodrošināt cilvēka lietojumu un darbību līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi saistībā ar okeānu; |
| --- | --- |

B.

tā kā zināšanas par jūras vidi ir būtiskas, lai paplašinātu un uzlabotu informāciju par ekosistēmām un antropogēno ietekmi uz jūras vidi, ļaujot pareizi aizsargāt vidi, racionāli izmantot ilgtermiņā ekoloģiski ilgtspējīgus resursus un nodrošināt cilvēka lietojumu un darbību līdzsvarotu un ilgtspējīgu izaugsmi saistībā ar okeānu;

| C. | tā kā esošie dati par jūras vidi pašlaik glabājas daudzās iestādēs, ir izkliedēti un fragmentāri, un tā kā Eiropā ir būtiski nodrošināt un atvieglot piekļuvi šim milzīgajam datu kopumam par jūras vidi, lai optimizētu resursu izmantošanu un sekmētu attīstību, inovācijas un darbvietu radīšanu jūras un jūrlietu nozarēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā esošie dati par jūras vidi pašlaik glabājas daudzās iestādēs, ir izkliedēti un fragmentāri, un tā kā Eiropā ir būtiski nodrošināt un atvieglot piekļuvi šim milzīgajam datu kopumam par jūras vidi, lai optimizētu resursu izmantošanu un sekmētu attīstību, inovācijas un darbvietu radīšanu jūras un jūrlietu nozarēs;

| D. | tā kā zvejniecības nozare ir viena no cilvēka pamatdarbībām jūras vidē, kas palīdz nodrošināt pārtikas resursus un ir ļoti svarīga, jo īpaši noteiktām piekrastes kopienām, tādējādi tā ir viena no integrētās jūrniecības politikas noteicošajiem elementiem; tā kā ir jāatgādina, ka zvejas darbībām bieži ir nelabvēlīga ietekme uz jūras ekosistēmām, jo tiek izmantoti daudz un dažādi zivju krājumi; tā kā zvejniecības nozare visvairāk cieš no daudzajiem lietojumiem un darbībām, kas notiek jūras vidē, piemēram, no jūras transporta un tūrisma, pilsētu un piekrastes attīstības, jūras piesārņojuma, ieguves rūpniecības un atjaunojamās enerģētikas nozares, kuru ietekme summējas ar zvejas darbību ietekmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā zvejniecības nozare ir viena no cilvēka pamatdarbībām jūras vidē, kas palīdz nodrošināt pārtikas resursus un ir ļoti svarīga, jo īpaši noteiktām piekrastes kopienām, tādējādi tā ir viena no integrētās jūrniecības politikas noteicošajiem elementiem; tā kā ir jāatgādina, ka zvejas darbībām bieži ir nelabvēlīga ietekme uz jūras ekosistēmām, jo tiek izmantoti daudz un dažādi zivju krājumi; tā kā zvejniecības nozare visvairāk cieš no daudzajiem lietojumiem un darbībām, kas notiek jūras vidē, piemēram, no jūras transporta un tūrisma, pilsētu un piekrastes attīstības, jūras piesārņojuma, ieguves rūpniecības un atjaunojamās enerģētikas nozares, kuru ietekme summējas ar zvejas darbību ietekmi;

| E. | tā kā Eiropas jūras ir daudzveidīgas, un dažādās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs ir dažādas zvejas flotes un zvejniecības prakse; tā kā šīs daudzveidības un īpatnību apzināšanās un novērtēšana ir ļoti atkarīga no pieejamās informācijas par zvejas darbībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas jūras ir daudzveidīgas, un dažādās Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs ir dažādas zvejas flotes un zvejniecības prakse; tā kā šīs daudzveidības un īpatnību apzināšanās un novērtēšana ir ļoti atkarīga no pieejamās informācijas par zvejas darbībām;

| F. | tā kā saistībā ar zvejniecības nozari arvien biežāk ir jāizmanto informācijas tehnoloģijas, kas ir ļāvušas uzlabot informācijas pieejamību un pārredzamību, kā arī veicinājušas datu vākšanas un pārsūtīšanas sistēmu datorizācija gan valstu un reģionu pārvaldes iestāžu, gan ražotāju organizāciju līmenī; tādēļ uzskata, ka, bez šaubām, uzlabota informācijas pieejamība par zvejas darbībām var rosināt procesu, kas sekmē ilgtspējīgāku zvejas praksi ne tikai vides, bet arī ekonomikas un sociālajā ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā saistībā ar zvejniecības nozari arvien biežāk ir jāizmanto informācijas tehnoloģijas, kas ir ļāvušas uzlabot informācijas pieejamību un pārredzamību, kā arī veicinājušas datu vākšanas un pārsūtīšanas sistēmu datorizācija gan valstu un reģionu pārvaldes iestāžu, gan ražotāju organizāciju līmenī; tādēļ uzskata, ka, bez šaubām, uzlabota informācijas pieejamība par zvejas darbībām var rosināt procesu, kas sekmē ilgtspējīgāku zvejas praksi ne tikai vides, bet arī ekonomikas un sociālajā ziņā;

| G. | tā kā ir nepieciešams veikt to bioģeogrāfiskajā ziņā jutību rajonu identificēšanu un apzīmēšanu un izveidot zivju krājumu atjaunošanas teritorijas un aizsargājamās jūras teritorijas, lai nodrošinātu neaizsargāto jūras ekosistēmu (NJE) efektīvu aizsardzību un saglabāšanu, vēršoties pret īpaši intensīvām zvejas darbībām; atgādinot, ka ekosistēmu aizsardzības, zivsaimniecības pārvaldības un jūras telpas uzlabošanas pasākumi tiek labāk izprasti, pieņemti un īstenoti, ja par jūras vidi un zvejas darbībām pieejamā informācija ir plaša un kvalitatīva; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir nepieciešams veikt to bioģeogrāfiskajā ziņā jutību rajonu identificēšanu un apzīmēšanu un izveidot zivju krājumu atjaunošanas teritorijas un aizsargājamās jūras teritorijas, lai nodrošinātu neaizsargāto jūras ekosistēmu (NJE) efektīvu aizsardzību un saglabāšanu, vēršoties pret īpaši intensīvām zvejas darbībām; atgādinot, ka ekosistēmu aizsardzības, zivsaimniecības pārvaldības un jūras telpas uzlabošanas pasākumi tiek labāk izprasti, pieņemti un īstenoti, ja par jūras vidi un zvejas darbībām pieejamā informācija ir plaša un kvalitatīva;

| H. | tā kā iniciatīva “Zināšanas par jūru 2020” ir ļāvusi uzsākt diskusijas par šo tematu un sekmēt sabiedrisko apspriešanu, lai noskaidrotu sabiedrības viedokli par iespējām un problēmām saistībā ar informācijas sniegšanu par jūras novērošanu Eiropā, atzinīgi vērtējot Komisijas iniciatīvu sagatavot Zaļo grāmatu “Zināšanas par jūru 2020 – no jūras dibena kartēšanas līdz prognozēm par turpmākajām norisēm okeānā”; |
| --- | --- |

H.

tā kā iniciatīva “Zināšanas par jūru 2020” ir ļāvusi uzsākt diskusijas par šo tematu un sekmēt sabiedrisko apspriešanu, lai noskaidrotu sabiedrības viedokli par iespējām un problēmām saistībā ar informācijas sniegšanu par jūras novērošanu Eiropā, atzinīgi vērtējot Komisijas iniciatīvu sagatavot Zaļo grāmatu “Zināšanas par jūru 2020 – no jūras dibena kartēšanas līdz prognozēm par turpmākajām norisēm okeānā”;

| I. | tā kā ir nepieciešams saskaņā ar iepriekš pieņemtajiem noteikumiem izmantot potenciālu, kas piemīt ārkārtīgi lielajam datu kopumam par jūras vidi, kuri savākti un glabājas daudzās publiskās un privātās Eiropas līmeņa struktūrās, nododot tos potenciālo lietotāju rīcībā, atbalstot nepieciešamību mainīt iedibināto kārtību datu vākšanas un lietošanas ziņā, liekot mainīt pašreizējo sistēmu, kurā dati tiek vairākkārt vākti vieniem un tiem pašiem konkrētiem nolūkiem, un ieviešot modeli, kurā informācijas vākšana un sniegšana noder dažādiem mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams saskaņā ar iepriekš pieņemtajiem noteikumiem izmantot potenciālu, kas piemīt ārkārtīgi lielajam datu kopumam par jūras vidi, kuri savākti un glabājas daudzās publiskās un privātās Eiropas līmeņa struktūrās, nododot tos potenciālo lietotāju rīcībā, atbalstot nepieciešamību mainīt iedibināto kārtību datu vākšanas un lietošanas ziņā, liekot mainīt pašreizējo sistēmu, kurā dati tiek vairākkārt vākti vieniem un tiem pašiem konkrētiem nolūkiem, un ieviešot modeli, kurā informācijas vākšana un sniegšana noder dažādiem mērķiem;

| J. | tā kā plašāka datu sniegšana un pieejamība veicinās to lietošanu starpdisciplinārā pētniecībā un sekmēs starpnozaru partnerību veidošanos, jo īpaši starp publisko un privāto sektoru, tādējādi nodrošinot vienotu datu kopumu, kura spējas un noderība pārsniedz atsevišķu sastāvdaļu summu; |
| --- | --- |

J.

tā kā plašāka datu sniegšana un pieejamība veicinās to lietošanu starpdisciplinārā pētniecībā un sekmēs starpnozaru partnerību veidošanos, jo īpaši starp publisko un privāto sektoru, tādējādi nodrošinot vienotu datu kopumu, kura spējas un noderība pārsniedz atsevišķu sastāvdaļu summu;

| K. | tā kā šīs iniciatīvas pamatā ir starpdisciplināra stratēģija, integrējot un iedzīvinot visas jūras novērošanas darbības, kas pašlaik notiek ES; uzsverot lietderību un priekšrocības, ko rada daudzveidīga datu kopuma pieejamība, izmantojot vienotu digitālu platformu datu sniegšanai par jūras vidi; |
| --- | --- |

K.

tā kā šīs iniciatīvas pamatā ir starpdisciplināra stratēģija, integrējot un iedzīvinot visas jūras novērošanas darbības, kas pašlaik notiek ES; uzsverot lietderību un priekšrocības, ko rada daudzveidīga datu kopuma pieejamība, izmantojot vienotu digitālu platformu datu sniegšanai par jūras vidi;

| L. | tā kā zvejniecības nozares lielā nozīmība un plašā daudzveidība, kas ir sena un tradicionāla darbība jūrā, pilnībā pamato informācijas par zvejas darbību un pārvaldību integrāciju datos, ko iespējams kartēt un izplatīt iniciatīvas “Zināšanas par jūru 2020” ietvaros; |
| --- | --- |

L.

tā kā zvejniecības nozares lielā nozīmība un plašā daudzveidība, kas ir sena un tradicionāla darbība jūrā, pilnībā pamato informācijas par zvejas darbību un pārvaldību integrāciju datos, ko iespējams kartēt un izplatīt iniciatīvas “Zināšanas par jūru 2020” ietvaros;

| M. | tā kā, lai atvieglotu kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pārvaldību, sākot no 2001. gada, ES finansē dalībvalstu varas iestāžu veikto datu vākšanu un izplatīšanu par zvejniecības nozari; atgādinot, ka zivsaimniecība ES tiek pārvaldīta, pamatojoties uz daudzgadu pārvaldības plāniem, un vadīta, izmantojot piesardzīgu un ekosistēmisku pieeju, kas paredz pēc iespējas samazināt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, šāda pārvaldības stratēģija rosina starpdisciplināru pētniecību, un tai nepieciešams savākt daudzus zinātniskus datus par zvejas krājumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai atvieglotu kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pārvaldību, sākot no 2001. gada, ES finansē dalībvalstu varas iestāžu veikto datu vākšanu un izplatīšanu par zvejniecības nozari; atgādinot, ka zivsaimniecība ES tiek pārvaldīta, pamatojoties uz daudzgadu pārvaldības plāniem, un vadīta, izmantojot piesardzīgu un ekosistēmisku pieeju, kas paredz pēc iespējas samazināt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, šāda pārvaldības stratēģija rosina starpdisciplināru pētniecību, un tai nepieciešams savākt daudzus zinātniskus datus par zvejas krājumiem;

| N. | tā kā pašreizējā KZP reforma paplašina dalībvalstu pienākumus attiecībā uz vides, bioloģisko, tehnisko un sociāli ekonomisko datu vākšanu par zvejas darbībām, iekļaujoties zvejniecības nozares datu vākšanas sistēmā (DVS), kuras finansējums tiks palielināts 2014.–2020. gada periodā, izmantojot jauno Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), |
| --- | --- |

N.

tā kā pašreizējā KZP reforma paplašina dalībvalstu pienākumus attiecībā uz vides, bioloģisko, tehnisko un sociāli ekonomisko datu vākšanu par zvejas darbībām, iekļaujoties zvejniecības nozares datu vākšanas sistēmā (DVS), kuras finansējums tiks palielināts 2014.–2020. gada periodā, izmantojot jauno Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF),

Informācijas avoti un datu veidi

| 1. | uzsver, ka eksistē daudzas publiskas un privātas struktūras, kas glabā datus par zvejas darbību ES, un tie būtu jāintegrē jūras dibena digitālajā daudzaspektu kartēšanā, kuras dēļ izveidotā karte ir publiski pieejama; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka eksistē daudzas publiskas un privātas struktūras, kas glabā datus par zvejas darbību ES, un tie būtu jāintegrē jūras dibena digitālajā daudzaspektu kartēšanā, kuras dēļ izveidotā karte ir publiski pieejama;

| 2. | uzsver – lai dalībvalstis varētu pildīt savu pienākumu pret Eiropas Savienībai datus DVS ietvaros, tām ir jāvāc un jānosūta dati, kas ir lielisks informācijas avots par zvejas darbībām, un šī plašā informācija tiek apkopota Kopīgajā pētniecības centrā (JRC) un iesniegta ekspertu novērtējumam Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupās; piebilst, ka dalībvalstu DVS ietvaros savāktos datus izmanto Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), lai sniegtu zinātniska rakstura informāciju par resursiem un ieteikumus par zivsaimniecības pārvaldību; |
| --- | --- |

2.

uzsver – lai dalībvalstis varētu pildīt savu pienākumu pret Eiropas Savienībai datus DVS ietvaros, tām ir jāvāc un jānosūta dati, kas ir lielisks informācijas avots par zvejas darbībām, un šī plašā informācija tiek apkopota Kopīgajā pētniecības centrā (JRC) un iesniegta ekspertu novērtējumam Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) darba grupās; piebilst, ka dalībvalstu DVS ietvaros savāktos datus izmanto Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), lai sniegtu zinātniska rakstura informāciju par resursiem un ieteikumus par zivsaimniecības pārvaldību;

| 3. | uzsver ievērojamo datu daudzumu, ko radījusi flote, kas aprīkota ar kuģu satelītnovērošanas sistēmām (KSNS), kuru lietošana ļoti noder, kartējot zvejas darbības; atgādina, cik svarīgi ir KSNS dati jaukta tipa zvejas gadījumos; uzsver, ka ir jāintegrē un jākartē papildu informācija, jo īpaši dati, kas reģistrēti elektroniskajos vai papīra zvejas žurnālos, uz kuģa esošo zvejas novērotāju reģistros un zvejas resursu uzraudzības kampaņu datos; |
| --- | --- |

3.

uzsver ievērojamo datu daudzumu, ko radījusi flote, kas aprīkota ar kuģu satelītnovērošanas sistēmām (KSNS), kuru lietošana ļoti noder, kartējot zvejas darbības; atgādina, cik svarīgi ir KSNS dati jaukta tipa zvejas gadījumos; uzsver, ka ir jāintegrē un jākartē papildu informācija, jo īpaši dati, kas reģistrēti elektroniskajos vai papīra zvejas žurnālos, uz kuģa esošo zvejas novērotāju reģistros un zvejas resursu uzraudzības kampaņu datos;

| 4. | atgādina, ka dažas ražotāju organizācijas, galvenokārt no rūpnieciskās zvejas nozares, glabā datus par zvejas darbībām, ar kuriem būtu jāpapildina pašlaik pieejamā informācija; piebilst, ka attiecībā uz piekrastes un mazapjoma zveju, darbību, par kuru informācija ir diezgan ierobežota, jāveicina datu vākšana pašas flotes spēkiem, izmantojot kuģus kā zvejniecības uzraudzības datu vākšanas platformas, iespējams – uzstādot kuģos vienkāršas uzraudzības ierīces, kas darbojas reāllaikā un pieslēgtas GPS/GPRS sistēmām; atbalsta arī to, ka ļoti liela daļa zvejas datu tiek iegūta pētniecisko projektu ietvaros; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka dažas ražotāju organizācijas, galvenokārt no rūpnieciskās zvejas nozares, glabā datus par zvejas darbībām, ar kuriem būtu jāpapildina pašlaik pieejamā informācija; piebilst, ka attiecībā uz piekrastes un mazapjoma zveju, darbību, par kuru informācija ir diezgan ierobežota, jāveicina datu vākšana pašas flotes spēkiem, izmantojot kuģus kā zvejniecības uzraudzības datu vākšanas platformas, iespējams – uzstādot kuģos vienkāršas uzraudzības ierīces, kas darbojas reāllaikā un pieslēgtas GPS/GPRS sistēmām; atbalsta arī to, ka ļoti liela daļa zvejas datu tiek iegūta pētniecisko projektu ietvaros;

| 5. | uzsver to, cik noderīgi ir padarīt pieejamu zvejas flotes, zvejas darbības un nozvejas sastāva un apjoma telpiskā sadalījuma kartēšanas rezultātu, kas ļautu potenciālajiem lietotājiem piekļūt informācijai par rajoniem, kuros notiek intensīvāka zveja, nozvejotajām sugām un nozvejas apjomiem attiecīgajā rajonā, kā arī citiem parametriem; jo īpaši norāda, ka visā informācijā, kas attiecas uz šo kartēšanas veidu, būtu jāiekļauj dati par flotes tipoloģiju (piemēram, kuģu valstisko piederību, piederības ostu, vecumu, garumu, tonnāžu, jaudu un apkalpi), zvejas piepūli (piemēram, braucienu vai zvejas dienu skaitu, zvejas rīku skaitu un īpašībām) un nozveju (piemēram, mērķa sugām, papildu sugām, atpakaļ izlaistajām zivīm, svaru un vērtību); turklāt uzsver, ka datu sniegšana KSNS ļautu noteikt flotes telpisko sadalījumu un šīs informācijas salīdzināšana ar zvejas žurnālu datiem ļauj novērtēt nozvejas telpisko sadalījumu; |
| --- | --- |

5.

uzsver to, cik noderīgi ir padarīt pieejamu zvejas flotes, zvejas darbības un nozvejas sastāva un apjoma telpiskā sadalījuma kartēšanas rezultātu, kas ļautu potenciālajiem lietotājiem piekļūt informācijai par rajoniem, kuros notiek intensīvāka zveja, nozvejotajām sugām un nozvejas apjomiem attiecīgajā rajonā, kā arī citiem parametriem; jo īpaši norāda, ka visā informācijā, kas attiecas uz šo kartēšanas veidu, būtu jāiekļauj dati par flotes tipoloģiju (piemēram, kuģu valstisko piederību, piederības ostu, vecumu, garumu, tonnāžu, jaudu un apkalpi), zvejas piepūli (piemēram, braucienu vai zvejas dienu skaitu, zvejas rīku skaitu un īpašībām) un nozveju (piemēram, mērķa sugām, papildu sugām, atpakaļ izlaistajām zivīm, svaru un vērtību); turklāt uzsver, ka datu sniegšana KSNS ļautu noteikt flotes telpisko sadalījumu un šīs informācijas salīdzināšana ar zvejas žurnālu datiem ļauj novērtēt nozvejas telpisko sadalījumu;

| 6. | apstiprina, ka datu atsevišķa kartēšana pēc zvejas darbības veida (piekrastes un mazapjoma zveja un rūpnieciskā zveja) nodrošinātu reālistiskāku priekšstatu par zivsaimniecības daudzveidību; turklāt uzsver, ka informēšana par sociāli ekonomiskajiem ar zveju saistītajiem rādītājiem (piemēram, apkalpes izglītības līmeni un vecumu) varētu būt noderīgs papildinājums, lai plašāk raksturotu nozari; |
| --- | --- |

6.

apstiprina, ka datu atsevišķa kartēšana pēc zvejas darbības veida (piekrastes un mazapjoma zveja un rūpnieciskā zveja) nodrošinātu reālistiskāku priekšstatu par zivsaimniecības daudzveidību; turklāt uzsver, ka informēšana par sociāli ekonomiskajiem ar zveju saistītajiem rādītājiem (piemēram, apkalpes izglītības līmeni un vecumu) varētu būt noderīgs papildinājums, lai plašāk raksturotu nozari;

Kā veicināt informācijas iegūšanu un nodošanu

| 7. | atzīst, ka daudzām personām ir likumīgas intereses attiecībā uz piekļuvi informācijai par zvejas darbību un resursu saglabāšanas un ekspluatācijas stāvokli; saistībā ar to aicina izveidot mehānismus, lai atvieglotu ar zvejniecību saistīto datu pieejamību, ievērojot dažus nosacījumus, kas vēl jādefinē, un nosakot diferencētus piekļuves līmeņus, lai varētu nodrošināt informācijas un komerciālo interešu konfidencialitāti; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka daudzām personām ir likumīgas intereses attiecībā uz piekļuvi informācijai par zvejas darbību un resursu saglabāšanas un ekspluatācijas stāvokli; saistībā ar to aicina izveidot mehānismus, lai atvieglotu ar zvejniecību saistīto datu pieejamību, ievērojot dažus nosacījumus, kas vēl jādefinē, un nosakot diferencētus piekļuves līmeņus, lai varētu nodrošināt informācijas un komerciālo interešu konfidencialitāti;

| 8. | atgādina, ka datu vākšanu un zvejas resursu pārvaldību finansē ES un dalībvalstis, tādēļ ievāktajiem datiem jābūt pieejamiem potenciālajiem lietotājiem un sabiedrībai kopumā; uzskata, ka publiski pieejamiem jābūt arī citiem datiem, kas iegūti, pateicoties publiskajam (ES vai dalībvalstu) finansējumam vai līdzfinansējumam, bet piekļuves nosacījums attiecībā uz zvejas datiem, kas iegūti, pateicoties privātam finansējumam, un kas nesatur komerciāli jutīgu informāciju, būs to struktūru atļaujas sniegšana, kas glabā minēto informāciju; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka datu vākšanu un zvejas resursu pārvaldību finansē ES un dalībvalstis, tādēļ ievāktajiem datiem jābūt pieejamiem potenciālajiem lietotājiem un sabiedrībai kopumā; uzskata, ka publiski pieejamiem jābūt arī citiem datiem, kas iegūti, pateicoties publiskajam (ES vai dalībvalstu) finansējumam vai līdzfinansējumam, bet piekļuves nosacījums attiecībā uz zvejas datiem, kas iegūti, pateicoties privātam finansējumam, un kas nesatur komerciāli jutīgu informāciju, būs to struktūru atļaujas sniegšana, kas glabā minēto informāciju;

| 9. | norāda, ka tajā regulas, ar kuru izveido Kopienas kontroles sistēmu atbilstības KZP nodrošināšanai, nodaļā, kas attiecas uz zvejas datiem un informāciju, ir ietverti panti, kuros konkrēti ir paredzēta personas datu aizsardzība, kā arī dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu konfidencialitāte; turklāt uzsver, ka minētajā regulā ir skaidri noteikts – tiem zvejas datiem, kuru vākšana, apmaiņa ar kuriem un kuru izpaušana apdraudētu fiziskas vai juridiskas personas komerciālās intereses, tostarp intelektuālo īpašumu, piemēro spēkā esošos noteikumus par dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu konfidencialitāti; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka tajā regulas, ar kuru izveido Kopienas kontroles sistēmu atbilstības KZP nodrošināšanai, nodaļā, kas attiecas uz zvejas datiem un informāciju, ir ietverti panti, kuros konkrēti ir paredzēta personas datu aizsardzība, kā arī dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu konfidencialitāte; turklāt uzsver, ka minētajā regulā ir skaidri noteikts – tiem zvejas datiem, kuru vākšana, apmaiņa ar kuriem un kuru izpaušana apdraudētu fiziskas vai juridiskas personas komerciālās intereses, tostarp intelektuālo īpašumu, piemēro spēkā esošos noteikumus par dienesta noslēpumu un komercnoslēpumu konfidencialitāti;

| 10. | apstiprina, ka tas pats attiecas uz zvejas datiem, kas iegūti pētnieciskos projektos, un tādēļ ir normāli, ka informācija, kas iegūta zinātnisko projektu gaitā, ja tie izstrādāti, izmantojot publisko (ES vai dalībvalstu) finansējumu vai līdzfinansējumu, ir pieejama un tiek nodota potenciālajiem lietotājiem, un sabiedrībai kopumā, ievērojot nosacījumus, kas jādefinē konkrēti katram projektam; uzsver, ka dažiem zvejas datu veidiem pamatā jo īpaši ir eksperimentālu modeļu, prototipu vai aparatūras izstrāde un izmantošana, tādēļ to lietošana ir īpaši jutīga; |
| --- | --- |

10.

apstiprina, ka tas pats attiecas uz zvejas datiem, kas iegūti pētnieciskos projektos, un tādēļ ir normāli, ka informācija, kas iegūta zinātnisko projektu gaitā, ja tie izstrādāti, izmantojot publisko (ES vai dalībvalstu) finansējumu vai līdzfinansējumu, ir pieejama un tiek nodota potenciālajiem lietotājiem, un sabiedrībai kopumā, ievērojot nosacījumus, kas jādefinē konkrēti katram projektam; uzsver, ka dažiem zvejas datu veidiem pamatā jo īpaši ir eksperimentālu modeļu, prototipu vai aparatūras izstrāde un izmantošana, tādēļ to lietošana ir īpaši jutīga;

| 11. | uzsver to, ka ir Komisijas paziņojumi un ieteikumi par piekļuvi zinātniskajai informācijai, par tās izplatīšanu un saglabāšanu, kuros noteikts, ka attiecībā uz pētniecības datu izpaušanu ir jāievēro atbilstība Eiropas un valstu noteikumiem par datu aizsardzību; turklāt norāda, ka šajos dokumentos ir atzīta vajadzība pēc nosacījumiem, kuri reglamentē datu izpaušanu un ierobežojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par personas datu, privātuma, komercnoslēpumu, likumīgo komerciālo interešu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

11.

uzsver to, ka ir Komisijas paziņojumi un ieteikumi par piekļuvi zinātniskajai informācijai, par tās izplatīšanu un saglabāšanu, kuros noteikts, ka attiecībā uz pētniecības datu izpaušanu ir jāievēro atbilstība Eiropas un valstu noteikumiem par datu aizsardzību; turklāt norāda, ka šajos dokumentos ir atzīta vajadzība pēc nosacījumiem, kuri reglamentē datu izpaušanu un ierobežojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par personas datu, privātuma, komercnoslēpumu, likumīgo komerciālo interešu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;

| 12. | uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai datus glabā publiskas vai privātas struktūras un vai tie iegūti, pateicoties publiskiem vai privātiem līdzekļiem, vienmēr ir jānorāda struktūra, kas atbild par informācijas vākšanu, apstrādi un nosūtīšanu; turklāt apgalvo, ka gadījumos, kad informācijas izplatīšana var ietekmēt informāciju glabājošo struktūru konkurētspēju, konkurenci un ieņēmumus, jāizplata ir tikai datu produkti, nevis sākotnējie dati vai apstrādātie dati; pauž viedokli, ka šādos gadījumos nepieciešama obligāta atsauce uz datu avotu, lai ieinteresētās personas varētu sazināties ar oriģinālās informācijas glabātājiem un pieprasīt tiem tiesības piekļūt detalizētākiem datiem vai pat sākotnējiem datiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai datus glabā publiskas vai privātas struktūras un vai tie iegūti, pateicoties publiskiem vai privātiem līdzekļiem, vienmēr ir jānorāda struktūra, kas atbild par informācijas vākšanu, apstrādi un nosūtīšanu; turklāt apgalvo, ka gadījumos, kad informācijas izplatīšana var ietekmēt informāciju glabājošo struktūru konkurētspēju, konkurenci un ieņēmumus, jāizplata ir tikai datu produkti, nevis sākotnējie dati vai apstrādātie dati; pauž viedokli, ka šādos gadījumos nepieciešama obligāta atsauce uz datu avotu, lai ieinteresētās personas varētu sazināties ar oriģinālās informācijas glabātājiem un pieprasīt tiem tiesības piekļūt detalizētākiem datiem vai pat sākotnējiem datiem;

| 13. | uzsver, ka datu kartēšanā un sniegšanā par zvejas flotes kustību un darbībām ir nepieciešams apstiprināt pasākumus, kas paredzēti datu konfidencialitātes aizsargāšanai un komerciālo interešu aizsardzībai atbilstīgi šajā jomā piemērotajiem tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz informāciju, kas iegūta no KSNS reģistriem, zvejas žurnāliem un zvejas novērotāju reģistriem uz kuģa; uzsver, ka to var panākt, izslēdzot individualizētus datus, piemēram, kuģa nosaukumu un reģistrācijas datus, un sniedzot apkopotus datus, ko iespējams sagrupēt pēc rajona, flotes segmenta vai zvejas rīka, kā arī paredzot noteiktu laika starpību starp datu iegūšanu un to nodošanu zvejas darbību kartēšanai; tomēr atgādina, ka datu pārmērīga vispārināšana un pārāk plašas telpiskās un laika skalas izvēle var apdraudēt informācijas detalizētību un precizitāti; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka datu kartēšanā un sniegšanā par zvejas flotes kustību un darbībām ir nepieciešams apstiprināt pasākumus, kas paredzēti datu konfidencialitātes aizsargāšanai un komerciālo interešu aizsardzībai atbilstīgi šajā jomā piemērotajiem tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz informāciju, kas iegūta no KSNS reģistriem, zvejas žurnāliem un zvejas novērotāju reģistriem uz kuģa; uzsver, ka to var panākt, izslēdzot individualizētus datus, piemēram, kuģa nosaukumu un reģistrācijas datus, un sniedzot apkopotus datus, ko iespējams sagrupēt pēc rajona, flotes segmenta vai zvejas rīka, kā arī paredzot noteiktu laika starpību starp datu iegūšanu un to nodošanu zvejas darbību kartēšanai; tomēr atgādina, ka datu pārmērīga vispārināšana un pārāk plašas telpiskās un laika skalas izvēle var apdraudēt informācijas detalizētību un precizitāti;

| 14. | uzskata, ka gadījumos, kad zvejas datus glabā dalībvalstu publiskās struktūras, Komisijai būtu jāizstrādā visaptverošs izplatāmo parametru kopums, nosakot noteiktu laika starpību starp informācijas savākšanu, apstrādi un nosūtīšanu un jāveicina tās publicēšana, lai galvenās ieinteresētās personas varētu ar to iepazīties; uzskata, ka ir jāparedz minimālais parametru kopums, kas paziņojams obligāti, kā arī ekvivalentu datu paziņošana un kopīga lietošana, lai visu dalībvalstu rīcībā būtu viena veida informācija par zveju; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka gadījumos, kad zvejas datus glabā dalībvalstu publiskās struktūras, Komisijai būtu jāizstrādā visaptverošs izplatāmo parametru kopums, nosakot noteiktu laika starpību starp informācijas savākšanu, apstrādi un nosūtīšanu un jāveicina tās publicēšana, lai galvenās ieinteresētās personas varētu ar to iepazīties; uzskata, ka ir jāparedz minimālais parametru kopums, kas paziņojams obligāti, kā arī ekvivalentu datu paziņošana un kopīga lietošana, lai visu dalībvalstu rīcībā būtu viena veida informācija par zveju;

| 15. | uzskata, ka gadījumos, kad dati par zvejas darbību ir iegūti pētnieciskos projektos, ko finansē vai līdzfinansē ES vai dalībvalstis, jāparedz noteikums par obligātu šo datu paziņošanu pēc projekta pabeigšanas un saskaņā ar iepriekš apstiprinātu grafiku; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka gadījumos, kad dati par zvejas darbību ir iegūti pētnieciskos projektos, ko finansē vai līdzfinansē ES vai dalībvalstis, jāparedz noteikums par obligātu šo datu paziņošanu pēc projekta pabeigšanas un saskaņā ar iepriekš apstiprinātu grafiku;

| 16. | atzīst, ka gadījumos, kad zvejas dati ir iegūti pētnieciskos projektos, jāparedz pamatots termiņš, kurā atbildīgajiem pētniekiem jāpublicē pētījuma dati; uzsver, ka saskaņā ar iniciatīvu “Apvārsnis 2020” šo pienākumu var atcelt, nosakot minētai publikācijai moratoriju; turklāt uzskata, ka datu paziņošanai jānotiek iespējami īsākā termiņā un moratorijs nedrīkst būt ilgāks par trim gadiem, lai nepieļautu datu novecošanos un tos varētu pilnībā izmantot; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka gadījumos, kad zvejas dati ir iegūti pētnieciskos projektos, jāparedz pamatots termiņš, kurā atbildīgajiem pētniekiem jāpublicē pētījuma dati; uzsver, ka saskaņā ar iniciatīvu “Apvārsnis 2020” šo pienākumu var atcelt, nosakot minētai publikācijai moratoriju; turklāt uzskata, ka datu paziņošanai jānotiek iespējami īsākā termiņā un moratorijs nedrīkst būt ilgāks par trim gadiem, lai nepieļautu datu novecošanos un tos varētu pilnībā izmantot;

Kā nodrošināt informācijas efektīvu apstrādi un ievietošanu tīklā

| 17. | uzsver, ka drošu un uzticamu datu sniegšanai nepieciešama standartizācija, pārbaude un kvalitātes kontrole tiem datiem, kas iegūti no dalībvalstu datu bāzēm un zvejas darbības izpētes projektos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka drošu un uzticamu datu sniegšanai nepieciešama standartizācija, pārbaude un kvalitātes kontrole tiem datiem, kas iegūti no dalībvalstu datu bāzēm un zvejas darbības izpētes projektos;

| 18. | atzīst par būtisku izstrādāt kopīgus protokolus/modeļus, kas saskaņoti un pārbaudīti datu paraugu ņemšanas, vākšanas un apstrādes stratēģiju ziņā, kā arī informācijas sniegšanas formātu, kas ir būtisks, lai nodrošinātu zvejas datu salīdzināmību un savstarpēju izmantojamību; precizē, ka šim nolūkam var izmantot DVS definēto modeli; |
| --- | --- |

18.

atzīst par būtisku izstrādāt kopīgus protokolus/modeļus, kas saskaņoti un pārbaudīti datu paraugu ņemšanas, vākšanas un apstrādes stratēģiju ziņā, kā arī informācijas sniegšanas formātu, kas ir būtisks, lai nodrošinātu zvejas datu salīdzināmību un savstarpēju izmantojamību; precizē, ka šim nolūkam var izmantot DVS definēto modeli;

| 19. | apgalvo, ka zvejas datu sniegšanas veids var atšķirties atkarībā no to sarežģītības un tādēļ nepieciešams definēt datus, kas var tiks sniegti kā sākotnējie dati, apstrādātie dati vai datu produkti; uzsver, ka elementārākos/vienkāršākos parametrus var sniegt kā sākotnējus datus, bet tie parametri, kas ir vissarežģītākie/visspecifiskākie un kam nepieciešama analīze un specializēta interpretācija, jāsniedz kā apstrādāti dati vai datu produkti; uzsver, ka ir jānorāda zvejas informācijas veids, kas sniegts potenciālajiem lietotājiem, atsevišķi nodalot sākotnējos datus, apstrādātos datus un datu produktus, kā arī parametrus, kas iegūti, veicot pasākumus, un tos, kas izriet no modeļiem; |
| --- | --- |

19.

apgalvo, ka zvejas datu sniegšanas veids var atšķirties atkarībā no to sarežģītības un tādēļ nepieciešams definēt datus, kas var tiks sniegti kā sākotnējie dati, apstrādātie dati vai datu produkti; uzsver, ka elementārākos/vienkāršākos parametrus var sniegt kā sākotnējus datus, bet tie parametri, kas ir vissarežģītākie/visspecifiskākie un kam nepieciešama analīze un specializēta interpretācija, jāsniedz kā apstrādāti dati vai datu produkti; uzsver, ka ir jānorāda zvejas informācijas veids, kas sniegts potenciālajiem lietotājiem, atsevišķi nodalot sākotnējos datus, apstrādātos datus un datu produktus, kā arī parametrus, kas iegūti, veicot pasākumus, un tos, kas izriet no modeļiem;

| 20. | uzsver, ka noteiktos gadījumos ļoti detalizētu datu sniegšana un pārmērīgi precīza kartēšana var izraisīt nevēlamu zvejas darbības pievēršanos noteiktiem resursiem un jutīgiem jūras biotopiem, tādēļ uzskata, ka informācijas izplatīšana jāpapildina ar attiecīgo resursu un biotopu aizsardzības un kontroles pasākumu veikšanu; turklāt pieprasa, lai netiktu sniegta jutīga informācija par reto vai apdraudēto jūras sugu telpisko izplatību, garantējot to aizsardzību; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka noteiktos gadījumos ļoti detalizētu datu sniegšana un pārmērīgi precīza kartēšana var izraisīt nevēlamu zvejas darbības pievēršanos noteiktiem resursiem un jutīgiem jūras biotopiem, tādēļ uzskata, ka informācijas izplatīšana jāpapildina ar attiecīgo resursu un biotopu aizsardzības un kontroles pasākumu veikšanu; turklāt pieprasa, lai netiktu sniegta jutīga informācija par reto vai apdraudēto jūras sugu telpisko izplatību, garantējot to aizsardzību;

| 21. | uzskata, ka efektīvai datu apkopošanai un sniegšanai nepieciešama pareiza koordinācija no ES puses, kā arī datu sasaistīšana un sadarbība dalībvalstu līmenī; uzsver, ka Komisijas līmeņa koordinācija ir būtiska prioritāro mērķu noteikšanai, izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošanai datu vākšanas, apstrādes un sniegšanas gaitā, kā arī sinerģiju izveidei starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka efektīvai datu apkopošanai un sniegšanai nepieciešama pareiza koordinācija no ES puses, kā arī datu sasaistīšana un sadarbība dalībvalstu līmenī; uzsver, ka Komisijas līmeņa koordinācija ir būtiska prioritāro mērķu noteikšanai, izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošanai datu vākšanas, apstrādes un sniegšanas gaitā, kā arī sinerģiju izveidei starp dalībvalstīm;

| 22. | uzsver, ka, ņemot vērā datu vākšanas sistēmu daudzveidību un to datu apjomu un veidu, ko vāc dažādas publiskas un privātas struktūras, kas glabā zvejas informāciju, datu sasaistīšana un sadarbība starp dalībvalstīm ir būtiska, lai nodrošinātu datu daudzveidības, apjoma un formāta saskaņotību; uzsver, ka tas, cik efektīva ir datu sasaistīšana un sadarbība starp dalībvalstīm, ir regulāri jānovērtē Komisijas līmenī; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka, ņemot vērā datu vākšanas sistēmu daudzveidību un to datu apjomu un veidu, ko vāc dažādas publiskas un privātas struktūras, kas glabā zvejas informāciju, datu sasaistīšana un sadarbība starp dalībvalstīm ir būtiska, lai nodrošinātu datu daudzveidības, apjoma un formāta saskaņotību; uzsver, ka tas, cik efektīva ir datu sasaistīšana un sadarbība starp dalībvalstīm, ir regulāri jānovērtē Komisijas līmenī;

| 23. | iesaka uzdot dalībvalstīm izraudzīties valsts struktūru, kas atbildētu par datu vākšanu, apkopošanu, apstrādi, kvalitātes kontroli, sasaistīšanu un nosūtīšanu, lai integrētu vienā kopīgā platformā piekļuvei zvejas informācijai; uzsver, ka šim nolūkam dalībvalstu līmenī varētu izveidot īpašu struktūru, ko finansētu Savienības fondi un koordinētu Komisija; |
| --- | --- |

23.

iesaka uzdot dalībvalstīm izraudzīties valsts struktūru, kas atbildētu par datu vākšanu, apkopošanu, apstrādi, kvalitātes kontroli, sasaistīšanu un nosūtīšanu, lai integrētu vienā kopīgā platformā piekļuvei zvejas informācijai; uzsver, ka šim nolūkam dalībvalstu līmenī varētu izveidot īpašu struktūru, ko finansētu Savienības fondi un koordinētu Komisija;

Kā gūt labumu no informācijas apstrādes un interpretācijas

| 24. | uzskata, ka, lai pilnībā izmantotu šo iniciatīvu, jāizstrādā tāds pārvaldības un darbības modelis, kas nodrošinātu pareizu zvejas datu vākšanu, apstrādi, interpretāciju un izplatīšanu, vienlaikus efektīvi līdzdarbojoties un iesaistot dalībvalstis, zinātnieku aprindas un pašvaldības; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, lai pilnībā izmantotu šo iniciatīvu, jāizstrādā tāds pārvaldības un darbības modelis, kas nodrošinātu pareizu zvejas datu vākšanu, apstrādi, interpretāciju un izplatīšanu, vienlaikus efektīvi līdzdarbojoties un iesaistot dalībvalstis, zinātnieku aprindas un pašvaldības;

| 25. | uzskata, ka pārvaldības un darbības ziņā būtiski ir piešķirt pastāvīgu statusu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklam (EMODNET); uzsver, ka zvejas datu integrāciju un sniegšanu šajā platformā labvēlīgi ietekmētu pieredze, kas uzkrāta, izstrādājot EMODNET koncepciju, kad tika izveidotas un darbojās dažādas tematiskās grupas un tika veidoti tematiskie portāli par jūras vidi (par hidroloģijas, ģeoloģijas, fizikas, ķīmijas, bioloģijas, biotopu un cilvēka darbības tematiku); |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka pārvaldības un darbības ziņā būtiski ir piešķirt pastāvīgu statusu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklam (EMODNET); uzsver, ka zvejas datu integrāciju un sniegšanu šajā platformā labvēlīgi ietekmētu pieredze, kas uzkrāta, izstrādājot EMODNET koncepciju, kad tika izveidotas un darbojās dažādas tematiskās grupas un tika veidoti tematiskie portāli par jūras vidi (par hidroloģijas, ģeoloģijas, fizikas, ķīmijas, bioloģijas, biotopu un cilvēka darbības tematiku);

| 26. | uzskata, ka šīs nozares nozīmība ES pamato ar zveju saistīto datu iekļaušanu, ja iespējams, īpašā papildu tematiskajā grupā EMODNET platformas ietvaros vai to integrēšanu jaunizveidotā tematiskā portālā, kas veltīts cilvēka darbībām, tādējādi nodrošinot vispārīgāku un pilnīgāku saturu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka šīs nozares nozīmība ES pamato ar zveju saistīto datu iekļaušanu, ja iespējams, īpašā papildu tematiskajā grupā EMODNET platformas ietvaros vai to integrēšanu jaunizveidotā tematiskā portālā, kas veltīts cilvēka darbībām, tādējādi nodrošinot vispārīgāku un pilnīgāku saturu;

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt saskaņotību starp EMODNET platformu un Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) Jūras dienestu, lai pilnībā izmantotu sniegto informāciju un varētu sasaistīt datus par zvejas darbību ar satelītnovērošanas datiem par jūras vides parametriem, ko nodrošina GMES; |
| --- | --- |

27.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt saskaņotību starp EMODNET platformu un Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) Jūras dienestu, lai pilnībā izmantotu sniegto informāciju un varētu sasaistīt datus par zvejas darbību ar satelītnovērošanas datiem par jūras vides parametriem, ko nodrošina GMES;

| 28. | uzskata, ka tik vērienīgai iniciatīvai kā “Zināšanas par jūru 2020”, ko raksturo plašums un daudzu nozaru iesaiste, ko varētu uzlabot ar zvejas informācijas integrēšanu, nepieciešams konkrēts rīcības plāns, kas noteiktu vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus starp ES un dalībvalstīm saskaņotas darbības ietvaros; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka tik vērienīgai iniciatīvai kā “Zināšanas par jūru 2020”, ko raksturo plašums un daudzu nozaru iesaiste, ko varētu uzlabot ar zvejas informācijas integrēšanu, nepieciešams konkrēts rīcības plāns, kas noteiktu vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus starp ES un dalībvalstīm saskaņotas darbības ietvaros;

| 29. | uzsver, ka šāda projekta īstenošanai un panākumiem ir nepieciešams pienācīgs finansējums, kā arī garantijas par ilgtermiņa kontinuitāti un prognozējamību; uzstāj, ka ES ir pienācīgi jāveicina un jāatbalsta tādu zvejas datu sniegšana, ko varētu integrēt jūras dibena digitālajā daudzaspektu kartēšanā; saistībā ar to atgādina, ka informācijas sniegšanai par zvejniecību ir nepieciešams sasaistīt finansēšanas mehānismus, kas šim nolūkam izveidoti Savienības un valstu līmenī, vienlaikus uzsverot, ka EJZF priekšlikums ietver atbalstu tehniskajiem instrumentiem, kas paredzēti EMODNET izveidei un darbībai; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka šāda projekta īstenošanai un panākumiem ir nepieciešams pienācīgs finansējums, kā arī garantijas par ilgtermiņa kontinuitāti un prognozējamību; uzstāj, ka ES ir pienācīgi jāveicina un jāatbalsta tādu zvejas datu sniegšana, ko varētu integrēt jūras dibena digitālajā daudzaspektu kartēšanā; saistībā ar to atgādina, ka informācijas sniegšanai par zvejniecību ir nepieciešams sasaistīt finansēšanas mehānismus, kas šim nolūkam izveidoti Savienības un valstu līmenī, vienlaikus uzsverot, ka EJZF priekšlikums ietver atbalstu tehniskajiem instrumentiem, kas paredzēti EMODNET izveidei un darbībai;

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Reģionu komitejai, Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai, reģionu konsultatīvajām padomēm un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Reģionu komitejai, Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai, reģionu konsultatīvajām padomēm un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai.

---

(1)  OV C 76 E, 25.3.2010., 38. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/78

---

P7_TA(2013)0443

Klimata pārmaiņu konference

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā, Polijā (COP 19) (2013/2666(RSP))

(2016/C 208/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā 2007. gadā Bali notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konferences rezultātus un Bali rīcības plānu (1. lēmums/COP 13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gadā Bali notikušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konferences rezultātus un Bali rīcības plānu (1. lēmums/COP 13),

| — | ņemot vērā UNFCCC pušu 15.konferenci (COP 15) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 5. pušu konferenci (CMP5), kas notika 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā, Dānijā, un Kopenhāgenas vienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC pušu 15.konferenci (COP 15) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 5. pušu konferenci (CMP5), kas notika 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā, Dānijā, un Kopenhāgenas vienošanos,

| — | ņemot vērā UNFCCC pušu 16. konferenci (COP 16) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 6. pušu konferenci (CMP6), kas notika Kankunā, Meksikā, no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim, un ņemot vērā Kankunas vienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC pušu 16. konferenci (COP 16) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 6. pušu konferenci (CMP6), kas notika Kankunā, Meksikā, no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim, un ņemot vērā Kankunas vienošanos,

| — | ņemot vērā UNFCCC 17. pušu konferenci (COP 17) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 7. pušu konferenci (CMP7), kas notika Durbanā, Dienvidāfrikā, no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim, un ņemot vērā Durbanas pastiprinātas rīcības platformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 17. pušu konferenci (COP 17) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 7. pušu konferenci (CMP7), kas notika Durbanā, Dienvidāfrikā, no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim, un ņemot vērā Durbanas pastiprinātas rīcības platformu,

| — | ņemot vērā UNFCCC 18. pušu konferenci (COP 18) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 8. pušu konferenci (CMP8), kas notika Dohā, Katarā, no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, un Dohas galīgās vienošanās klimata jautājumā pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 18. pušu konferenci (COP 18) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 8. pušu konferenci (CMP8), kas notika Dohā, Katarā, no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, un Dohas galīgās vienošanās klimata jautājumā pieņemšanu,

| — | ņemot vērā UNFCCC 19. pušu konferenci (COP 19) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 9. pušu konferenci (CMP9), kas notiks Varšavā, Polijā, no 2013. gada 11. līdz 23. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 19. pušu konferenci (COP 19) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto 9. pušu konferenci (CMP9), kas notiks Varšavā, Polijā, no 2013. gada 11. līdz 23. novembrim,

| — | ņemot vērā 2008. gada decembra ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada decembra ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (1),

| — | ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: Nākotne sākas jau šodien – ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: Nākotne sākas jau šodien – ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (2),

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferencē (3), 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences (COP 15) rezultātiem (4), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (COP 16) (5), 2011. gada 16. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17) (6) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Dohā, Katarā (COP 18) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferencē (3), 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences (COP 15) rezultātiem (4), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (COP 16) (5), 2011. gada 16. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17) (6) un 2012. gada 22. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Dohā, Katarā (COP 18) (7),

| — | ņemot vērā 2012. gada 15. marta rezolūciju par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 15. marta rezolūciju par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 26. marta konsultatīvo paziņojumu par 2015. gada starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gada (SWD(2013)0097), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 26. marta konsultatīvo paziņojumu par 2015. gada starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām: starptautiskās klimata politikas veidošana laikposmam pēc 2020. gada (SWD(2013)0097),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 9. marta secinājumus par paveiktā darba kontroli saistībā ar ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pušu 17. konferenci (COP 17) un Kioto protokola 7. pušu sanāksmi (CMP7) (Durbanā, Dienvidāfrikā, no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 9. marta secinājumus par paveiktā darba kontroli saistībā ar ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pušu 17. konferenci (COP 17) un Kioto protokola 7. pušu sanāksmi (CMP7) (Durbanā, Dienvidāfrikā, no 2011. gada 28. novembra līdz 9. decembrim),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. maija secinājumus par klimata jomas finansējumu kā tūlītēju finansējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. maija secinājumus par klimata jomas finansējumu kā tūlītēju finansējumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija un 2013. gada 24. jūnija secinājumus par ES diplomātiju klimata jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija un 2013. gada 24. jūnija secinājumus par ES diplomātiju klimata jomā,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2012. gada novembra kopsavilkuma ziņojumu “Emisiju neatbilstības ziņojums 2012”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2012. gada novembra kopsavilkuma ziņojumu “Emisiju neatbilstības ziņojums 2012”;

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Samaziniet siltumu – kādēļ nav pieļaujama par 4 oC siltāka pasaule”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Samaziniet siltumu – kādēļ nav pieļaujama par 4 oC siltāka pasaule”,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā (COP 19) (O-000095/2013 – B7-0517/2013 un O-000096/2013 – B7-0518/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par klimata pārmaiņu konferenci Varšavā (COP 19) (O-000095/2013 – B7-0517/2013 un O-000096/2013 – B7-0518/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā klimata pārmaiņas ir ļoti aktuāls un potenciāli neatgriezenisks apdraudējums cilvēku sabiedrībai, bioloģiskajai daudzveidībai un planētai, tāpēc klimata pārmaiņu problēma ir jārisina starptautiskā līmenī un iesaistoties visām pusēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas ir ļoti aktuāls un potenciāli neatgriezenisks apdraudējums cilvēku sabiedrībai, bioloģiskajai daudzveidībai un planētai, tāpēc klimata pārmaiņu problēma ir jārisina starptautiskā līmenī un iesaistoties visām pusēm;

| B. | tā kā Dohas klimata ceļvedī ar bažām norādīts uz ievērojamo atšķirību starp pušu pašreizējām saistībām klimata pārmaiņu mazināšanas jomā attiecībā uz globālo ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu līdz 2020. gadam un kopīgo emisiju attīstības virzienu, kas liecina, ka pastāv iespējas saglabāt ikgadējo virsmas vidējās temperatūras pieaugumu 2 oC robežās (2 oC mērķis); |
| --- | --- |

B.

tā kā Dohas klimata ceļvedī ar bažām norādīts uz ievērojamo atšķirību starp pušu pašreizējām saistībām klimata pārmaiņu mazināšanas jomā attiecībā uz globālo ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu līdz 2020. gadam un kopīgo emisiju attīstības virzienu, kas liecina, ka pastāv iespējas saglabāt ikgadējo virsmas vidējās temperatūras pieaugumu 2 oC robežās (2 oC mērķis);

| C. | tā kā atbilstīgi zinātniskajiem pierādījumiem, ar ko iepazīstināja Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) 2 oC mērķi ir iespējams sasniegt vienīgi tad, ja līdz 2015. gadam emisiju apjoms sasniedz savu maksimālo līmeni, līdz 2050. gadam tiek samazināts par 50 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un pēc tam turpina pastāvīgi samazināties; tā kā šā iemesla dēļ ES būtu jāiestājas par konkrētiem pasākumiem un to efektīvu īstenošanu globālā līmenī līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbilstīgi zinātniskajiem pierādījumiem, ar ko iepazīstināja Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) 2 oC mērķi ir iespējams sasniegt vienīgi tad, ja līdz 2015. gadam emisiju apjoms sasniedz savu maksimālo līmeni, līdz 2050. gadam tiek samazināts par 50 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un pēc tam turpina pastāvīgi samazināties; tā kā šā iemesla dēļ ES būtu jāiestājas par konkrētiem pasākumiem un to efektīvu īstenošanu globālā līmenī līdz 2020. gadam;

| D. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumu ,,Samazini siltuma padevi” pašreizējās emisiju līknes liecina, ka 20 līdz 30 gadu laikā vidējā temperatūra, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmetu, paaugstināsies par 2 oC, bet līdz 2100. gadam – par 4 oC; tā kā virzība uz pieaugumu par 4 oC varētu izraisīt ievērojami lielākus temperatūras pieaugumus sevišķi jutīgos tropu reģionos; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumu ,,Samazini siltuma padevi” pašreizējās emisiju līknes liecina, ka 20 līdz 30 gadu laikā vidējā temperatūra, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmetu, paaugstināsies par 2 oC, bet līdz 2100. gadam – par 4 oC; tā kā virzība uz pieaugumu par 4 oC varētu izraisīt ievērojami lielākus temperatūras pieaugumus sevišķi jutīgos tropu reģionos;

| E. | tā kā nesenu zinātnisku pētījumu rezultāti uzsver arī draudus, ko rada sasilšana par 2 oC, un pastāv plaša vienprātība, ka līdzšinējais temperatūras pieaugums (globālā līmenī par aptuveni 0,8 oC salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta) ir viens no dažu jau pieredzēto humanitāro un pārtikas krīžu cēloņiem, jo īpaši attiecībā uz smagākajām krīzēm Āfrikā, sevišķi Āfrikas ragā un Sāhelā; |
| --- | --- |

E.

tā kā nesenu zinātnisku pētījumu rezultāti uzsver arī draudus, ko rada sasilšana par 2 oC, un pastāv plaša vienprātība, ka līdzšinējais temperatūras pieaugums (globālā līmenī par aptuveni 0,8 oC salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta) ir viens no dažu jau pieredzēto humanitāro un pārtikas krīžu cēloņiem, jo īpaši attiecībā uz smagākajām krīzēm Āfrikā, sevišķi Āfrikas ragā un Sāhelā;

| F. | tā kā saistībā ar vispāratzītajiem riskiem un izmaksām, ko pasaulei rada pašreizējā virzība emisiju jomā, visām pusēm ir ne tikai jāuzņemas saistības, bet ir vajadzīga arī politiskā griba tās īstenot; |
| --- | --- |

F.

tā kā saistībā ar vispāratzītajiem riskiem un izmaksām, ko pasaulei rada pašreizējā virzība emisiju jomā, visām pusēm ir ne tikai jāuzņemas saistības, bet ir vajadzīga arī politiskā griba tās īstenot;

| G. | tā kā daudziem reģioniem temperatūras palielināšanās par 2 oC ir jau ārkārtīgi bīstama; tā kā 112 valstis, tostarp visneaizsargātākās valstis, mazās salu valstis un vismazāk attīstītās valstis ir prasījušas samazināt CO2 daudzumu atmosfērā zem 350 daļām uz miljonu un noturēt globālo temperatūras celšanos zem 1,5 oC; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudziem reģioniem temperatūras palielināšanās par 2 oC ir jau ārkārtīgi bīstama; tā kā 112 valstis, tostarp visneaizsargātākās valstis, mazās salu valstis un vismazāk attīstītās valstis ir prasījušas samazināt CO2 daudzumu atmosfērā zem 350 daļām uz miljonu un noturēt globālo temperatūras celšanos zem 1,5 oC;

| H. | tā kā Varšavas konferencei (COP 19) būs izšķiroša nozīme, nodrošinot nepieciešamo progresu Durbanas platformas īstenošanai, lai sagatavotu priekšnoteikumus saistību izstrādei un vispārēja juridiski saistoša nolīguma noslēgšanai līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Varšavas konferencei (COP 19) būs izšķiroša nozīme, nodrošinot nepieciešamo progresu Durbanas platformas īstenošanai, lai sagatavotu priekšnoteikumus saistību izstrādei un vispārēja juridiski saistoša nolīguma noslēgšanai līdz 2015. gadam;

| I. | tā kā šādam globālam juridiski saistošam nolīgumam jāatbilst 2 oC mērķim atbilstošam oglekļa budžetam, taisnīgumam un principam par “kopējiem, tomēr atšķirīgiem pienākumiem un atbilstīgām iespējām” (CBDRRC) un tajā jāatzīst, ka visiem galvenajiem emitentiem, ievērojot to pienākumu un iespēju attīstību, ir jāpieņem vērienīgi un pietiekami mērķi un attiecīgi politiski pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; atgādina, ka 90 % no globālo emisiju apjoma pieauguma rada jaunattīstības valstis, kuras nav uzņēmušās nekādas spēkā esošajā Kioto protokolā paredzētas saistības; |
| --- | --- |

I.

tā kā šādam globālam juridiski saistošam nolīgumam jāatbilst 2 oC mērķim atbilstošam oglekļa budžetam, taisnīgumam un principam par “kopējiem, tomēr atšķirīgiem pienākumiem un atbilstīgām iespējām” (CBDRRC) un tajā jāatzīst, ka visiem galvenajiem emitentiem, ievērojot to pienākumu un iespēju attīstību, ir jāpieņem vērienīgi un pietiekami mērķi un attiecīgi politiski pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; atgādina, ka 90 % no globālo emisiju apjoma pieauguma rada jaunattīstības valstis, kuras nav uzņēmušās nekādas spēkā esošajā Kioto protokolā paredzētas saistības;

| J. | tā kā attīstītās valstis COP 16 Kankunā 2010. gadā pauda apņemšanos, ka tās piešķirs USD 30 miljardus 2010.–2012. gadā un līdz 2020. gadam ik gadu nodrošinās “jaunus un papildinu” līdzekļus 100 miljardu USD apmērā, lai atbalstītu jaunattīstības valstis grūtībās, ko izraisījušas klimata pārmaiņas; tā kā bija paredzēts, ka šis finansējums nodrošinās attiecībā uz pielāgošanos un ietekmes mazināšanu līdzsvarotu piešķīrumu; tā kā līdz šim brīdim tā arī nav panākta starptautiska vienošanās par to, ko nozīmē “jauni un papildu”; |
| --- | --- |

J.

tā kā attīstītās valstis COP 16 Kankunā 2010. gadā pauda apņemšanos, ka tās piešķirs USD 30 miljardus 2010.–2012. gadā un līdz 2020. gadam ik gadu nodrošinās “jaunus un papildinu” līdzekļus 100 miljardu USD apmērā, lai atbalstītu jaunattīstības valstis grūtībās, ko izraisījušas klimata pārmaiņas; tā kā bija paredzēts, ka šis finansējums nodrošinās attiecībā uz pielāgošanos un ietekmes mazināšanu līdzsvarotu piešķīrumu; tā kā līdz šim brīdim tā arī nav panākta starptautiska vienošanās par to, ko nozīmē “jauni un papildu”;

| K. | tā kā, lai gan puses Kopenhāgenā apstiprināja saistības piešķirt USD 30 miljardus trīs gadu periodā kā darbības uzsākšanas finansējumu, joprojām nav nekādas skaidrības par to, cik liels finansējums klimata jomai tiks faktiski sniegts, lai nodrošinātu šādu saistību uzticamību; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai gan puses Kopenhāgenā apstiprināja saistības piešķirt USD 30 miljardus trīs gadu periodā kā darbības uzsākšanas finansējumu, joprojām nav nekādas skaidrības par to, cik liels finansējums klimata jomai tiks faktiski sniegts, lai nodrošinātu šādu saistību uzticamību;

| L. | tā kā arvien vairāk tiek atzīta nepieciešamība rūpīgi sekot to tirgus dalībnieku darbībām, kuri rada ievērojamu daudzumu siltumnīcefekta gāzu vai gūst labumu no fosilā kurināmā dedzināšanas, vājinot vai apturot centienus aizsargāt klimatu; |
| --- | --- |

L.

tā kā arvien vairāk tiek atzīta nepieciešamība rūpīgi sekot to tirgus dalībnieku darbībām, kuri rada ievērojamu daudzumu siltumnīcefekta gāzu vai gūst labumu no fosilā kurināmā dedzināšanas, vājinot vai apturot centienus aizsargāt klimatu;

| M. | tā kā saskaņā ar Potsdamas Klimata pārmaiņu pētniecības institūta un Madrides Universitātes veikto pētījumu līdz 2020. gadam ārkārtīga karstuma viļņu skaits dubultosies, bet līdz 2040. gadam tas palielināsies četras reizes; tā kā šajā pētījumā ir arī secināts, ka šo tendenci gadsimta otrajā pusē varētu apturēt, ja tiktu būtiski samazinātas globālās emisijas; tā kā notikumu attīstības gaita, šķiet, apstiprina zinātnieku teikto, jo arī Eiropā arvien biežāk notiek dažādas dabas katastrofas, piemēram, plūdi vai ārkārtīgi spēcīgas vētras; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Potsdamas Klimata pārmaiņu pētniecības institūta un Madrides Universitātes veikto pētījumu līdz 2020. gadam ārkārtīga karstuma viļņu skaits dubultosies, bet līdz 2040. gadam tas palielināsies četras reizes; tā kā šajā pētījumā ir arī secināts, ka šo tendenci gadsimta otrajā pusē varētu apturēt, ja tiktu būtiski samazinātas globālās emisijas; tā kā notikumu attīstības gaita, šķiet, apstiprina zinātnieku teikto, jo arī Eiropā arvien biežāk notiek dažādas dabas katastrofas, piemēram, plūdi vai ārkārtīgi spēcīgas vētras;

| N. | tā kā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) pētījumā ir secināts, ka ir iespējams izveidot ilgtspējīgu un energoefektīvu ekonomiku, vienlaikus nodrošinot darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) pētījumā ir secināts, ka ir iespējams izveidot ilgtspējīgu un energoefektīvu ekonomiku, vienlaikus nodrošinot darbavietu radīšanu;

| O. | tā kā Potsdamas Klimata pārmaiņu pētniecības institūta veiktajā pētījumā ir secināts, ka gadījumā, ja vispārēju rīcību attiecībā uz starptautisku klimata politiku sāks īstenot tikai pēc 2030. gada, pasaules ekonomikas izaugsme turpmākajā desmitgadē varētu samazināties līdz pat 7 % – salīdzinājumā ar 2 %, ja nolīgums tiks noslēgts jau 2015. gadā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Potsdamas Klimata pārmaiņu pētniecības institūta veiktajā pētījumā ir secināts, ka gadījumā, ja vispārēju rīcību attiecībā uz starptautisku klimata politiku sāks īstenot tikai pēc 2030. gada, pasaules ekonomikas izaugsme turpmākajā desmitgadē varētu samazināties līdz pat 7 % – salīdzinājumā ar 2 %, ja nolīgums tiks noslēgts jau 2015. gadā;

| P. | tā kā ES pilsētu mēru pakta iniciatīva joprojām gūst panākumus un tagad gandrīz 5 000 vietējās pašvaldības ir apņēmušās pārsniegt ES klimata un enerģētikas mērķus līdz 2020. gadam; tā kā šis Eiropas vietējo pašvaldību parādītais entuziasms un iesaistīšanās ir jāizmanto kā paraugs vērienīgu klimata un enerģētikas politikas mērķu izvirzīšanai starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES pilsētu mēru pakta iniciatīva joprojām gūst panākumus un tagad gandrīz 5 000 vietējās pašvaldības ir apņēmušās pārsniegt ES klimata un enerģētikas mērķus līdz 2020. gadam; tā kā šis Eiropas vietējo pašvaldību parādītais entuziasms un iesaistīšanās ir jāizmanto kā paraugs vērienīgu klimata un enerģētikas politikas mērķu izvirzīšanai starptautiskā līmenī;

| Q. | tā kā attīstītās valstis un jaunattīstības valstis ir piekritušas CBDRRC principam; tā kā centieni ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas tomēr kopumā ir nepietiekami un vājie rezultāti, kas sasniegti pēc iepriekšējām COP, izriet no politiskās gribas trūkuma atsevišķās valstīs; tā kā ir nepieciešams novērst šo trūkumu, ņemot vērā nesenās ārkārtējās dabas katastrofas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā attīstītās valstis un jaunattīstības valstis ir piekritušas CBDRRC principam; tā kā centieni ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas tomēr kopumā ir nepietiekami un vājie rezultāti, kas sasniegti pēc iepriekšējām COP, izriet no politiskās gribas trūkuma atsevišķās valstīs; tā kā ir nepieciešams novērst šo trūkumu, ņemot vērā nesenās ārkārtējās dabas katastrofas;

| R. | tā kā valdības ir kopīgi atbildīgas par to, lai uz klimata pārmaiņām, ar ko saskaras cilvēce un planēta, tiktu pienācīgi reaģēts; tā kā valstīm vajadzētu saņemt atbalstu no visām ieinteresētajām pusēm, tostarp attiecīgo valstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā valdības ir kopīgi atbildīgas par to, lai uz klimata pārmaiņām, ar ko saskaras cilvēce un planēta, tiktu pienācīgi reaģēts; tā kā valstīm vajadzētu saņemt atbalstu no visām ieinteresētajām pusēm, tostarp attiecīgo valstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| S. | tā kā starptautiskā sabiedrība meklē jaunu pasaules attīstības sistēmu vienlaikus divos virzienos – Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanā un Rio+20 konferencē aizsāktajā ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas procesā; tā kā šie virzieni vairākos jautājumos būtiski pārklājas; |
| --- | --- |

S.

tā kā starptautiskā sabiedrība meklē jaunu pasaules attīstības sistēmu vienlaikus divos virzienos – Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanā un Rio+20 konferencē aizsāktajā ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas procesā; tā kā šie virzieni vairākos jautājumos būtiski pārklājas;

| T. | tā kā ar klimatu saistītās problēmas nekādā ziņā nesamazina problēmas, kas saistītas ar attīstību, bet gan tās palielina; tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) līdzekļus nedrīkst novirzīt klimata jomas finansēšanai, bet ir jāturpina ievērot princips, ka klimata jomas finansējumu piešķir papildus OAP piešķīrumiem un saistībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā ar klimatu saistītās problēmas nekādā ziņā nesamazina problēmas, kas saistītas ar attīstību, bet gan tās palielina; tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) līdzekļus nedrīkst novirzīt klimata jomas finansēšanai, bet ir jāturpina ievērot princips, ka klimata jomas finansējumu piešķir papildus OAP piešķīrumiem un saistībām;

| U. | tā kā klimata pārmaiņas ir milzīgs drauds daudzām cilvēktiesībām, tostarp tiesībām uz pārtiku, tiesībām uz ūdeni un sanitāriem apstākļiem un, vispārīgāk, tiesībām uz attīstību; |
| --- | --- |

U.

tā kā klimata pārmaiņas ir milzīgs drauds daudzām cilvēktiesībām, tostarp tiesībām uz pārtiku, tiesībām uz ūdeni un sanitāriem apstākļiem un, vispārīgāk, tiesībām uz attīstību;

| V. | tā kā 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām pasaulē rodas no mežu izciršanas un citiem zemes izmantošanas un zemes izmantojuma maiņas veidiem; un tā kā agromežsaimniecība veicina CO2 emisiju samazināšanas centienus, palielinot oglekļa uzglabāšanu un samazinot nabadzību, jo tiek dažādotas vietējo kopienu peļņas iespējas; |
| --- | --- |

V.

tā kā 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām pasaulē rodas no mežu izciršanas un citiem zemes izmantošanas un zemes izmantojuma maiņas veidiem; un tā kā agromežsaimniecība veicina CO2 emisiju samazināšanas centienus, palielinot oglekļa uzglabāšanu un samazinot nabadzību, jo tiek dažādotas vietējo kopienu peļņas iespējas;

| W. | tā kā Starptautiskajā enerģētikas pārskatā 2013. gadam tiek prognozēts, ka laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam pieprasījums pēc enerģijas pasaulē palielināsies par 56 % (9) , un šāda pieprasījuma apmierināšana ievērojami palielināsies CO2 emisijas; tā kā lielākā daļa pieprasījuma un emisiju pieauguma būs vērojama jaunietekmes ekonomikās; tā kā visā pasaulē atbilstīgi Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) datiem fosilā kurināmā ieguvei ir piešķirtas subsīdijas USD 1,9 triljonu apmērā, un ASV, Ķīna un Krievija ir lielākās šādu subsīdiju piešķīrējas, kopumā piešķirot aptuveni pusi no šīm subsīdijām (10); |
| --- | --- |

W.

tā kā Starptautiskajā enerģētikas pārskatā 2013. gadam tiek prognozēts, ka laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam pieprasījums pēc enerģijas pasaulē palielināsies par 56 % (9) , un šāda pieprasījuma apmierināšana ievērojami palielināsies CO2 emisijas; tā kā lielākā daļa pieprasījuma un emisiju pieauguma būs vērojama jaunietekmes ekonomikās; tā kā visā pasaulē atbilstīgi Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) datiem fosilā kurināmā ieguvei ir piešķirtas subsīdijas USD 1,9 triljonu apmērā, un ASV, Ķīna un Krievija ir lielākās šādu subsīdiju piešķīrējas, kopumā piešķirot aptuveni pusi no šīm subsīdijām (10);

| X. | tā kā daudzas valstis veic pasākumus, lai padarītu ekonomiku rūpniecības un enerģētikas nozarēs videi nekaitīgāku, un dara to dažādu iemeslu dēļ, tostarp domājot par klimata aizsardzību, resursu nepietiekamību un efektīvu izmantošanu, energoapgādes drošību, inovācijām un konkurētspēju; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem CO2 emisiju līmenis pasaulē 2012. gadā tomēr sasniedza rekordlielu apjomu; |
| --- | --- |

X.

tā kā daudzas valstis veic pasākumus, lai padarītu ekonomiku rūpniecības un enerģētikas nozarēs videi nekaitīgāku, un dara to dažādu iemeslu dēļ, tostarp domājot par klimata aizsardzību, resursu nepietiekamību un efektīvu izmantošanu, energoapgādes drošību, inovācijām un konkurētspēju; tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem CO2 emisiju līmenis pasaulē 2012. gadā tomēr sasniedza rekordlielu apjomu;

| Y. | tā kā ar klimatu saistīta inovācija enerģētikas un rūpniecības nozarēs būtu ES priekšrocība kā savlaicīgs pasākums ar enerģiju saistīto preču un pakalpojumu augošajā globālajā tirgū; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ar klimatu saistīta inovācija enerģētikas un rūpniecības nozarēs būtu ES priekšrocība kā savlaicīgs pasākums ar enerģiju saistīto preču un pakalpojumu augošajā globālajā tirgū;

| Z. | tā kā pasaules līmeņa inovācijas ilgtspējīgas enerģētikas nozarē (gan ražošanas, gan lietotāja līmenī) rada darbavietas, veicina ekonomikas izaugsmi, paaugstina enerģijas neatkarību un nodrošina tīrāku pasauli, kurā ir mazinātas klimata pārmaiņas un nodrošināta pietiekama energoapgāde, |
| --- | --- |

Z.

tā kā pasaules līmeņa inovācijas ilgtspējīgas enerģētikas nozarē (gan ražošanas, gan lietotāja līmenī) rada darbavietas, veicina ekonomikas izaugsmi, paaugstina enerģijas neatkarību un nodrošina tīrāku pasauli, kurā ir mazinātas klimata pārmaiņas un nodrošināta pietiekama energoapgāde,

Durbanas platformas īstenošana

| 1. | uzskata, ka pēc 2020. gada pieņemamajā nolīgumā būs jāapvieno pašreizējais ANO klimata konvencijā un Kioto protokolā iekļauto saistošo un nesaistošo pasākumu kopums, lai izveidotu vienotu visaptverošu un saskanīgu, visām pusēm saistošu režīmu; uzsver, ka pēc 2020. gada nolīgumam vairs nebūtu pasaule jāsadala “attīstīto” jeb “industrializēto” valstu kategorijās, bet būtu katrai valstij jāprasa sniegt savu ieguldījumu saskaņā ar CBDRRC principu; šajā sakarā uzskata, ka noderīgs instruments varētu būt emisiju samazināšana, pamatojoties uz noteiktu rādītāju kopumu, tostarp IKP uz vienu iedzīvotāju, dzīves kvalitātes indeksu un citiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka pēc 2020. gada pieņemamajā nolīgumā būs jāapvieno pašreizējais ANO klimata konvencijā un Kioto protokolā iekļauto saistošo un nesaistošo pasākumu kopums, lai izveidotu vienotu visaptverošu un saskanīgu, visām pusēm saistošu režīmu; uzsver, ka pēc 2020. gada nolīgumam vairs nebūtu pasaule jāsadala “attīstīto” jeb “industrializēto” valstu kategorijās, bet būtu katrai valstij jāprasa sniegt savu ieguldījumu saskaņā ar CBDRRC principu; šajā sakarā uzskata, ka noderīgs instruments varētu būt emisiju samazināšana, pamatojoties uz noteiktu rādītāju kopumu, tostarp IKP uz vienu iedzīvotāju, dzīves kvalitātes indeksu un citiem;

| 2. | uzsver to, cik nozīmīgs darbs ir veicams Durbanas Pastiprinātās rīcības platformas ad hoc darbgrupā attiecībā uz jaunā globālā klimata nolīguma principiem un regulējumu un ceļā uz šā mērķa sasniegšanu līdz 2015. gadam, kad Parīzē notiks COP 21; turklāt norāda, ka tās darbs ir jāatspoguļo IPCC Piektajā novērtējuma ziņojumā, kas jāsagatavo līdz 2014. gadam; uzsver, ka 2015. gada nolīgumā ir jāizvirza mērķis līdz 2030. gadam panākt to, ka globālie emisiju līmeņi ir zemāki par 1990. gada emisiju līmeņiem, un līdz 2050. gadam pakāpeniski izskaust globālās oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, cik nozīmīgs darbs ir veicams Durbanas Pastiprinātās rīcības platformas ad hoc darbgrupā attiecībā uz jaunā globālā klimata nolīguma principiem un regulējumu un ceļā uz šā mērķa sasniegšanu līdz 2015. gadam, kad Parīzē notiks COP 21; turklāt norāda, ka tās darbs ir jāatspoguļo IPCC Piektajā novērtējuma ziņojumā, kas jāsagatavo līdz 2014. gadam; uzsver, ka 2015. gada nolīgumā ir jāizvirza mērķis līdz 2030. gadam panākt to, ka globālie emisiju līmeņi ir zemāki par 1990. gada emisiju līmeņiem, un līdz 2050. gadam pakāpeniski izskaust globālās oglekļa emisijas;

| 3. | norāda, ka neveiksme izstrādāt taisnīgu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu sadalei starp valstīm ir traucējusi noslēgt atbilstošu nolīgumu; uzsver, ka taisnīgumam, tai skaitā dinamiskai pieejai CBDRRC, ir jābūt jaunā nolīguma pamatā, lai tas spētu nodrošināt atbilstošu rīcību klimata jomā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka neveiksme izstrādāt taisnīgu pieeju klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu sadalei starp valstīm ir traucējusi noslēgt atbilstošu nolīgumu; uzsver, ka taisnīgumam, tai skaitā dinamiskai pieejai CBDRRC, ir jābūt jaunā nolīguma pamatā, lai tas spētu nodrošināt atbilstošu rīcību klimata jomā;

| 4. | uzskata, ka patlaban Durbanas platformā apspriestajam starptautiski juridiski saistošajam nolīgumam ar pamatu vajadzētu ņemt ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto protokola noteikumus, kā arī attīstīt un uzlabot šos noteikumus; tāpēc uzskata, ka tas būtu jādara, izpētot vairākus taisnīguma principus un rādītājus, piemēram, atbilstību, atbildību, spējas un attīstību, kā arī nepieciešamo piemērošanos; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka patlaban Durbanas platformā apspriestajam starptautiski juridiski saistošajam nolīgumam ar pamatu vajadzētu ņemt ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto protokola noteikumus, kā arī attīstīt un uzlabot šos noteikumus; tāpēc uzskata, ka tas būtu jādara, izpētot vairākus taisnīguma principus un rādītājus, piemēram, atbilstību, atbildību, spējas un attīstību, kā arī nepieciešamo piemērošanos;

| 5. | uzskata, ka ES ir visas iespējas veicināt tāda nolīguma panākšanu, kurā centieni būtu sadalīti taisnīgi; prasa Komisijai sagatavot ES priekšlikumu par globālu centienu sadali; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ES ir visas iespējas veicināt tāda nolīguma panākšanu, kurā centieni būtu sadalīti taisnīgi; prasa Komisijai sagatavot ES priekšlikumu par globālu centienu sadali;

| 6. | atzinīgi vērtē Ban-Ki Moon priekšlikumu 2014. gada septembrī organizēt augstākā līmeņa sanāksmi par klimatu, kā arī 2014. gadā Venecuēlā organizēt iedzīvotāju sanāksmi, lai sagatavotos COP; atkārtoti uzsver, ka ir nepieciešams labi sagatavots pasākums, kurā tiek panākti nozīmīgi rezultāti un kurā piedalās visaugstākā līmeņa politiķi un pilsoniskā sabiedrība, lai nodrošinātu un saglabātu nepieciešamo politisko impulsu, gatavojoties 2014. un 2015. gada konferencei; uzskata, ka, lai 2015. gada nolīgums būtu veiksmīgs, valstīm vajadzētu iesniegt savas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistības vēl pirms pasaules valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Ban-Ki Moon priekšlikumu 2014. gada septembrī organizēt augstākā līmeņa sanāksmi par klimatu, kā arī 2014. gadā Venecuēlā organizēt iedzīvotāju sanāksmi, lai sagatavotos COP; atkārtoti uzsver, ka ir nepieciešams labi sagatavots pasākums, kurā tiek panākti nozīmīgi rezultāti un kurā piedalās visaugstākā līmeņa politiķi un pilsoniskā sabiedrība, lai nodrošinātu un saglabātu nepieciešamo politisko impulsu, gatavojoties 2014. un 2015. gada konferencei; uzskata, ka, lai 2015. gada nolīgums būtu veiksmīgs, valstīm vajadzētu iesniegt savas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistības vēl pirms pasaules valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes;

| 7. | aicina Varšavā paredzētajā COP sanāksmē pieņemt lēmumu, kurā būtu norādīts grafiks un process, kas paredzētu visām pusēm pienākumu 2014. gadā formulēt savas saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā un attiecīgi 2015. gadā tās novērtēt un pārskatīt; uzskata, ka Varšavas COP lēmumos būtu arī jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, kas jāpievieno klimata pārmaiņu mazināšanas saistībām, un jānodrošina pārredzamības, uzskaites, salīdzināmības, pārbaudāmības un atbilstības kritēriji; |
| --- | --- |

7.

aicina Varšavā paredzētajā COP sanāksmē pieņemt lēmumu, kurā būtu norādīts grafiks un process, kas paredzētu visām pusēm pienākumu 2014. gadā formulēt savas saistības klimata pārmaiņu mazināšanas jomā un attiecīgi 2015. gadā tās novērtēt un pārskatīt; uzskata, ka Varšavas COP lēmumos būtu arī jānosaka prasības attiecībā uz informāciju, kas jāpievieno klimata pārmaiņu mazināšanas saistībām, un jānodrošina pārredzamības, uzskaites, salīdzināmības, pārbaudāmības un atbilstības kritēriji;

| 8. | uzskata, ka pušu ierosinātajām klimata pārmaiņu mazināšanas saistībām par pamatu jāņem CBDRRC princips un tām jābūt izmērāmām, pārskatāmām un pārbaudāmām, kā arī jābūt pietiekamām, lai sasniegtu 2 oC mērķi (un tātad ir jānovērš klimata pārmaiņu mazināšanas neatbilstība, proti, jāpanāk, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežojumi un samazinājuma mērķi līdz 2020. gadam atbilstu tam, kas nepieciešams 2 oC mērķa ievērošanai); atkārtoti norāda, ka tādēļ pašreizējās saistības būtu kolektīvi jāpārskata un jāpalielina, lai sasniegtu 2 oC mērķi; uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāizdara spiediens uz pusēm, kuras nepietiekami īsteno 2 oC mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka pušu ierosinātajām klimata pārmaiņu mazināšanas saistībām par pamatu jāņem CBDRRC princips un tām jābūt izmērāmām, pārskatāmām un pārbaudāmām, kā arī jābūt pietiekamām, lai sasniegtu 2 oC mērķi (un tātad ir jānovērš klimata pārmaiņu mazināšanas neatbilstība, proti, jāpanāk, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežojumi un samazinājuma mērķi līdz 2020. gadam atbilstu tam, kas nepieciešams 2 oC mērķa ievērošanai); atkārtoti norāda, ka tādēļ pašreizējās saistības būtu kolektīvi jāpārskata un jāpalielina, lai sasniegtu 2 oC mērķi; uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāizdara spiediens uz pusēm, kuras nepietiekami īsteno 2 oC mērķa sasniegšanai nepieciešamos pasākumus;

| 9. | norāda, ka ir svarīgi, lai politikas izstrādei būtu zinātnisks pamats, un ka noteikti jāsaglabā 2 oC mērķis un jāpastiprina centieni to sasniegt; uzskata, ka centieniem pastiprināt klimata pārmaiņu mazināšanas apņemšanās un šo apņemšanos īstenošanai būtu jābūt nevis nenoteikta ilguma pasākumiem, bet gan piesaistītiem oficiālākiem, regulāriem un rūpīgiem progresa pārskatiem, kuros iekļauti zinātnes atzinumi un kuru mērķis ir nodrošināt klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu neatbilstības novēršanu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ir svarīgi, lai politikas izstrādei būtu zinātnisks pamats, un ka noteikti jāsaglabā 2 oC mērķis un jāpastiprina centieni to sasniegt; uzskata, ka centieniem pastiprināt klimata pārmaiņu mazināšanas apņemšanās un šo apņemšanos īstenošanai būtu jābūt nevis nenoteikta ilguma pasākumiem, bet gan piesaistītiem oficiālākiem, regulāriem un rūpīgiem progresa pārskatiem, kuros iekļauti zinātnes atzinumi un kuru mērķis ir nodrošināt klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu neatbilstības novēršanu;

| 10. | norāda, ka mērķis izskaust nabadzību pasaulē (kas ir pamatā Tūkstošgades attīstības mērķiem, kurus patlaban pārskata) un Rio+20 konferencē aizsāktais ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas process ir būtiski saistīti; prasa šos abus procesus iekļaut vienotā, visaptverošā un plašākā regulējumā un izvirzīt virkni mērķu, lai izskaustu nabadzību un veicinātu ilgtspējīgu attīstību pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka mērķis izskaust nabadzību pasaulē (kas ir pamatā Tūkstošgades attīstības mērķiem, kurus patlaban pārskata) un Rio+20 konferencē aizsāktais ilgtspējīgas attīstības mērķu noteikšanas process ir būtiski saistīti; prasa šos abus procesus iekļaut vienotā, visaptverošā un plašākā regulējumā un izvirzīt virkni mērķu, lai izskaustu nabadzību un veicinātu ilgtspējīgu attīstību pēc 2015. gada;

| 11. | uzsver, ka vislielākais uzdevums ir stabila un ilgtermiņa politika, tostarp vērienīgi ilgtermiņa mērķi, kā arī ieguldījumu veicināšana; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka vislielākais uzdevums ir stabila un ilgtermiņa politika, tostarp vērienīgi ilgtermiņa mērķi, kā arī ieguldījumu veicināšana;

| 12. | atkārtoti norāda, ka pašreizējā “saistību un pārskatīšanas” sistēma neradīs būtiskas pārmaiņas, kas nepieciešamas, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām ilgtermiņā, tādēļ mudina visas puses apsvērt arī citas iespējas; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti norāda, ka pašreizējā “saistību un pārskatīšanas” sistēma neradīs būtiskas pārmaiņas, kas nepieciešamas, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām ilgtermiņā, tādēļ mudina visas puses apsvērt arī citas iespējas;

| 13. | atgādina, ka saskaņā ar SEA datiem ES radīto emisiju daļa ir aptuveni 11 % no globālo emisiju apjoma, un šis rādītājs turpmākajās desmitgadēs vēl samazināsies; uzsver, ka rūpniecības uzņēmumi un enerģētikas nozare varētu uzņemties augstākus mērķus un piekrist tālejošai klimata pārmaiņu politikai, ja augstāku mērķu līmeni ar līdzīgiem centieniem demonstrētu citas pasaules vadošās valstis; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka saskaņā ar SEA datiem ES radīto emisiju daļa ir aptuveni 11 % no globālo emisiju apjoma, un šis rādītājs turpmākajās desmitgadēs vēl samazināsies; uzsver, ka rūpniecības uzņēmumi un enerģētikas nozare varētu uzņemties augstākus mērķus un piekrist tālejošai klimata pārmaiņu politikai, ja augstāku mērķu līmeni ar līdzīgiem centieniem demonstrētu citas pasaules vadošās valstis;

Kioto protokols

| 14. | atzinīgi vērtē ES, Šveices, Norvēģijas, Lihtenšteinas, Islandes un Austrālijas lēmumu pievienoties Kioto protokola otrajam saistību posmam, kas sākās 2013. gada 1. janvārī un ir pārejas posms ceļā uz jaunu starptautisku režīmu, kurā ir iesaistītas visas puses un kurš jāievieš līdz 2020. gadam, un aicina ātri to ratificēt saskaņā ar Dohā panākto vienošanos; norāda, ka šīs puses pašlaik rada mazāk nekā 14 % no pasaules emisijām; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ES, Šveices, Norvēģijas, Lihtenšteinas, Islandes un Austrālijas lēmumu pievienoties Kioto protokola otrajam saistību posmam, kas sākās 2013. gada 1. janvārī un ir pārejas posms ceļā uz jaunu starptautisku režīmu, kurā ir iesaistītas visas puses un kurš jāievieš līdz 2020. gadam, un aicina ātri to ratificēt saskaņā ar Dohā panākto vienošanos; norāda, ka šīs puses pašlaik rada mazāk nekā 14 % no pasaules emisijām;

| 15. | precizē, ka, lai gan Kioto protokola otrais saistību periods aptvers tikai ierobežotu laika posmu, tas būtu jāuzskata par ļoti nozīmīgu soli, kas veido saikni ar efektīvāku un visaptverošu visām pusēm saistošu nolīgumu pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

15.

precizē, ka, lai gan Kioto protokola otrais saistību periods aptvers tikai ierobežotu laika posmu, tas būtu jāuzskata par ļoti nozīmīgu soli, kas veido saikni ar efektīvāku un visaptverošu visām pusēm saistošu nolīgumu pēc 2020. gada;

| 16. | atkārtoti norāda, ka daudzas valstis jau rāda piemēru, demonstrējot, ka ir iespējams īstenot ar zemu oglekļa emisiju līmeni saistītas attīstības stratēģijas, lai nodrošinātu augstu dzīves līmeni lielākai daļai pašreizējās paaudzes, neapdraudot turpmāko paaudžu spēju apmierināt savas vajadzības, vienlaikus radot jaunas darbavietas un nodrošinot mazāku atkarību no enerģijas importa; norāda, ka, iekļaujot klimata aizsardzību vispārējā ilgtspējīgas attīstības un rūpniecības politikas stratēģijā, nav jābaidās no negatīvām sekām; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti norāda, ka daudzas valstis jau rāda piemēru, demonstrējot, ka ir iespējams īstenot ar zemu oglekļa emisiju līmeni saistītas attīstības stratēģijas, lai nodrošinātu augstu dzīves līmeni lielākai daļai pašreizējās paaudzes, neapdraudot turpmāko paaudžu spēju apmierināt savas vajadzības, vienlaikus radot jaunas darbavietas un nodrošinot mazāku atkarību no enerģijas importa; norāda, ka, iekļaujot klimata aizsardzību vispārējā ilgtspējīgas attīstības un rūpniecības politikas stratēģijā, nav jābaidās no negatīvām sekām;

Klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu neatbilstība

| 17. | atgādina, ka atbilstoši IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma rezultātiem rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 20202. gadam ir jāsamazina savas emisijas par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, bet jaunattīstības valstīm kopumā līdz 2020. gadam būtu jāpanāk ievērojams šobrīd prognozētā emisiju pieauguma ātruma samazinājums, apmēram par 15–30 %; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka atbilstoši IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma rezultātiem rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 20202. gadam ir jāsamazina savas emisijas par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, bet jaunattīstības valstīm kopumā līdz 2020. gadam būtu jāpanāk ievērojams šobrīd prognozētā emisiju pieauguma ātruma samazinājums, apmēram par 15–30 %;

| 18. | tādēļ atkārtoti norāda, ka steidzami ir jāpaaugstina globālo saistību līmenis no šā brīža līdz 2020. gadam, lai varētu noturēt 2 oC mērķi; jo īpaši uzsver, ka ir steidzami jāpanāk progress centienos novērst vienu gigatonnu lielo atšķirību, kas pastāv starp zinātnieku atzinumiem un pušu pašreizējām saistībām; norāda uz to, cik liela nozīme šīs gigatonnas atšķirības novēršanā ir arī citiem politikas pasākumiem, tostarp energoefektivitātei, ievērojamiem enerģijas ietaupījumiem, kopienu izmantotai atjaunojamajai enerģijai un pakāpeniskai fluorogļūdeņražu izmantošanas izbeigšanai; |
| --- | --- |

18.

tādēļ atkārtoti norāda, ka steidzami ir jāpaaugstina globālo saistību līmenis no šā brīža līdz 2020. gadam, lai varētu noturēt 2 oC mērķi; jo īpaši uzsver, ka ir steidzami jāpanāk progress centienos novērst vienu gigatonnu lielo atšķirību, kas pastāv starp zinātnieku atzinumiem un pušu pašreizējām saistībām; norāda uz to, cik liela nozīme šīs gigatonnas atšķirības novēršanā ir arī citiem politikas pasākumiem, tostarp energoefektivitātei, ievērojamiem enerģijas ietaupījumiem, kopienu izmantotai atjaunojamajai enerģijai un pakāpeniskai fluorogļūdeņražu izmantošanas izbeigšanai;

| 19. | norāda, ka ES ir daudz paveikusi, lai pārsniegtu emisiju samazināšanas mērķus krietni virs paredzētajiem 20 %, un atgādina, ka ES ir piedāvājusi savu emisiju samazināšanas mērķi līdz 2020. gadam palielināt līdz 30 %, ja citas nozīmīgākās emitējošās valstis apņemsies īstenot līdzīgus samazināšanas mērķus, tā radot ilgtspējīgu izaugsmi un papildu darbavietas un samazinot atkarību no enerģijas importa; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ES ir daudz paveikusi, lai pārsniegtu emisiju samazināšanas mērķus krietni virs paredzētajiem 20 %, un atgādina, ka ES ir piedāvājusi savu emisiju samazināšanas mērķi līdz 2020. gadam palielināt līdz 30 %, ja citas nozīmīgākās emitējošās valstis apņemsies īstenot līdzīgus samazināšanas mērķus, tā radot ilgtspējīgu izaugsmi un papildu darbavietas un samazinot atkarību no enerģijas importa;

| 20. | norāda, ka pakāpeniska fluorogļūdeņraža izmantošanas izbeigšana pasaulē varētu novērst 2,2 gigatonnas CO2 ekvivalenta emisijas līdz 2020. gadam un gandrīz 100 gigatonnas CO2 ekvivalenta līdz 2050. gadam; prasa ES palielināt centienus regulēt globālu fluorogļūdeņraža izmantošanas izbeigšanu saskaņā ar Monreālas protokolu; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pakāpeniska fluorogļūdeņraža izmantošanas izbeigšana pasaulē varētu novērst 2,2 gigatonnas CO2 ekvivalenta emisijas līdz 2020. gadam un gandrīz 100 gigatonnas CO2 ekvivalenta līdz 2050. gadam; prasa ES palielināt centienus regulēt globālu fluorogļūdeņraža izmantošanas izbeigšanu saskaņā ar Monreālas protokolu;

| 21. | norāda, ka ES būtisko lomu emisiju samazināšanā varētu izpildīt ar tādu politiku, kas vērsta uz netradicionāla fosilā kurināmā ar augstu SEG līmeni, piemēram, darvas smilšu, izstrādes apturēšanu; uzskata, ka, kā jau iepriekš pausts rezolūcijā par publisko subsīdiju izbeigšanu fosilajam kurināmajam, publiskās subsīdijas netradicionālu fosilo kurināmo izstrādes atbalstam būtu pakāpeniski jāizbeidz; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ES būtisko lomu emisiju samazināšanā varētu izpildīt ar tādu politiku, kas vērsta uz netradicionāla fosilā kurināmā ar augstu SEG līmeni, piemēram, darvas smilšu, izstrādes apturēšanu; uzskata, ka, kā jau iepriekš pausts rezolūcijā par publisko subsīdiju izbeigšanu fosilajam kurināmajam, publiskās subsīdijas netradicionālu fosilo kurināmo izstrādes atbalstam būtu pakāpeniski jāizbeidz;

| 22. | uzskata, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai (ETS) vajadzētu būt saistītai ar citiem pasaulē jau ieviestiem ETS mehānismiem; iesaka atjaunot elastīgā mehānisma sākotnējo garu, proti, tam vajadzētu atkal kļūt par tirgus mehānismu, kā arī par attīstības instrumentu ar radikāli vienkāršotu un daudz pārredzamāku procedūru; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai (ETS) vajadzētu būt saistītai ar citiem pasaulē jau ieviestiem ETS mehānismiem; iesaka atjaunot elastīgā mehānisma sākotnējo garu, proti, tam vajadzētu atkal kļūt par tirgus mehānismu, kā arī par attīstības instrumentu ar radikāli vienkāršotu un daudz pārredzamāku procedūru;

Klimata jomas finansējums

| 23. | uzsver, ka konkrētām saistībām un darbam, lai līdz 2020. gadam palielinātu klimata jomai paredzēto finansējumu līdz USD 100 miljardiem gadā, ir izšķiroša nozīme progresa nodrošināšanā Varšavas konferencē un nepieciešamo klimata pārmaiņu mazināšanas saistību pieņemšanā kopumā; ņem vērā attīstības programmu, kas paredzēta laika posmam pēc 2015. gada, un aicina izveidot patiesu sinerģiju starp šiem diviem procesiem, kuri pozitīvi ietekmēs gan attīstību, gan klimata politiku; pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa dalībvalstu joprojām nav apņēmušās piešķirt finansējumu klimata jomā laika posmam pēc 2013. gada, un aicina dalībvalstis nodrošināt jaunu un papildu finansējumu klimata jomā laika periodam no 2013. līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka konkrētām saistībām un darbam, lai līdz 2020. gadam palielinātu klimata jomai paredzēto finansējumu līdz USD 100 miljardiem gadā, ir izšķiroša nozīme progresa nodrošināšanā Varšavas konferencē un nepieciešamo klimata pārmaiņu mazināšanas saistību pieņemšanā kopumā; ņem vērā attīstības programmu, kas paredzēta laika posmam pēc 2015. gada, un aicina izveidot patiesu sinerģiju starp šiem diviem procesiem, kuri pozitīvi ietekmēs gan attīstību, gan klimata politiku; pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa dalībvalstu joprojām nav apņēmušās piešķirt finansējumu klimata jomā laika posmam pēc 2013. gada, un aicina dalībvalstis nodrošināt jaunu un papildu finansējumu klimata jomā laika periodam no 2013. līdz 2015. gadam;

| 24. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējais vidējais OAP līmenis (0,29 % no IKP) ne tuvu neatbilst saistībām panākt 0,7 % līmeni; atkārto, ka klimata finansējums jāpiešķir papildus OAP; tomēr uzsver, ka mērķi attīstības un klimata pārmaiņu jomā ir jāsaskaņo; attiecīgi uzsver, ka politikas saskaņotības nodrošināšanai un vides jomas integrēšanai attīstības projektos ir jābūt ES stratēģijas pamatā, lai efektīvi mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka pašreizējais vidējais OAP līmenis (0,29 % no IKP) ne tuvu neatbilst saistībām panākt 0,7 % līmeni; atkārto, ka klimata finansējums jāpiešķir papildus OAP; tomēr uzsver, ka mērķi attīstības un klimata pārmaiņu jomā ir jāsaskaņo; attiecīgi uzsver, ka politikas saskaņotības nodrošināšanai un vides jomas integrēšanai attīstības projektos ir jābūt ES stratēģijas pamatā, lai efektīvi mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām;

| 25. | aicina visas puses, kas piedalās COP, skaidri informēt par to, kā tās ir iecerējušas ik gadu palielināt klimata jomas finansējumu, lai pildītu savas saistības, ko tās apņēmās Kopenhāgenā 2009. gadā, proti, līdz 2020. gadam mobilizēt USD 100 miljardus gadā papildus saistībām 0,7 % no IKP izmaksāt OAP; |
| --- | --- |

25.

aicina visas puses, kas piedalās COP, skaidri informēt par to, kā tās ir iecerējušas ik gadu palielināt klimata jomas finansējumu, lai pildītu savas saistības, ko tās apņēmās Kopenhāgenā 2009. gadā, proti, līdz 2020. gadam mobilizēt USD 100 miljardus gadā papildus saistībām 0,7 % no IKP izmaksāt OAP;

| 26. | ar bažām norāda, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fonds, par kuru paziņoja Kopenhāgenā 2009. gadā un kuru izveidoja Kankunā 2010. gadā, joprojām nedarbojas, un aicina visas iesaistītās puses pēc iespējas drīz pabeigt procedūras; aicina ES un citas attīstītās valstis 2014. gada laikā piešķirt finansējumu Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, kā arī Pielāgošanās fondam un citiem ANO fondiem, kas saistīti ar klimatu, un paziņot par to Varšavas COP; |
| --- | --- |

26.

ar bažām norāda, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fonds, par kuru paziņoja Kopenhāgenā 2009. gadā un kuru izveidoja Kankunā 2010. gadā, joprojām nedarbojas, un aicina visas iesaistītās puses pēc iespējas drīz pabeigt procedūras; aicina ES un citas attīstītās valstis 2014. gada laikā piešķirt finansējumu Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, kā arī Pielāgošanās fondam un citiem ANO fondiem, kas saistīti ar klimatu, un paziņot par to Varšavas COP;

| 27. | atzinīgi vērtē progresu attiecībā uz tehnoloģiju mehānisma ieviešanu un uzsver, ka ir jāveicina tehnoloģiju izstrāde, ieviešana un nodošana, panākot atbilstīgu līdzsvaru starp pielāgošanos klimata pārmaiņām, to mazināšanu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē progresu attiecībā uz tehnoloģiju mehānisma ieviešanu un uzsver, ka ir jāveicina tehnoloģiju izstrāde, ieviešana un nodošana, panākot atbilstīgu līdzsvaru starp pielāgošanos klimata pārmaiņām, to mazināšanu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;

| 28. | aicina dalībvalstis līdz 2020. gadam pakāpeniski izbeigt subsīdiju piešķiršanu videi kaitīgās jomās, jo īpaši fosilajam kurināmajam, un novirzīt šos līdzekļus ilgtspējīgas enerģijas ražošanai; turklāt aicina pēc iespējas drīz un starptautiski koordinēti īstenot G–20 valstu sanāksmē Pitsburgā izvirzīto mērķi vidējā termiņā pakāpeniski izbeigt neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju piešķiršanu, jo tas būtu svarīgs ieguldījums klimata aizsardzībā un atbilstu pašreizējai budžeta deficīta situācijai daudzās valstīs; norāda, ka valstu vadītāji G-20 sanāksmē Loskabosā apstiprināja šo apņemšanos un ka ES ir aicinājusi panākt progresu šajā jomā vēl pirms Sanktpēterburgas G-20 sanāksmes (11); pauž nožēlu par to, ka nav iesniegti priekšlikumi konkrētiem pasākumiem, lai šo mērķi īstenotu; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis līdz 2020. gadam pakāpeniski izbeigt subsīdiju piešķiršanu videi kaitīgās jomās, jo īpaši fosilajam kurināmajam, un novirzīt šos līdzekļus ilgtspējīgas enerģijas ražošanai; turklāt aicina pēc iespējas drīz un starptautiski koordinēti īstenot G–20 valstu sanāksmē Pitsburgā izvirzīto mērķi vidējā termiņā pakāpeniski izbeigt neefektīvo fosilā kurināmā subsīdiju piešķiršanu, jo tas būtu svarīgs ieguldījums klimata aizsardzībā un atbilstu pašreizējai budžeta deficīta situācijai daudzās valstīs; norāda, ka valstu vadītāji G-20 sanāksmē Loskabosā apstiprināja šo apņemšanos un ka ES ir aicinājusi panākt progresu šajā jomā vēl pirms Sanktpēterburgas G-20 sanāksmes (11); pauž nožēlu par to, ka nav iesniegti priekšlikumi konkrētiem pasākumiem, lai šo mērķi īstenotu;

| 29. | norāda, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu nākotnē vajadzētu finansēt ne tikai rūpnieciski attīstītajām valstīm, bet arī tām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kurās IKP uz vienu iedzīvotāju pastāvīgi palielinās; šajā sakarībā precizē, ka jau tagad 32 valstīs, kuras atbilstīgi konvencijai tiek uzskatītas par “jaunattīstības valstīm”, ir lielāks IKP uz vienu iedzīvotāju nekā ES dalībvalstīs ar viszemāko IKP uz vienu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fondu nākotnē vajadzētu finansēt ne tikai rūpnieciski attīstītajām valstīm, bet arī tām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kurās IKP uz vienu iedzīvotāju pastāvīgi palielinās; šajā sakarībā precizē, ka jau tagad 32 valstīs, kuras atbilstīgi konvencijai tiek uzskatītas par “jaunattīstības valstīm”, ir lielāks IKP uz vienu iedzīvotāju nekā ES dalībvalstīs ar viszemāko IKP uz vienu iedzīvotāju;

Pielāgošanās – zaudējumi un kaitējums

| 30. | atzīst, ka Dohā galvenā uzmanība jāpievērš zaudējumiem un kaitējumam saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kuras ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi; ņem vērā Varšavas konferencē pieņemto lēmumu izstrādāt institucionālo kārtību šā jautājuma risināšanai; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka Dohā galvenā uzmanība jāpievērš zaudējumiem un kaitējumam saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kuras ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi; ņem vērā Varšavas konferencē pieņemto lēmumu izstrādāt institucionālo kārtību šā jautājuma risināšanai;

| 31. | atgādina, ka nabadzīgās valstis ir vismazāk atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā, bet tās ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu ietekmi un tām ir vismazāk iespēju pielāgoties; aicina ES panākt vienošanos jautājumā par finansējumu klimata jomā, tehnoloģiju nodošanu un spēju veidošanu; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka nabadzīgās valstis ir vismazāk atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā, bet tās ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu ietekmi un tām ir vismazāk iespēju pielāgoties; aicina ES panākt vienošanos jautājumā par finansējumu klimata jomā, tehnoloģiju nodošanu un spēju veidošanu;

| 32. | aicina valdības vienoties par centienu apvienošanas principiem un, ja iespējams, izstrādāt vienu vai vairākas centienu apvienošanas shēmas; uzskata, ka šādos principos un shēmās ir jāatspoguļo vēsturiskā, pašreizējā un turpmākā iespējamā siltumnīcefekta gāzu emisija, kā arī pašreizējie un iespējami turpmākie spēju līmeņi saistībā ar mazināšanu, pielāgošanu un palīdzības sniegšanu; uzskata, ka jāņem vērā arī tiesības uz attīstību; |
| --- | --- |

32.

aicina valdības vienoties par centienu apvienošanas principiem un, ja iespējams, izstrādāt vienu vai vairākas centienu apvienošanas shēmas; uzskata, ka šādos principos un shēmās ir jāatspoguļo vēsturiskā, pašreizējā un turpmākā iespējamā siltumnīcefekta gāzu emisija, kā arī pašreizējie un iespējami turpmākie spēju līmeņi saistībā ar mazināšanu, pielāgošanu un palīdzības sniegšanu; uzskata, ka jāņem vērā arī tiesības uz attīstību;

| 33. | atgādina par ES un citu attīstīto valstu gatavību sniegt atbalstu valstīm ar mazu pretestības spēju, jo īpaši ar spēju veidošanu un paraugprakses apmaiņu, kā arī ar finansiālu palīdzību; |
| --- | --- |

33.

atgādina par ES un citu attīstīto valstu gatavību sniegt atbalstu valstīm ar mazu pretestības spēju, jo īpaši ar spēju veidošanu un paraugprakses apmaiņu, kā arī ar finansiālu palīdzību;

| 34. | prasa vairāk apzināties klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz sausuma periodu ilgumu, ūdens resursu noslodzi, kas ietekmē konkrētus reģionus, un ikdienā nepieciešamā ūdens daudzuma ierobežoto pieejamību; |
| --- | --- |

34.

prasa vairāk apzināties klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz sausuma periodu ilgumu, ūdens resursu noslodzi, kas ietekmē konkrētus reģionus, un ikdienā nepieciešamā ūdens daudzuma ierobežoto pieejamību;

| 35. | atzīst, ka pielāgošanās patiesībā ir vietējas nozīmes jautājums, tomēr uzsver, ka jāsadarbojas reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka pielāgošanās patiesībā ir vietējas nozīmes jautājums, tomēr uzsver, ka jāsadarbojas reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju;

Zemes izmantojums, izmaiņas zemes izmantojumā un mežsaimniecība (LULUCF) un atmežošanas un mežu degradācijas izraisīto emisiju samazināšana (REDD+)

| 36. | atzīmē LULUCF un REDD+ būtisko lomu emisiju samazināšanā un jo īpaši klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu neatbilstības novēršanai līdz 2020. gadam; norāda, ka ir jāturpina izstrādāt visaptveroša uzskaite, lai šīs nozares ieguldījums emisiju samazināšanā atbilstu vides integritātes prasībām; |
| --- | --- |

36.

atzīmē LULUCF un REDD+ būtisko lomu emisiju samazināšanā un jo īpaši klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu neatbilstības novēršanai līdz 2020. gadam; norāda, ka ir jāturpina izstrādāt visaptveroša uzskaite, lai šīs nozares ieguldījums emisiju samazināšanā atbilstu vides integritātes prasībām;

| 37. | norāda, ka REDD+ projektiem tiks piešķirti ievērojami publiskā finansējuma līdzekļi; uzsver, ka nekavējoties ir jāizstrādā rādītāji rezultativitātes konstatēšanai agrīnā posmā, lai efektīvi uzraudzītu un pārbaudītu REDD+ pasākumus, kā arī ziņotu par tiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašreizējos centienus par prioritāriem noteikt atsevišķus REDD+ projektus bezceļu apgabalos |
| --- | --- |

37.

norāda, ka REDD+ projektiem tiks piešķirti ievērojami publiskā finansējuma līdzekļi; uzsver, ka nekavējoties ir jāizstrādā rādītāji rezultativitātes konstatēšanai agrīnā posmā, lai efektīvi uzraudzītu un pārbaudītu REDD+ pasākumus, kā arī ziņotu par tiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašreizējos centienus par prioritāriem noteikt atsevišķus REDD+ projektus bezceļu apgabalos

| 38. | atzīmē konstruktīvo ieguldījumu, ko cīņā pret globālo atmežošanu ir devuši brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi starp koksnes eksportētājvalstīm un ES saskaņā ar ES Rīcības plānu par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT); uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni, ar kuriem atmežošanas pamatcēloņus risinātu starptautiskā līmenī, izmantojot juridiski saistošus vides un tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

38.

atzīmē konstruktīvo ieguldījumu, ko cīņā pret globālo atmežošanu ir devuši brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi starp koksnes eksportētājvalstīm un ES saskaņā ar ES Rīcības plānu par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT); uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni, ar kuriem atmežošanas pamatcēloņus risinātu starptautiskā līmenī, izmantojot juridiski saistošus vides un tirdzniecības nolīgumus;

| 39. | atgādina, ka klimata pārmaiņas apdraud veselu reģionu spēju pašiem nodrošināt sev pārtiku; mudina ES pievērsties tās lauksaimniecības politikas ietekmei uz klimata pārmaiņām; vēlreiz uzsver – kā norādījis ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku Olivier De Schutter, lauksaimniecības metodes ar zemu oglekļa emisijas līmeni un resurstaupīgas lauksaimniecības metodes jeb agroekoloģiskā pieeja sniedz cita virziena iespēju, ar ko var gan mazināt klimata pārmaiņas, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas, gan uzlabot nabadzīgu lauku kopienu iztiku, samazinot to atkarību no dārgiem, uz degizrakteņiem balstītiem ieguldījumiem lauksaimniecībā, vienlaikus palielinot ražošanas apjomus; attiecīgi mudina ES veicināt lauku attīstību, ilgtspējīgu attīstību, lauksaimniecības sistēmu ražīgumu un pārtikas nodrošinājumu, jo īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka klimata pārmaiņas apdraud veselu reģionu spēju pašiem nodrošināt sev pārtiku; mudina ES pievērsties tās lauksaimniecības politikas ietekmei uz klimata pārmaiņām; vēlreiz uzsver – kā norādījis ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku Olivier De Schutter, lauksaimniecības metodes ar zemu oglekļa emisijas līmeni un resurstaupīgas lauksaimniecības metodes jeb agroekoloģiskā pieeja sniedz cita virziena iespēju, ar ko var gan mazināt klimata pārmaiņas, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas, gan uzlabot nabadzīgu lauku kopienu iztiku, samazinot to atkarību no dārgiem, uz degizrakteņiem balstītiem ieguldījumiem lauksaimniecībā, vienlaikus palielinot ražošanas apjomus; attiecīgi mudina ES veicināt lauku attīstību, ilgtspējīgu attīstību, lauksaimniecības sistēmu ražīgumu un pārtikas nodrošinājumu, jo īpaši jaunattīstības valstīs;

Kopienas enerģija

| 40. | atzīmē, ka būtisku emisiju samazinājumu varētu sasniegt, ja daudz lielākā mērā izmantotu tīrās un drošās enerģijas sistēmas un ievērojami palielinātu atjaunojamās enerģijas izmantošanu, veicot ieguldījumus enerģijas maza apjoma ražošanā, kas pazīstama arī kā mikroģenerācija; uzskata, ka publiskais finansējums ir jāpārvirza un jāmobilizē, lai valsts un kopienas/decentralizētā līmenī nodrošinātu pāreju uz atjaunojamās enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka būtisku emisiju samazinājumu varētu sasniegt, ja daudz lielākā mērā izmantotu tīrās un drošās enerģijas sistēmas un ievērojami palielinātu atjaunojamās enerģijas izmantošanu, veicot ieguldījumus enerģijas maza apjoma ražošanā, kas pazīstama arī kā mikroģenerācija; uzskata, ka publiskais finansējums ir jāpārvirza un jāmobilizē, lai valsts un kopienas/decentralizētā līmenī nodrošinātu pāreju uz atjaunojamās enerģijas patēriņu;

| 41. | brīdina, ka agrodegvielas ražošana cita starpā no eļļas augu sēklām, palmu eļļas, sojas pupām, rapšu sēklām, saulespuķu sēklām, cukurniedrēm, cukurbietēm un kviešiem var izraisīt milzīgu pieprasījumu pēc zemes un pakļaut riskam cilvēkus nabadzīgās valstīs, kuru iztika ir atkarīga no zemes un dabas resursiem; |
| --- | --- |

41.

brīdina, ka agrodegvielas ražošana cita starpā no eļļas augu sēklām, palmu eļļas, sojas pupām, rapšu sēklām, saulespuķu sēklām, cukurniedrēm, cukurbietēm un kviešiem var izraisīt milzīgu pieprasījumu pēc zemes un pakļaut riskam cilvēkus nabadzīgās valstīs, kuru iztika ir atkarīga no zemes un dabas resursiem;

Starptautiskais gaisa un jūras transports

| 42. | uzsver – lai gan ES nesen piekrita “apturēt hronometru” attiecībā uz starptautiskās aviācijas lidojumu iekļaušanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, šis ierobežojums ir spēkā tikai vienu gadu un ir atkarīgs no tā, vai starptautiskās sarunās tiks pieņemti reāli lēmumi par globāliem tirgus pasākumiem saistībā ar starptautiskās aviācijas radītajām emisijām; |
| --- | --- |

42.

uzsver – lai gan ES nesen piekrita “apturēt hronometru” attiecībā uz starptautiskās aviācijas lidojumu iekļaušanu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, šis ierobežojums ir spēkā tikai vienu gadu un ir atkarīgs no tā, vai starptautiskās sarunās tiks pieņemti reāli lēmumi par globāliem tirgus pasākumiem saistībā ar starptautiskās aviācijas radītajām emisijām;

| 43. | uzsver, ka ir jānosaka cena par starptautiskās aviācijas un jūras transporta radītajām oglekļa emisijām un ka šī cena papildus emisiju samazinājumam var arī nodrošināt ienākumus; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir jānosaka cena par starptautiskās aviācijas un jūras transporta radītajām oglekļa emisijām un ka šī cena papildus emisiju samazinājumam var arī nodrošināt ienākumus;

| 44. | vēlreiz prasa izveidot starptautisku instrumentu ar globālo emisiju samazināšanas mērķiem, lai ierobežotu starptautiskā gaisa un jūras transporta ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

44.

vēlreiz prasa izveidot starptautisku instrumentu ar globālo emisiju samazināšanas mērķiem, lai ierobežotu starptautiskā gaisa un jūras transporta ietekmi uz klimatu;

Rūpniecība un konkurētspēja

| 45. | pauž bažas, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem 2012. gadā pasaulē ir pieaudzis CO2 emisiju apjoms, lai gan Eiropā un ASV emisiju līmenis ir samazinājies; tāpēc ierosina apsvērt iespēju noteikt diferencētus pienākumus, lai katra valsts sniegtu ieguldījumu globālajos centienos rūpniecības un enerģētikas politikas jomā; |
| --- | --- |

45.

pauž bažas, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras datiem 2012. gadā pasaulē ir pieaudzis CO2 emisiju apjoms, lai gan Eiropā un ASV emisiju līmenis ir samazinājies; tāpēc ierosina apsvērt iespēju noteikt diferencētus pienākumus, lai katra valsts sniegtu ieguldījumu globālajos centienos rūpniecības un enerģētikas politikas jomā;

| 46. | uzsver to, ka Eiropai savā rūpniecības politikā ir jāveicina videi draudzīgu tehnoloģiju inovācija un tālāknodošana, tostarp tādās jomās kā IKT, atjaunojamā enerģija, inovatīvas un efektīvas fosilā kurināmā tehnoloģijas un jo īpaši energoefektīvas tehnoloģijas; uzsver, ka ir jāizstrādā pamatnolīgumi, ar kuriem sekmē un stimulē jaunu tehnoloģiju drīzāku tālāknodošanu starptautiskā mērogā, jo jaunu tehnoloģiju pētniecība un izstrāde ir ilgtspējīgas nākotnes pamats; |
| --- | --- |

46.

uzsver to, ka Eiropai savā rūpniecības politikā ir jāveicina videi draudzīgu tehnoloģiju inovācija un tālāknodošana, tostarp tādās jomās kā IKT, atjaunojamā enerģija, inovatīvas un efektīvas fosilā kurināmā tehnoloģijas un jo īpaši energoefektīvas tehnoloģijas; uzsver, ka ir jāizstrādā pamatnolīgumi, ar kuriem sekmē un stimulē jaunu tehnoloģiju drīzāku tālāknodošanu starptautiskā mērogā, jo jaunu tehnoloģiju pētniecība un izstrāde ir ilgtspējīgas nākotnes pamats;

| 47. | turklāt atkārtoti norāda, ka vērienīga ES rūpniecības, inovācijas, klimata un enerģijas politika laikposmā līdz 2030. gadam ļautu ES saglabāt tās līderes statusu un līdz ar to konstruktīvi ietekmētu starptautiskās sarunas, kā arī mudinātu starptautiskos partnerus attiecīgi paaugstināt savus mērķus; |
| --- | --- |

47.

turklāt atkārtoti norāda, ka vērienīga ES rūpniecības, inovācijas, klimata un enerģijas politika laikposmā līdz 2030. gadam ļautu ES saglabāt tās līderes statusu un līdz ar to konstruktīvi ietekmētu starptautiskās sarunas, kā arī mudinātu starptautiskos partnerus attiecīgi paaugstināt savus mērķus;

| 48. | atzinīgi vērtē ikvienu konstruktīvu tendenci un vēlreiz uzsver, ka starptautiskā līmenī saskaņota rīcība palīdzētu risināt oglekļa emisiju pārvirzes problēmu un kliedēt bažas saistībā ar konkurētspējas zudumu atsevišķās nozarēs, jo īpaši tajās, kurās ir augsts enerģijas patēriņš; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē ikvienu konstruktīvu tendenci un vēlreiz uzsver, ka starptautiskā līmenī saskaņota rīcība palīdzētu risināt oglekļa emisiju pārvirzes problēmu un kliedēt bažas saistībā ar konkurētspējas zudumu atsevišķās nozarēs, jo īpaši tajās, kurās ir augsts enerģijas patēriņš;

Pētniecība un inovācija

| 49. | uzsver, ka attīstība un ilgtspējīgu progresīvu tehnoloģiju piemērošana ir galvenie līdzekļi, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un vienlaikus ES partnerus visā pasaulē pārliecinātu par to, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un darbavietas; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka attīstība un ilgtspējīgu progresīvu tehnoloģiju piemērošana ir galvenie līdzekļi, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un vienlaikus ES partnerus visā pasaulē pārliecinātu par to, ka emisiju samazināšana ir iespējama, nezaudējot konkurētspēju un darbavietas;

| 50. | prasa starptautiskā mērogā apņemties palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, lai būtiskākajās nozarēs panāktu progresīvu tehnoloģiju ilgtspējīgu izmantošanu; uzskata, ka ES ir ļoti svarīgi rādīt piemēru, būtiski palielinot izdevumus, kas paredzēti pētniecībai, ar ko veic inovatīvu un klimatam labvēlīgu un energoefektīvu tehnoloģiju demonstrējumus, un ka šajā jomā ES ir jāveido cieša zinātniskā sadarbība ar starptautiskiem partneriem, piemēram, BRIC valstīm un ASV; |
| --- | --- |

50.

prasa starptautiskā mērogā apņemties palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, lai būtiskākajās nozarēs panāktu progresīvu tehnoloģiju ilgtspējīgu izmantošanu; uzskata, ka ES ir ļoti svarīgi rādīt piemēru, būtiski palielinot izdevumus, kas paredzēti pētniecībai, ar ko veic inovatīvu un klimatam labvēlīgu un energoefektīvu tehnoloģiju demonstrējumus, un ka šajā jomā ES ir jāveido cieša zinātniskā sadarbība ar starptautiskiem partneriem, piemēram, BRIC valstīm un ASV;

Enerģētikas politika

| 51. | atzinīgi vērtē ASV valdības nesen dotos signālus attiecībā uz rīcību klimata jomā un tās vēlmi uzņemties lielāku lomu vispārējos centienos mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē ASV valdības nesen dotos signālus attiecībā uz rīcību klimata jomā un tās vēlmi uzņemties lielāku lomu vispārējos centienos mazināt klimata pārmaiņas;

| 52. | atzīmē, ka dažādu enerģijas avotu cenām ir nozīmīga loma tirgus dalībnieku, tostarp rūpniecības un patērētāju, rīcības noteikšanā, un norāda, ka pašreizējās starptautiskās politikas sistēmas nespēja pilnībā uzņemties ārējās izmaksas rada neilgtspējīga patēriņa modeļus; vēlreiz norāda, ka pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus būtu labs pamats, lai sasniegtu gan būtisku emisiju samazinājumu, gan līdzvērtīgus konkurences apstākļus rūpniecībai; prasa ES un tās partneriem tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un citām tirdzniecības sistēmām, par mērķi nosakot pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus izveidi un emisiju samazināšanas jomā nodrošinot lielāku iespēju daudzveidību, uzlabotu tirgus apjomu un likviditāti, pārredzamību un, visbeidzot,— efektīvāku resursu sadalījumu enerģētikas nozarei un rūpniecībai; |
| --- | --- |

52.

atzīmē, ka dažādu enerģijas avotu cenām ir nozīmīga loma tirgus dalībnieku, tostarp rūpniecības un patērētāju, rīcības noteikšanā, un norāda, ka pašreizējās starptautiskās politikas sistēmas nespēja pilnībā uzņemties ārējās izmaksas rada neilgtspējīga patēriņa modeļus; vēlreiz norāda, ka pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus būtu labs pamats, lai sasniegtu gan būtisku emisiju samazinājumu, gan līdzvērtīgus konkurences apstākļus rūpniecībai; prasa ES un tās partneriem tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un citām tirdzniecības sistēmām, par mērķi nosakot pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus izveidi un emisiju samazināšanas jomā nodrošinot lielāku iespēju daudzveidību, uzlabotu tirgus apjomu un likviditāti, pārredzamību un, visbeidzot,— efektīvāku resursu sadalījumu enerģētikas nozarei un rūpniecībai;

| 53. | aicina veikt ciešāku koordināciju starp Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), lai ES varētu paust vienotu, saskaņotu nostāju tādās starptautiskajās organizācijās kā SEA, Starptautiskā Atjaunojamo energoresursu aģentūra (IRENA), Starptautiskā partnerība sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA) un tādējādi uzņemties aktīvāku un ietekmīgu lomu, jo īpaši iestājoties par ilgtspējīgu enerģētikas politiku un enerģētikas drošības politiku; |
| --- | --- |

53.

aicina veikt ciešāku koordināciju starp Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), lai ES varētu paust vienotu, saskaņotu nostāju tādās starptautiskajās organizācijās kā SEA, Starptautiskā Atjaunojamo energoresursu aģentūra (IRENA), Starptautiskā partnerība sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA) un tādējādi uzņemties aktīvāku un ietekmīgu lomu, jo īpaši iestājoties par ilgtspējīgu enerģētikas politiku un enerģētikas drošības politiku;

| 54. | pauž nožēlu, ka energotaupības potenciāls netiek pienācīgi risināts starptautiskā un ES mērogā; uzsver, ka enerģijas ietaupījums ļauj radīt darbvietas, gūt ekonomiskus ietaupījumus, nodrošina energoapgādes drošību, konkurētspēju un emisijas samazinājumus un var arī sekmēt izmaiņas procesos saistībā ar enerģijas cenām un izmaksām; prasa ES lielāku uzmanību pievērst energotaupības tematam starptautiskajās sarunās, gan tajās, kurās risina tehnoloģiju tālāknodošanas jautājumus, gan saistībā ar jaunattīstības valstīm paredzētiem attīstības plāniem vai finansiālo palīdzību; uzsver — lai vairotu uzticību, ES un tās dalībvalstīm ir jāsasniedz savi izvirzītie mērķi; |
| --- | --- |

54.

pauž nožēlu, ka energotaupības potenciāls netiek pienācīgi risināts starptautiskā un ES mērogā; uzsver, ka enerģijas ietaupījums ļauj radīt darbvietas, gūt ekonomiskus ietaupījumus, nodrošina energoapgādes drošību, konkurētspēju un emisijas samazinājumus un var arī sekmēt izmaiņas procesos saistībā ar enerģijas cenām un izmaksām; prasa ES lielāku uzmanību pievērst energotaupības tematam starptautiskajās sarunās, gan tajās, kurās risina tehnoloģiju tālāknodošanas jautājumus, gan saistībā ar jaunattīstības valstīm paredzētiem attīstības plāniem vai finansiālo palīdzību; uzsver — lai vairotu uzticību, ES un tās dalībvalstīm ir jāsasniedz savi izvirzītie mērķi;

| 55. | norāda, ka visā pasaulē apmēram, 1,3 miljardiem cilvēku nav pieejama elektrība un ka 2,6 miljardi cilvēku vēl arvien ēdienu gatavošanai izmanto biomasu (12); uzsver, ka enerģijas trūkuma jautājums ir jārisina saskaņā ar klimata politikas mērķiem; atzīmē, ka ir pieejamas enerģijas tehnoloģijas, ar kurām risināt gan pasaules vides aizsardzības, gan vietējās attīstības problēmas; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka visā pasaulē apmēram, 1,3 miljardiem cilvēku nav pieejama elektrība un ka 2,6 miljardi cilvēku vēl arvien ēdienu gatavošanai izmanto biomasu (12); uzsver, ka enerģijas trūkuma jautājums ir jārisina saskaņā ar klimata politikas mērķiem; atzīmē, ka ir pieejamas enerģijas tehnoloģijas, ar kurām risināt gan pasaules vides aizsardzības, gan vietējās attīstības problēmas;

Diplomātija klimata jomā

| 56. | šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir, lai ES kā vienai no nozīmīgākajām dalībniecēm (jo īpaši tādēļ, ka COP 19 prezidentvalsts un uzņēmējvalsts ir ES dalībvalsts) konferencē būtu vienprātīga nostāja, cenšoties panākt progresu starptautiska nolīguma noslēgšanā un šajā procesā saglabāt vienotību; |
| --- | --- |

56.

šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir, lai ES kā vienai no nozīmīgākajām dalībniecēm (jo īpaši tādēļ, ka COP 19 prezidentvalsts un uzņēmējvalsts ir ES dalībvalsts) konferencē būtu vienprātīga nostāja, cenšoties panākt progresu starptautiska nolīguma noslēgšanā un šajā procesā saglabāt vienotību;

| 57. | uzsver Polijas kā uzņēmējvalsts aktīvo nostāju un cer, ka Polija kā valsts, kura joprojām ir ļoti atkarīga no fosilās enerģijas resursiem taču kurai ir UNFCCC sarunu pieredze, spēs iedvesmot šo procesu, sniedzot paraugu un palīdzot veidot jaunu aliansi; atzinīgi vērtē priekšsēdētāja amata kandidāta paziņojumu, ka, esot radošam, ir iespējams samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, vienlaikus radot darbvietas, veicinot ekonomikas izaugsmi un nodrošinot labākus dzīves standartus; cer, ka Polija šajā ziņā ierosinās konkrētus priekšlikumus; |
| --- | --- |

57.

uzsver Polijas kā uzņēmējvalsts aktīvo nostāju un cer, ka Polija kā valsts, kura joprojām ir ļoti atkarīga no fosilās enerģijas resursiem taču kurai ir UNFCCC sarunu pieredze, spēs iedvesmot šo procesu, sniedzot paraugu un palīdzot veidot jaunu aliansi; atzinīgi vērtē priekšsēdētāja amata kandidāta paziņojumu, ka, esot radošam, ir iespējams samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, vienlaikus radot darbvietas, veicinot ekonomikas izaugsmi un nodrošinot labākus dzīves standartus; cer, ka Polija šajā ziņā ierosinās konkrētus priekšlikumus;

| 58. | uzsver, ka par galveno mērķi ir jāizvirza jaunais klimata pakts, kas būtu piemērojams visām valstīm un iesaistītu gan rūpnieciski attīstītās, gan jaunattīstības valstis; uzsver arī, ka viens no nozīmīgākajiem ES uzdevumiem ir nodrošināt saskaņotu un pakāpenisku pieeju klimata aizsardzības jautājumam, nodrošinot rīcību visos valdības līmeņos, ietverot vietējās un reģionālās varas iestādes; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka par galveno mērķi ir jāizvirza jaunais klimata pakts, kas būtu piemērojams visām valstīm un iesaistītu gan rūpnieciski attīstītās, gan jaunattīstības valstis; uzsver arī, ka viens no nozīmīgākajiem ES uzdevumiem ir nodrošināt saskaņotu un pakāpenisku pieeju klimata aizsardzības jautājumam, nodrošinot rīcību visos valdības līmeņos, ietverot vietējās un reģionālās varas iestādes;

| 59. | uzsver, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā ir skaidri redzams, ka tikai ilgtspējīga ekonomika spēj nodrošināt pārticību ilgtermiņā un ka klimata aizsardzība ir viens no šādas ilgtspējīgas ekonomikas pamata balstiem; uzsver, ka pašlaik svarīgāk kā jebkad ir izskaidrot iemeslu politiskai rīcībai klimata aizsardzības jomā, lai lielāks skaits cilvēku piekļūtu augstākiem dzīves standartiem, vienlaikus saglabājos resursus un telpu turpmāko paaudžu attīstībai; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā ir skaidri redzams, ka tikai ilgtspējīga ekonomika spēj nodrošināt pārticību ilgtermiņā un ka klimata aizsardzība ir viens no šādas ilgtspējīgas ekonomikas pamata balstiem; uzsver, ka pašlaik svarīgāk kā jebkad ir izskaidrot iemeslu politiskai rīcībai klimata aizsardzības jomā, lai lielāks skaits cilvēku piekļūtu augstākiem dzīves standartiem, vienlaikus saglabājos resursus un telpu turpmāko paaudžu attīstībai;

| 60. | vēlreiz norāda, ka klimata pārmaiņu problēmu nevar skatīt atsevišķi, bet tā vienmēr jārisina ilgtspējīgas attīstības, rūpniecības politikas un resursu pārvaldības politikas kontekstā; šajā sakarībā uzsver, ka izšķiroša nozīme ir klimata politikas izskaidrošanai iedzīvotājiem un līdzšinējo paradumu maiņas panākšanai; uzsver, ka ikvienā turpmākā nolīgumā ir jāietver arī augšupējas iniciatīvas, piemēram, energoefektivitātes jomā, jo šīs iniciatīvas ir nozīmīgs instruments, ar ko panākt iedzīvotāju atbalstu; |
| --- | --- |

60.

vēlreiz norāda, ka klimata pārmaiņu problēmu nevar skatīt atsevišķi, bet tā vienmēr jārisina ilgtspējīgas attīstības, rūpniecības politikas un resursu pārvaldības politikas kontekstā; šajā sakarībā uzsver, ka izšķiroša nozīme ir klimata politikas izskaidrošanai iedzīvotājiem un līdzšinējo paradumu maiņas panākšanai; uzsver, ka ikvienā turpmākā nolīgumā ir jāietver arī augšupējas iniciatīvas, piemēram, energoefektivitātes jomā, jo šīs iniciatīvas ir nozīmīgs instruments, ar ko panākt iedzīvotāju atbalstu;

| 61. | atkārtoti norāda, ka ikviens saistošs nolīgums klimata pārmaiņu jomā un spēcīga saskaņošanas un izpildes sistēma ir priekšnoteikums, lai panāktu, ka visas valstis, kuras ir iesaistītas klimata pārmaiņu nolīgumā, pilda savas saistības, vajadzības gadījumā saņem atbalstu un ir saucamas pie atbildības par prasību nepildīšanu; |
| --- | --- |

61.

atkārtoti norāda, ka ikviens saistošs nolīgums klimata pārmaiņu jomā un spēcīga saskaņošanas un izpildes sistēma ir priekšnoteikums, lai panāktu, ka visas valstis, kuras ir iesaistītas klimata pārmaiņu nolīgumā, pilda savas saistības, vajadzības gadījumā saņem atbalstu un ir saucamas pie atbildības par prasību nepildīšanu;

| 62. | uzskata, ka UNFCCC procesam ir jākļūst efektīvākam un iedarbīgākam, nodrošinot, ka tas adekvātāk atspoguļo mainīgo reālo situāciju; šajā ziņā uzskata, ka ir jāatceļ noteikums par konsensa panākšanu, lai nepieļautu, ka rezultātu pamatā ir zemākais kopīgais risinājums; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka UNFCCC procesam ir jākļūst efektīvākam un iedarbīgākam, nodrošinot, ka tas adekvātāk atspoguļo mainīgo reālo situāciju; šajā ziņā uzskata, ka ir jāatceļ noteikums par konsensa panākšanu, lai nepieļautu, ka rezultātu pamatā ir zemākais kopīgais risinājums;

| 63. | uzskata, ka tā vietā, lai saglabātu rotācijas kārtību, konferences prezidentvalstis varētu vai nu vairāku gadu garumā būt vairākas, vai arī konferenci rīkotu viena valsts divus gadus pēc kārtas, lai nodrošinātu saskaņotāku pieeju; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka tā vietā, lai saglabātu rotācijas kārtību, konferences prezidentvalstis varētu vai nu vairāku gadu garumā būt vairākas, vai arī konferenci rīkotu viena valsts divus gadus pēc kārtas, lai nodrošinātu saskaņotāku pieeju;

| 64. | vērš uzmanību uz konstruktīvajām tendencēm MOP 25 sarunās par Monreālas protokolu un mudina visas puses pārņemt no šā starptautiskā nolīguma labo pieredzi; aicina visas puses īpašu uzmanību pievērst Monreālas protokola balsošanas un lēmumu pieņemšanas mehānismam, tā atšķirīgajai pieejai attiecībā uz pienākumiem un tā izpildes un sankciju mehānismam, kā arī finansēšanas kārtībai un to ņemt par piemēru, ko varētu izmantot arī UNFCCC ietvaros; |
| --- | --- |

64.

vērš uzmanību uz konstruktīvajām tendencēm MOP 25 sarunās par Monreālas protokolu un mudina visas puses pārņemt no šā starptautiskā nolīguma labo pieredzi; aicina visas puses īpašu uzmanību pievērst Monreālas protokola balsošanas un lēmumu pieņemšanas mehānismam, tā atšķirīgajai pieejai attiecībā uz pienākumiem un tā izpildes un sankciju mehānismam, kā arī finansēšanas kārtībai un to ņemt par piemēru, ko varētu izmantot arī UNFCCC ietvaros;

| 65. | uzsver, ka starptautisko sarunu klimata jomā vispārēju panākumu labad ir svarīgi, lai ES šajās sarunās būtu proaktīva; norāda, ka ES spēju uzņemties vadību un izredzes gūt vispārējus panākumus ietekmē tas, kādas klimata darbības veic pati ES; norāda, ka ir jāpastiprina ES klimata darbības, tostarp pieņemot vērienīgu klimata un enerģētikas programmu laikposmam līdz 2030. gadam, un jāizkliedē šaubas, ko izraisījusi ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) zemā efektivitāte attiecībā uz stimulu sniegšanu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un aviācijas nozares iekļaušanas ETS atlikšana. |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka starptautisko sarunu klimata jomā vispārēju panākumu labad ir svarīgi, lai ES šajās sarunās būtu proaktīva; norāda, ka ES spēju uzņemties vadību un izredzes gūt vispārējus panākumus ietekmē tas, kādas klimata darbības veic pati ES; norāda, ka ir jāpastiprina ES klimata darbības, tostarp pieņemot vērienīgu klimata un enerģētikas programmu laikposmam līdz 2030. gadam, un jāizkliedē šaubas, ko izraisījusi ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) zemā efektivitāte attiecībā uz stimulu sniegšanu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un aviācijas nozares iekļaušanas ETS atlikšana.

| 66. | turklāt uzsver lomu, kāda attīstības valstīm būtu jāuzņemas, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm ierobežot to emisijas; norāda, ka daudzās jaunattīstības valstīs ir plašs atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes potenciāls; mudina attīstītās un jaunietekmes ekonomikas veicināt un īstenot atjaunojamo energoresursu projektus jaunattīstības valstīs un darīt pieejamas tehnoloģijas, zināšanas un ieguldījumus šajā jomā; |
| --- | --- |

66.

turklāt uzsver lomu, kāda attīstības valstīm būtu jāuzņemas, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm ierobežot to emisijas; norāda, ka daudzās jaunattīstības valstīs ir plašs atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes potenciāls; mudina attīstītās un jaunietekmes ekonomikas veicināt un īstenot atjaunojamo energoresursu projektus jaunattīstības valstīs un darīt pieejamas tehnoloģijas, zināšanas un ieguldījumus šajā jomā;

Eiropas Parlamenta delegācija

| 67. | uzskata, ka ES delegācijai ir īpaša loma sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc par nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Parlamenta deputāti nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; sagaida, ka Varšavā ES koordinācijas sanāksmes būs pieejamas vismaz Eiropas Parlamenta delegācijas vadītājam; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka ES delegācijai ir īpaša loma sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc par nepieņemamu uzskata to, ka Eiropas Parlamenta deputāti nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; sagaida, ka Varšavā ES koordinācijas sanāksmes būs pieejamas vismaz Eiropas Parlamenta delegācijas vadītājam;

| 68. | norāda, ka saskaņā ar 2010. gada novembra pamatnolīgumu starp Komisiju un Eiropas Parlamentu Komisijai ir jāveicina Parlamenta deputātu iekļaušana novērotāja statusā Kopienas delegācijās sarunām par daudzpusējiem nolīgumiem; atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pants) Parlamentam ir jādod piekrišana attiecībā uz nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka saskaņā ar 2010. gada novembra pamatnolīgumu starp Komisiju un Eiropas Parlamentu Komisijai ir jāveicina Parlamenta deputātu iekļaušana novērotāja statusā Kopienas delegācijās sarunām par daudzpusējiem nolīgumiem; atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pants) Parlamentam ir jādod piekrišana attiecībā uz nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām;

o

o o

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

69.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis.

---

(1)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

(2)  OV C 67 E, 18.3.2010., 44. lpp.

(3)  OV C 285 E, 21.10.2010., 1. lpp.

(4)  OV C 341 E, 16.12.2010., 25. lpp.

(5)  OV C 99 E, 3.4.2012., 77. lpp.

(6)  OV C 153 E, 31.5.2013., 83. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0452.

(8)  OV C 251 E, 31.8.2013., 75. lpp.

(9)  http://www.eia.gov/forecasts/ieo/?src=Analysis-b2

(10)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/survey/so/2013/int032713a.htm

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-717_en.html

(12)  SEA Pasaules enerģētikas pārskata īpašais ziņojums “Jaunas aprises diskusijām enerģijas un klimata jomā”.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/89

---

P7_TA(2013)0444

Organizētā noziedzība, korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (galīgais ziņojums) (2013/2107(INI))

(2016/C 208/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 14. marta lēmumu par Īpašās komitejas izveidošanu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 184. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 14. marta lēmumu par Īpašās komitejas izveidošanu organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, tās pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 184. pantu,

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra lēmumu pagarināt Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra lēmumu pagarināt Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos pilnvaru termiņu līdz 2013. gada 30. septembrim,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas 67. pantu, 4. nodaļu (82.–86. pants) un 5. nodaļu (87.–89. pants) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 5., 6., 8., 17., 32., 38., 41. pantu, VI sadaļu (47.–50. pants) un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas 67. pantu, 4. nodaļu (82.–86. pants) un 5. nodaļu (87.–89. pants) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 5., 6., 8., 17., 32., 38., 41. pantu, VI sadaļu (47.–50. pants) un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Stokholmas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (2), Komisijas paziņojumu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem. Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171) un Komisijas paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (2), Komisijas paziņojumu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nodrošināšana Eiropas pilsoņiem. Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns” (COM(2010)0171) un Komisijas paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2013. gada 22. maija secinājumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz nepieciešamību cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2013. gada 22. maija secinājumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz nepieciešamību cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu,

| — | ņemot vērā TI padomes 2010. gada 8. un 9. novembra secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, TI padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumus par ES prioritāšu noteikšanu cīņā pret organizēto noziedzību laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam un TI padomes 2013. gada 6. un 7. jūnija secinājumus par prioritāšu noteikšanu laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā TI padomes 2010. gada 8. un 9. novembra secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, TI padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumus par ES prioritāšu noteikšanu cīņā pret organizēto noziedzību laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam un TI padomes 2013. gada 6. un 7. jūnija secinājumus par prioritāšu noteikšanu laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 28. maija secinājumus (07769/3/2010) par konfiskāciju un līdzekļu atgūšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 28. maija secinājumus (07769/3/2010) par konfiskāciju un līdzekļu atgūšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģijas laikposmam no 2005. līdz 2012. gadam un no 2013. līdz 2020. gadam un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2009.–2012. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas stratēģijas laikposmam no 2005. līdz 2012. gadam un no 2013. līdz 2020. gadam un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2009.–2012. gadam,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 1988. gada 20. decembrī (Rezolūcija 1988/8) un atvēra parakstīšanai Vīnē no 1988. gada 20. decembra līdz 1989. gada 28. februārim un pēc tam Ņujorkā līdz 1989. gada 20. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 1988. gada 20. decembrī (Rezolūcija 1988/8) un atvēra parakstīšanai Vīnē no 1988. gada 20. decembra līdz 1989. gada 28. februārim un pēc tam Ņujorkā līdz 1989. gada 20. decembrim,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību, kas pieņemta 2000. gada 15. novembra Ģenerālajā asamblejā (Rezolūcija 55/25) un atvērta parakstīšanai Palermo 2000. gada 12. decembrī, un tās protokolus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) Organizētās noziedzības 2012. gada lietu krājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību, kas pieņemta 2000. gada 15. novembra Ģenerālajā asamblejā (Rezolūcija 55/25) un atvērta parakstīšanai Palermo 2000. gada 12. decembrī, un tās protokolus, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) Organizētās noziedzības 2012. gada lietu krājumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas atvērta parakstīšanai Meridā 2003. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas atvērta parakstīšanai Meridā 2003. gada 9. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 4. novembrī, un Rezolūcijas (98) 7 un (99) 5, ko Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā, ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 4. novembrī, un Rezolūcijas (98) 7 un (99) 5, ko Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā, ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO),

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 26. maija aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un ar ko sastāda Konvenciju par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 26. maija aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un ar ko sastāda Konvenciju par Eiropas Kopienu ierēdņu vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņu korumpētības apkarošanu (3),

| — | ņemot vērā ESAO Konvenciju par ārvalstu valsts amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, kas atvērta parakstīšanai Parīzē 1997. gada 17. decembrī, un tās turpmākos papildinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Konvenciju par ārvalstu valsts amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, kas atvērta parakstīšanai Parīzē 1997. gada 17. decembrī, un tās turpmākos papildinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kā arī par terorisma finansēšanu, kas atvērta parakstīšanai Varšavā 2005. gada 16. maijā, un Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 13. oktobra Rezolūciju CM/Res(2010)12, ar kuru izveido Īpašo ekspertu komitejas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu novērtējumam (MONEYVAL) statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kā arī par terorisma finansēšanu, kas atvērta parakstīšanai Varšavā 2005. gada 16. maijā, un Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 13. oktobra Rezolūciju CM/Res(2010)12, ar kuru izveido Īpašo ekspertu komitejas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu novērtējumam (MONEYVAL) statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem, kas tika nodota parakstīšanai Budapeštā 2001. gada 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem, kas tika nodota parakstīšanai Budapeštā 2001. gada 23. novembrī,

| — | ņemot vērā stratēģisko koncepciju Ziemeļatlantijas līguma organizācijas locekļu aizsardzībai un drošībai “Aktīva rīcība, moderna aizsardzība”, ko 2010. gada 19.–20. novembrī Lisabonā pieņēmuši valstu vadītāji un NATO vadība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģisko koncepciju Ziemeļatlantijas līguma organizācijas locekļu aizsardzībai un drošībai “Aktīva rīcība, moderna aizsardzība”, ko 2010. gada 19.–20. novembrī Lisabonā pieņēmuši valstu vadītāji un NATO vadība,

| — | ņemot vērā finanšu darba grupas FATF/GAFI 40 ieteikumus un 9 īpašos ieteikumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā finanšu darba grupas FATF/GAFI 40 ieteikumus un 9 īpašos ieteikumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu,

| — | ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) darbu,

| — | ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) ziņojumus “Noziedzības globalizācija. Transnacionālas organizētās noziedzības draudu novērtējums”(2010. gads) un “Novērtēt nelikumīgas naudas plūsmas, kuru izcelsme ir narkotiku tirdzniecība un citi transnacionāli organizēti noziegumi” (2011. gads) un “Visaptverošs pētījums par kibernoziedzību” (2013. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) ziņojumus “Noziedzības globalizācija. Transnacionālas organizētās noziedzības draudu novērtējums”(2010. gads) un “Novērtēt nelikumīgas naudas plūsmas, kuru izcelsme ir narkotiku tirdzniecība un citi transnacionāli organizēti noziegumi” (2011. gads) un “Visaptverošs pētījums par kibernoziedzību” (2013. gads),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 24. oktobra Pamatlēmumu 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 24. oktobra Pamatlēmumu 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (5), Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (6), Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (7) un Padomes 2006. gada 6. oktobra Pamatlēmumu 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (5), Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (6), Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/212/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (7) un Padomes 2006. gada 6. oktobra Pamatlēmumu 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (9) un Komisijas ziņojumu saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu (COM(2011)0176), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (9) un Komisijas ziņojumu saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu (COM(2011)0176),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu 2009/426/TI par Eurojust stiprināšanu un ar kuru groza Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu 2009/426/TI par Eurojust stiprināšanu un ar kuru groza Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (13) un turpmākos tiesību aktus, ar kuriem tajā izdarīti grozījumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (13) un turpmākos tiesību aktus, ar kuriem tajā izdarīti grozījumi,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (14) un Komisijas ziņojumu par šā pamatlēmuma transponēšanu (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (14) un Komisijas ziņojumu par šā pamatlēmuma transponēšanu (COM(2004)0858),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/902/TI, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/902/TI, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (16), un Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (16), un Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (17), un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (17), un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu (COM(2012)0168),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (21),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (22) un Komisijas ziņojumu Padomei saskaņā ar šā pamatlēmuma 9. pantu (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā (22) un Komisijas ziņojumu Padomei saskaņā ar šā pamatlēmuma 9. pantu (COM(2007)0328),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (23), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (23), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (24),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (25),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (27),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (28),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. septembra lēmumu, ar ko izveido ekspertu grupu korupcijas jautājumos (29), Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308) un Komisijas 2011. gada 6. jūnija lēmumu, ar kuru izveido ES ziņošanas par korupciju mehānismu periodiska novērtējuma veikšanai (“Ziņojums par korupcijas novēršanu ES”) (C(2011)3673), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. septembra lēmumu, ar ko izveido ekspertu grupu korupcijas jautājumos (29), Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308) un Komisijas 2011. gada 6. jūnija lēmumu, ar kuru izveido ES ziņošanas par korupciju mehānismu periodiska novērtējuma veikšanai (“Ziņojums par korupcijas novēršanu ES”) (C(2011)3673),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. februāra lēmumu, ar ko izveido ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzību saistībā ar noziedzības un kriminālās tiesvedības datiem, un ar kuru atceļ Lēmumu 2006/581/EK (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. februāra lēmumu, ar ko izveido ekspertu grupu, lai noteiktu politikas vajadzību saistībā ar noziedzības un kriminālās tiesvedības datiem, un ar kuru atceļ Lēmumu 2006/581/EK (30),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. jūnija Ieteikumu 2007/425/EK, ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. jūnija Ieteikumu 2007/425/EK, ar ko nosaka darbību kopumu, lai izpildītu Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (31),

| — | ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (2010/0817(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Bulgārijas Republikas, Igaunijas Republikas, Spānijas Karalistes, Austrijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (2010/0817(COD)),

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (COM(2012)0085),

| — | ņemot vērā 2011. gada 20. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (COM(2011)0895), un 2011. gada 20. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 20. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (COM(2011)0895), un 2011. gada 20. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896),

| — | ņemot vērā 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (COM(2013)0045),

| — | ņemot vērā 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 5. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju (COM(2013)0044),

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (COM(2012)0499), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (COM(2012)0499),

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu (COM(2012)0712), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 attiecībā uz Eiropas politisko partiju finansēšanu (COM(2012)0712),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (COM(2013)0042), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu, ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (COM(2013)0042),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (COM(2010)0517),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus darījumus, sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus darījumus, sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti (COM(2012)0010),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012)0011),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2012)0363),

| — | ņemot vēra priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013)0534) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka Savienības finansiālo interešu aizsardzība: Eiropas Prokuratūras izveide un Eurojust pārveide” (COM(2013)0532), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka Savienības finansiālo interešu aizsardzība: Eiropas Prokuratūras izveide un Eurojust pārveide” (COM(2013)0532),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “OLAF pārvaldības uzlabošana un procesuālo garantiju stiprināšana izmeklēšanās – Pakāpeniska pieeja līdztekus Eiropas Prokuratūras izveidei” (COM(2013)0533), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “OLAF pārvaldības uzlabošana un procesuālo garantiju stiprināšana izmeklēšanās – Pakāpeniska pieeja līdztekus Eiropas Prokuratūras izveidei” (COM(2013)0533),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa” (JOIN(2013)0001),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veidojot atvērtu un drošu Eiropu – iekšlietu budžets 2014.–2020. gadam” (COM(2011)0749), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veidojot atvērtu un drošu Eiropu – iekšlietu budžets 2014.–2020. gadam” (COM(2011)0749),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada pārskats par ES Iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Pirmais gada pārskats par ES Iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu” (COM(2011)0790),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par paralēlo banku sistēmu (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par paralēlo banku sistēmu (COM(2012)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Vēršanās pret noziedzību mūsu digitālajā laikmetā: Eiropas Kibernoziedzības centra izveide” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Vēršanās pret noziedzību mūsu digitālajā laikmetā: Eiropas Kibernoziedzības centra izveide” (COM(2012)0140),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz visaptverošu Eiropas regulējumu tiešsaistes azartspēlēm” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz visaptverošu Eiropas regulējumu tiešsaistes azartspēlēm” (COM(2012)0596),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noziedzības statistikas veidošana Eiropas Savienībā – rīcības plāns 2011.–2015. gadam” (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noziedzības statistikas veidošana Eiropas Savienībā – rīcības plāns 2011.–2015. gadam” (COM(2011)0713),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei „Izvērtējuma ziņojums par Eiropas Savienības Noziedzības novēršanas tīklu (COM(2012)0717), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei „Izvērtējuma ziņojums par Eiropas Savienības Noziedzības novēršanas tīklu (COM(2012)0717),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenots Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (“Prīmes lēmums”) (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenots Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (“Prīmes lēmums”) (COM(2012)0732),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu” (COM(2011)0941),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz ES kriminālpolitiku: ES politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšana ar krimināltiesību palīdzību” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz ES kriminālpolitiku: ES politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšana ar krimināltiesību palīdzību” (COM(2011)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija ziņojumu Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija ziņojumu Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) (COM(2011)0307),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Organizētās noziedzības rezultātā iegūtie līdzekļi. Noziedzības nedrīkst “atmaksāties”” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Organizētās noziedzības rezultātā iegūtie līdzekļi. Noziedzības nedrīkst “atmaksāties”” (COM(2008)0766),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla lomu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu Eiropas Savienībā (COM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla lomu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu Eiropas Savienībā (COM(2007)0644),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu finanšu jomā (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par organizētās noziedzības novēršanu un apkarošanu finanšu jomā (COM(2004)0262),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu par iespēju pieņemt ES tiesību aktus liecinieku un to personu aizsardzības jomā, kas sadarbojas ar tiesu iestādēm (COM(2007)0693), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu par iespēju pieņemt ES tiesību aktus liecinieku un to personu aizsardzības jomā, kas sadarbojas ar tiesu iestādēm (COM(2007)0693),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūnija ieteikumu Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 7. jūnija ieteikumu Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (32),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību – sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (33),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (34), 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (35), 2012. gada 22. maija rezolūciju par ES pieeju krimināltiesībām (36) un 2013. gada 14. marta rezolūciju par iepriekšēju vienošanos par spēļu rezultātu un korupciju sportā (37), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. septembra rezolūciju par ES centieniem korupcijas apkarošanā (34), 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību Eiropas Savienībā (35), 2012. gada 22. maija rezolūciju par ES pieeju krimināltiesībām (36) un 2013. gada 14. marta rezolūciju par iepriekšēju vienošanos par spēļu rezultātu un korupciju sportā (37),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (38),

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (39),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (vidusposma ziņojums) (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu – ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (vidusposma ziņojums) (40),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija deklarāciju par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā (41), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija deklarāciju par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā (41),

| — | ņemot vērā Eiropola, Eurojust un Frontex kopīgo ziņojumu par iekšējo drošību Eiropas Savienībā (2010. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola, Eurojust un Frontex kopīgo ziņojumu par iekšējo drošību Eiropas Savienībā (2010. gads),

| — | ņemot vērā Eurojust daudzgadu stratēģijas plānu 2012.–2014. gadam un tā 2011. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurojust daudzgadu stratēģijas plānu 2012.–2014. gadam un tā 2011. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropola SOCTA (Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējuma) 2013. gada marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola SOCTA (Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējuma) 2013. gada marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropola 2012. gada ziņojumu par situāciju krāpšanas ar maksājumu kartēm jomā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2012. gada ziņojumu par situāciju krāpšanas ar maksājumu kartēm jomā Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra un Eiropola 2013. gada janvāra kopīgo ziņojumu “ES narkotiku tirgus – stratēģiskā analīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra un Eiropola 2013. gada janvāra kopīgo ziņojumu “ES narkotiku tirgus – stratēģiskā analīze”,

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. jūnija atzinumu 14/2011 par datu aizsardzības jautājumiem, kas attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, kuru pieņēmusi darba grupa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 29. pantu (42), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. jūnija atzinumu 14/2011 par datu aizsardzības jautājumiem, kas attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, kuru pieņēmusi darba grupa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 29. pantu (42),

| — | ņemot vērā sabiedriskajās apspriešanās, diskusijās par darba dokumentiem un vidusposma ziņojumu un viedokļu apmaiņā ar augsta līmeņa personām, kā arī tā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos delegāciju veiktajās misijās izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedriskajās apspriešanās, diskusijās par darba dokumentiem un vidusposma ziņojumu un viedokļu apmaiņā ar augsta līmeņa personām, kā arī tā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos delegāciju veiktajās misijās izdarītos secinājumus,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu ieguldījumu, ko tiem attiecīgi lūgusi Parlamenta Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu ieguldījumu, ko tiem attiecīgi lūgusi Parlamenta Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos,

| — | ņemot vērā atbildes uz valstu parlamentiem izsūtītajām anketām par to lomu un pieredzi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un starpparlamentu 2013. gada 7. maija sanāksmes Briselē par to pašu tematu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbildes uz valstu parlamentiem izsūtītajām anketām par to lomu un pieredzi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un starpparlamentu 2013. gada 7. maija sanāksmes Briselē par to pašu tematu rezultātus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos ziņojumu (A7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos ziņojumu (A7-0307/2013),

Organizētā noziedzība, korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

| A. | tā kā Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) tika pilnvarota izpētīt organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apmērus, izmantojot labākos pieejamos šo draudu novērtējumus, un ierosināt atbilstošu pasākumu īstenošanu ES, lai nepieļautu un novērstu šādus draudus, un tos pārvarētu gan starptautiskā, gan Eiropas un valstu līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) tika pilnvarota izpētīt organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apmērus, izmantojot labākos pieejamos šo draudu novērtējumus, un ierosināt atbilstošu pasākumu īstenošanu ES, lai nepieļautu un novērstu šādus draudus, un tos pārvarētu gan starptautiskā, gan Eiropas un valstu līmenī;

| B. | tā kā noziedzīgās organizācijas ir pakāpeniski paplašinājušas savu darbības jomu starptautiskā mērogā, kā arī ekonomikas globalizācijas un jauno tehnoloģiju piedāvātās iespējas un veidojot apvienības ar citu valstu noziedzīgajiem grupējumiem (piemēram, kā to dara Dienvidamerikas narkokarteļi un krieviski runājošās organizētās noziedzības grupas), lai paplašinātu tirgus un ietekmes zonas; tā kā noziedzīgie grupējumi turpina dažādot savu darbību un pastiprinās saikne starp narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību, nelegālas imigrācijas sekmēšanu, nelegālu ieroču tirdzniecību un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā noziedzīgās organizācijas ir pakāpeniski paplašinājušas savu darbības jomu starptautiskā mērogā, kā arī ekonomikas globalizācijas un jauno tehnoloģiju piedāvātās iespējas un veidojot apvienības ar citu valstu noziedzīgajiem grupējumiem (piemēram, kā to dara Dienvidamerikas narkokarteļi un krieviski runājošās organizētās noziedzības grupas), lai paplašinātu tirgus un ietekmes zonas; tā kā noziedzīgie grupējumi turpina dažādot savu darbību un pastiprinās saikne starp narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību, nelegālas imigrācijas sekmēšanu, nelegālu ieroču tirdzniecību un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| C. | tā kā korupcija un organizētā noziedzība ir nozīmīgs drauds to izmaksu dēļ, ko tās rada ES ekonomikai; tā kā noziedzīgo organizāciju iefiltrēšanās spēja un nelikumīgi iegūtie līdzekļi ir ievērojami palielinājušies tā iemesla dēļ, ka tās darbojas daudzās nozarēs, no kurām lielāko daļu kontrolē valsts pārvalde; tā kā organizētā noziedzība arvien vairāk līdzinās pasaules ekonomikas dalībniekam ar spēcīgu orientāciju uz uzņēmējdarbību, kas ļauj piegādāt dažāda veida nelegālas preces un pakalpojumus, bet vienlaikus arvien vairāk arī legālas preces un pakalpojumus, un arvien vairāk ietekmē Eiropas un pasaules ekonomiku, būtiski samazinot dalībvalstu un visas ES nodokļu ieņēmumus un katru gadu uzņēmumiem radot aplēstās izmaksas vairāk EUR 670 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

C.

tā kā korupcija un organizētā noziedzība ir nozīmīgs drauds to izmaksu dēļ, ko tās rada ES ekonomikai; tā kā noziedzīgo organizāciju iefiltrēšanās spēja un nelikumīgi iegūtie līdzekļi ir ievērojami palielinājušies tā iemesla dēļ, ka tās darbojas daudzās nozarēs, no kurām lielāko daļu kontrolē valsts pārvalde; tā kā organizētā noziedzība arvien vairāk līdzinās pasaules ekonomikas dalībniekam ar spēcīgu orientāciju uz uzņēmējdarbību, kas ļauj piegādāt dažāda veida nelegālas preces un pakalpojumus, bet vienlaikus arvien vairāk arī legālas preces un pakalpojumus, un arvien vairāk ietekmē Eiropas un pasaules ekonomiku, būtiski samazinot dalībvalstu un visas ES nodokļu ieņēmumus un katru gadu uzņēmumiem radot aplēstās izmaksas vairāk EUR 670 miljardu apmērā;

| D. | tā kā organizētā noziedzība, ņemot vērā lielo tās upuru skaitu, rada ievērojamus pārrobežu draudus ES iekšējai drošībai; tā kā organizētā noziedzība gūst milzīgu peļņu no cilvēku tirdzniecības, no orgānu, ieroču, narkotiku un to prekursoru, kodolvielu, radioloģisku, bioloģisku un ķīmisku vielu, farmācijas produktu, tostarp tādu, kuru iegādei vajadzīga recepte, viltotu ikdienas patēriņa preču, piemēram, pārtikas produktu, aizsargātu dzīvnieku un augu sugu un to daļu, jebkāda veida tabakas, mākslas darbu un dažādu citu, bieži viltotu, preču nelegālas tirdzniecības un kontrabandas; tā kā minētā tirdzniecība rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus Eiropas Savienībai un dalībvalstīm, nodara kaitējumu patērētājiem, sabiedrības veselībai un ražotājiem un var arī atvieglot citu organizētās noziedzības veidu izplatīšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā organizētā noziedzība, ņemot vērā lielo tās upuru skaitu, rada ievērojamus pārrobežu draudus ES iekšējai drošībai; tā kā organizētā noziedzība gūst milzīgu peļņu no cilvēku tirdzniecības, no orgānu, ieroču, narkotiku un to prekursoru, kodolvielu, radioloģisku, bioloģisku un ķīmisku vielu, farmācijas produktu, tostarp tādu, kuru iegādei vajadzīga recepte, viltotu ikdienas patēriņa preču, piemēram, pārtikas produktu, aizsargātu dzīvnieku un augu sugu un to daļu, jebkāda veida tabakas, mākslas darbu un dažādu citu, bieži viltotu, preču nelegālas tirdzniecības un kontrabandas; tā kā minētā tirdzniecība rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus Eiropas Savienībai un dalībvalstīm, nodara kaitējumu patērētājiem, sabiedrības veselībai un ražotājiem un var arī atvieglot citu organizētās noziedzības veidu izplatīšanos;

| E. | tā kā dažādām organizētām un mafijai līdzīgām noziedzīgām darbībām saistībā ar vidi, piemēram, nelegālai atkritumu tirdzniecībai un apglabāšanai un vides, ainaviskā, mākslinieciskā un kultūras mantojuma iznīcināšanai, tagad ir starptautisks mērogs, tādēļ visām Eiropas valstīm ir jāapvieno savi centieni efektīvākai kopīgai rīcībai, lai novērstu un apkarotu tā dēvētās ekomafijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādām organizētām un mafijai līdzīgām noziedzīgām darbībām saistībā ar vidi, piemēram, nelegālai atkritumu tirdzniecībai un apglabāšanai un vides, ainaviskā, mākslinieciskā un kultūras mantojuma iznīcināšanai, tagad ir starptautisks mērogs, tādēļ visām Eiropas valstīm ir jāapvieno savi centieni efektīvākai kopīgai rīcībai, lai novērstu un apkarotu tā dēvētās ekomafijas;

| F. | tā kā daudzām noziedzīgajām organizācijām ir tīklveida struktūra, kuras raksturīgākās iezīmes ir augsta līmeņa elastība, mobilitāte, sakari un starpkultūru raksturs, kā arī īpašas iefiltrēšanās un atdarināšanas spējas; tā kā tiek novērota arvien lielāka savstarpēja palīdzība starp dažādām noziedzīgām organizācijām – tostarp izveidojot jaunas starptautiskas struktūras un diversificējot savu darbību —, kas ļauj pārvarēt valodas
  un
  komerciālu interešu atšķirības, lai veicinātu kopīgu nelegālo tirdzniecību, samazinātu izmaksas un palielinātu peļņu pasaules ekonomikas krīzes laikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzām noziedzīgajām organizācijām ir tīklveida struktūra, kuras raksturīgākās iezīmes ir augsta līmeņa elastība, mobilitāte, sakari un starpkultūru raksturs, kā arī īpašas iefiltrēšanās un atdarināšanas spējas; tā kā tiek novērota arvien lielāka savstarpēja palīdzība starp dažādām noziedzīgām organizācijām – tostarp izveidojot jaunas starptautiskas struktūras un diversificējot savu darbību —, kas ļauj pārvarēt valodas
  un
  komerciālu interešu atšķirības, lai veicinātu kopīgu nelegālo tirdzniecību, samazinātu izmaksas un palielinātu peļņu pasaules ekonomikas krīzes laikā;

| G. | tā kā saskaņā ar Eiropola 2013. gada SOCTA ziņojuma datiem pašlaik Eiropas Savienībā ir vismaz 3 600 aktīvu starptautisku noziedzīgu organizāciju, no kurām 70 % ir ģeogrāfiski heterogēns sastāvs un darbību klāsts un vairāk nekā 30 % veic vairākas noziedzīgas darbības; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Eiropola 2013. gada SOCTA ziņojuma datiem pašlaik Eiropas Savienībā ir vismaz 3 600 aktīvu starptautisku noziedzīgu organizāciju, no kurām 70 % ir ģeogrāfiski heterogēns sastāvs un darbību klāsts un vairāk nekā 30 % veic vairākas noziedzīgas darbības;

| H. | tā kā Eiropolam, balstoties uz dalībvalstu sniegtu atbilstīgu informāciju, ir jāizvērtē, kāds ir noteiktu organizētās noziedzības grupējumu darbības mērogs ārpus ES iekšējām un ārējām robežām un kādus īpaši smagus noziegumus ar pārrobežu dimensiju saskaņā ar LESD 83. pantu tās izdara, katru reizi pievēršot īpašu uzmanību citai noteiktai jomai, un Eiropas Parlamentam, dalībvalstu parlamentiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem ir rūpīgi jāanalizē šis novērtējums, lai sekmīgāk izstrādātu un nodrošinātu ES rīcības pievienoto vērtību un sadarbību starp policiju un tiesu iestādēm dalībvalstīs, ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropolam, balstoties uz dalībvalstu sniegtu atbilstīgu informāciju, ir jāizvērtē, kāds ir noteiktu organizētās noziedzības grupējumu darbības mērogs ārpus ES iekšējām un ārējām robežām un kādus īpaši smagus noziegumus ar pārrobežu dimensiju saskaņā ar LESD 83. pantu tās izdara, katru reizi pievēršot īpašu uzmanību citai noteiktai jomai, un Eiropas Parlamentam, dalībvalstu parlamentiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem ir rūpīgi jāanalizē šis novērtējums, lai sekmīgāk izstrādātu un nodrošinātu ES rīcības pievienoto vērtību un sadarbību starp policiju un tiesu iestādēm dalībvalstīs, ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| I. | tā kā noziedzīgas organizācijas var gūt labumu no “pelēkās” sadarbības ar citiem subjektiem, attiecīgu darbību veikšanā apvienojoties ar “balto apkaklīšu” līdzdalībniekiem (uzņēmējiem, valsts ierēdņiem visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, politiķiem, bankām, profesionāļiem utt.), kas, lai gan paši neietilpst noziedzīgo organizāciju struktūrā, uztur ar tām abpusēji izdevīgas uzņēmējdarbības attiecības; |
| --- | --- |

I.

tā kā noziedzīgas organizācijas var gūt labumu no “pelēkās” sadarbības ar citiem subjektiem, attiecīgu darbību veikšanā apvienojoties ar “balto apkaklīšu” līdzdalībniekiem (uzņēmējiem, valsts ierēdņiem visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, politiķiem, bankām, profesionāļiem utt.), kas, lai gan paši neietilpst noziedzīgo organizāciju struktūrā, uztur ar tām abpusēji izdevīgas uzņēmējdarbības attiecības;

| J. | tā kā pēc UNODC datiem ar starptautisko narkotiku tirdzniecību saistītās finanšu plūsmas, ko rada mafijas veida organizācijas, vairākumā gadījumu apkalpo bankas, kas darbojas dažādās pasaules daļās, un tā kā šajā situācijā izmeklēšana ir jākoordinē starptautiskā līmenī, lai izsekotu banku darījumu shēmas un atklātu starptautiskajā narkotiku tirdzniecībā iesaistītos finanšu tirgus dalībniekus; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc UNODC datiem ar starptautisko narkotiku tirdzniecību saistītās finanšu plūsmas, ko rada mafijas veida organizācijas, vairākumā gadījumu apkalpo bankas, kas darbojas dažādās pasaules daļās, un tā kā šajā situācijā izmeklēšana ir jākoordinē starptautiskā līmenī, lai izsekotu banku darījumu shēmas un atklātu starptautiskajā narkotiku tirdzniecībā iesaistītos finanšu tirgus dalībniekus;

| K. | tā kā ekonomikas krīze pēdējos gados ir izraisījusi nozīmīgas pārmaiņas organizētās noziedzības interešu jomās un noziedzīgās organizācijas ir mācējušas ātri apzināt jaunās iespējas, un šī krīze, piespiežot jauniem migrantu viļņiem meklēt labākus dzīves un darba apstākļus, dažreiz var radīt jaunus izmantošanas un piespiedu darba upurus; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas krīze pēdējos gados ir izraisījusi nozīmīgas pārmaiņas organizētās noziedzības interešu jomās un noziedzīgās organizācijas ir mācējušas ātri apzināt jaunās iespējas, un šī krīze, piespiežot jauniem migrantu viļņiem meklēt labākus dzīves un darba apstākļus, dažreiz var radīt jaunus izmantošanas un piespiedu darba upurus;

| L. | tā kā uzņēmējdarbība ir viena no galvenajām mūsdienu noziedzīgo organizāciju pazīmēm, kas izpaužas tādas darbības veidā, kas lielā mērā ir orientēta uz tirgus pieprasījuma apmierināšanu pēc precēm un pakalpojumiem un ir saistīta ar intensīvu sadarbību ar citiem tirgus dalībniekiem, noziedzniekiem vai citiem, un kurā nepārtraukti notiek svārstības starp šķietami likumīga rakstura uzņēmējdarbību un iebiedēšanas metodēm un korupciju, un nelikumīgu mērķu sasniegšanu (piemēram, legalizējot noziedzīgi iegūtus līdzekļus); |
| --- | --- |

L.

tā kā uzņēmējdarbība ir viena no galvenajām mūsdienu noziedzīgo organizāciju pazīmēm, kas izpaužas tādas darbības veidā, kas lielā mērā ir orientēta uz tirgus pieprasījuma apmierināšanu pēc precēm un pakalpojumiem un ir saistīta ar intensīvu sadarbību ar citiem tirgus dalībniekiem, noziedzniekiem vai citiem, un kurā nepārtraukti notiek svārstības starp šķietami likumīga rakstura uzņēmējdarbību un iebiedēšanas metodēm un korupciju, un nelikumīgu mērķu sasniegšanu (piemēram, legalizējot noziedzīgi iegūtus līdzekļus);

| M. | tā kā organizētās noziedzības starptautiskais raksturs ir kļuvis izteiktāks tādēļ, ka noziedznieku grupām ir viegli pieejami visi transporta veidi, labi zināmi un pārbaudīti maršruti un esošā infrastruktūra, kas sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām; tā kā organizētās noziedzības grupas īpaši apdraud sakaru un transporta infrastruktūru Āfrikā, kas pašlaik tiek paplašināta, izmantojot to savu nelikumīgās tirdzniecības darbību veicināšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā organizētās noziedzības starptautiskais raksturs ir kļuvis izteiktāks tādēļ, ka noziedznieku grupām ir viegli pieejami visi transporta veidi, labi zināmi un pārbaudīti maršruti un esošā infrastruktūra, kas sniedzas pāri Eiropas Savienības robežām; tā kā organizētās noziedzības grupas īpaši apdraud sakaru un transporta infrastruktūru Āfrikā, kas pašlaik tiek paplašināta, izmantojot to savu nelikumīgās tirdzniecības darbību veicināšanai;

| N. | tā kā Eiropas maršruti un jo īpaši tie, kas šķērso Rietumbalkānus, joprojām ir cilvēku tirdzniecības, ieroču un narkotiku (un to prekursoru) tirdzniecības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbību centrs lielai daļai noziedzīgo grupējumu, kas darbojas Eiropā; tā kā Eiropas Savienībai paredzētais heroīns tiek pārvietots pa mainīgiem maršrutiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas maršruti un jo īpaši tie, kas šķērso Rietumbalkānus, joprojām ir cilvēku tirdzniecības, ieroču un narkotiku (un to prekursoru) tirdzniecības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbību centrs lielai daļai noziedzīgo grupējumu, kas darbojas Eiropā; tā kā Eiropas Savienībai paredzētais heroīns tiek pārvietots pa mainīgiem maršrutiem;

| O. | tā kā cilvēku tirdzniecības upurus ar varu, piespiedu līdzekļiem vai krāpšanu savervē, transportē vai tur ieslodzījumā seksuālas izmantošanas, piespiedu darba vai pakalpojumu sniegšanas, tostarp ubagošanas, verdzības, kalpības, noziedzīgu darbību, mājkalpošanas, adopcijas vai piespiedu laulību vai orgānu izņemšanas, nolūkos; tā kā šie upuri tiek ekspluatēti un pilnībā pakļauti cilvēku tirgotājiem vai ekspluatētājiem, ir spiesti tiem atmaksāt lielas parādu summas, nereti viņiem tiek atņemti identitāti apliecinošie dokumenti, viņi tiek ieslodzīti, izolēti un viņiem tiek izteikti draudi, viņi dzīvo baiļu un atriebības apstākļos bez naudas līdzekļiem un ir spiesti baidīties no vietējām iestādēm – viņi zaudē jebkādu cerību; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēku tirdzniecības upurus ar varu, piespiedu līdzekļiem vai krāpšanu savervē, transportē vai tur ieslodzījumā seksuālas izmantošanas, piespiedu darba vai pakalpojumu sniegšanas, tostarp ubagošanas, verdzības, kalpības, noziedzīgu darbību, mājkalpošanas, adopcijas vai piespiedu laulību vai orgānu izņemšanas, nolūkos; tā kā šie upuri tiek ekspluatēti un pilnībā pakļauti cilvēku tirgotājiem vai ekspluatētājiem, ir spiesti tiem atmaksāt lielas parādu summas, nereti viņiem tiek atņemti identitāti apliecinošie dokumenti, viņi tiek ieslodzīti, izolēti un viņiem tiek izteikti draudi, viņi dzīvo baiļu un atriebības apstākļos bez naudas līdzekļiem un ir spiesti baidīties no vietējām iestādēm – viņi zaudē jebkādu cerību;

| P. | tā kā cilvēku un cilvēku orgānu tirdzniecību, piespiedu prostitūciju, cilvēku paverdzināšanu un piespiedu darba nometņu izveidi bieži veic transnacionālas noziedzīgās organizācijas; tā kā konkrēti cilvēku tirdzniecība rada aptuveni EUR 25 miljardu peļņu gadā un skar visas ES valstis; tā kā tiek lēsts, ka ieņēmumi no savvaļas sugu un ķermeņa daļu nelegālas tirdzniecības ir no EUR 18 līdz 26 miljardiem gadā, un vadošais galamērķa tirgus pasaulē ir ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā cilvēku un cilvēku orgānu tirdzniecību, piespiedu prostitūciju, cilvēku paverdzināšanu un piespiedu darba nometņu izveidi bieži veic transnacionālas noziedzīgās organizācijas; tā kā konkrēti cilvēku tirdzniecība rada aptuveni EUR 25 miljardu peļņu gadā un skar visas ES valstis; tā kā tiek lēsts, ka ieņēmumi no savvaļas sugu un ķermeņa daļu nelegālas tirdzniecības ir no EUR 18 līdz 26 miljardiem gadā, un vadošais galamērķa tirgus pasaulē ir ES;

| Q. | tā kā, neskatoties uz to, ka, mainoties sociāli ekonomiskajiem apstākļiem, mainās arī cilvēku tirdzniecība, upuri galvenokārt ir no valstīm un reģioniem, kuros ir ekonomiskas un sociālas grūtības, un tā kā neaizsargātības faktori jau vairākus gadus ir saglabājušies nemainīgi; tā kā citi cilvēku tirdzniecības cēloņi ir arī plaukstošā seksuālo pakalpojumu nozare, kā arī pieprasījums pēc lēta darbaspēka un ražojumiem un tā kā vienojošais faktors tiem, kas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem, galvenokārt ir solījums nodrošināt labāku dzīves līmeni un dzīves apstākļus viņiem un/vai viņu ģimenei; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, neskatoties uz to, ka, mainoties sociāli ekonomiskajiem apstākļiem, mainās arī cilvēku tirdzniecība, upuri galvenokārt ir no valstīm un reģioniem, kuros ir ekonomiskas un sociālas grūtības, un tā kā neaizsargātības faktori jau vairākus gadus ir saglabājušies nemainīgi; tā kā citi cilvēku tirdzniecības cēloņi ir arī plaukstošā seksuālo pakalpojumu nozare, kā arī pieprasījums pēc lēta darbaspēka un ražojumiem un tā kā vienojošais faktors tiem, kas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem, galvenokārt ir solījums nodrošināt labāku dzīves līmeni un dzīves apstākļus viņiem un/vai viņu ģimenei;

| R. | tā kā – lai gan joprojām nav viegli noteikt precīzu cilvēku tirdzniecības apjomu ES, jo tā nereti tiek slēpta aiz citiem noziedzības veidiem vai arī nav pienācīgi reģistrēta vai izmeklēta – tiek lēsts, ka kopējais piespiedu darbos strādājošo skaits ES dalībvalstīs ir 880 000 cilvēku, no kuriem 270 000 ir seksuālās izmantošanas upuri, un vairākums upuru ir sievietes; tā kā cilvēku tirdzniecība un paverdzināšana ir ļoti ienesīgi noziedzības veidi, ar ko bieži nodarbojas transnacionālas noziedzīgās organizācijas; tā kā ne visas ES dalībvalstis ir ratificējušas visus attiecīgos starptautiskos dokumentus, kas ļautu efektīvāk apkarot cilvēku tirdzniecību, lai gan tas skar visas dalībvalstis; tā kā, konkrētāk, tikai deviņas dalībvalstis ir pilnībā transponējušas un īstenojušas Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un Komisija vēl nav pilnībā īstenojusi ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā; |
| --- | --- |

R.

tā kā – lai gan joprojām nav viegli noteikt precīzu cilvēku tirdzniecības apjomu ES, jo tā nereti tiek slēpta aiz citiem noziedzības veidiem vai arī nav pienācīgi reģistrēta vai izmeklēta – tiek lēsts, ka kopējais piespiedu darbos strādājošo skaits ES dalībvalstīs ir 880 000 cilvēku, no kuriem 270 000 ir seksuālās izmantošanas upuri, un vairākums upuru ir sievietes; tā kā cilvēku tirdzniecība un paverdzināšana ir ļoti ienesīgi noziedzības veidi, ar ko bieži nodarbojas transnacionālas noziedzīgās organizācijas; tā kā ne visas ES dalībvalstis ir ratificējušas visus attiecīgos starptautiskos dokumentus, kas ļautu efektīvāk apkarot cilvēku tirdzniecību, lai gan tas skar visas dalībvalstis; tā kā, konkrētāk, tikai deviņas dalībvalstis ir pilnībā transponējušas un īstenojušas Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un Komisija vēl nav pilnībā īstenojusi ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā;

| S. | tā kā nelegālā cigarešu tirdzniecība katru gadu rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus par aptuveni EUR 10 miljardiem; tā kā vieglo ieroču tirdzniecības darījumu apjoms pasaulē ir aptuveni no EUR 130 līdz 250 miljoniem gadā un Eiropā ir vairāk nekā 10 miljoni nelegālu ieroču, kas rada nopietnus draudus pilsoņu drošībai, kā arī tiesībaizsardzībai; tā kā viltotas zāles, no kurām dažas rada apdraudējumu veselībai vai pat dzīvībai, par vienošanās cenām eiropiešiem tiek piedāvātas 30 000 pievilcīgās tīmekļa vietnēs, no kurām 97 % ir nelikumīgas; tā kā tas katru gadu rada apmēram 3 miljardu eiro lielus zaudējumus Eiropas sabiedrības veselības jomai, ņemot vērā, ka vairākumam viltoto zāļu izcelsmes valsts ir Ķīna un Indija; |
| --- | --- |

S.

tā kā nelegālā cigarešu tirdzniecība katru gadu rada nodokļu ieņēmumu zaudējumus par aptuveni EUR 10 miljardiem; tā kā vieglo ieroču tirdzniecības darījumu apjoms pasaulē ir aptuveni no EUR 130 līdz 250 miljoniem gadā un Eiropā ir vairāk nekā 10 miljoni nelegālu ieroču, kas rada nopietnus draudus pilsoņu drošībai, kā arī tiesībaizsardzībai; tā kā viltotas zāles, no kurām dažas rada apdraudējumu veselībai vai pat dzīvībai, par vienošanās cenām eiropiešiem tiek piedāvātas 30 000 pievilcīgās tīmekļa vietnēs, no kurām 97 % ir nelikumīgas; tā kā tas katru gadu rada apmēram 3 miljardu eiro lielus zaudējumus Eiropas sabiedrības veselības jomai, ņemot vērā, ka vairākumam viltoto zāļu izcelsmes valsts ir Ķīna un Indija;

| T. | tā kā nesenajā ziņojumā, ko sagatavoja ANO īpašais referents jautājumos par migrantu cilvēktiesībām ES, tika sniegti pietiekami pierādījumi tam, lai apgalvotu, ka daudzos Frontex aizturēšanas centros pret migrantiem neizturas atbilstoši viņu pamattiesībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā nesenajā ziņojumā, ko sagatavoja ANO īpašais referents jautājumos par migrantu cilvēktiesībām ES, tika sniegti pietiekami pierādījumi tam, lai apgalvotu, ka daudzos Frontex aizturēšanas centros pret migrantiem neizturas atbilstoši viņu pamattiesībām;

| U. | tā kā krāpnieciska interneta lietošana ļauj organizētajai noziedzībai paplašināt psihotropo vielu, šaujamieroču, sprāgstvielu ražošanā izmantojamo materiālu, viltotu banknošu, viltotu un citu produktu un pakalpojumu, ar kuriem tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, izmirstošu dzīvnieku un augu sugu nelegālu apriti, lai izvairītos no akcīzes un citiem nodokļiem, kas būtu jāmaksā par ieņēmumiem no autentisku preču pārdošanas, kā arī arvien veiksmīgāk eksperimentēt ar jaunām noziedzīgām darbībām, tādējādi atklājot moderno tehnoloģiju biedējošo spēju pielāgoties; |
| --- | --- |

U.

tā kā krāpnieciska interneta lietošana ļauj organizētajai noziedzībai paplašināt psihotropo vielu, šaujamieroču, sprāgstvielu ražošanā izmantojamo materiālu, viltotu banknošu, viltotu un citu produktu un pakalpojumu, ar kuriem tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, izmirstošu dzīvnieku un augu sugu nelegālu apriti, lai izvairītos no akcīzes un citiem nodokļiem, kas būtu jāmaksā par ieņēmumiem no autentisku preču pārdošanas, kā arī arvien veiksmīgāk eksperimentēt ar jaunām noziedzīgām darbībām, tādējādi atklājot moderno tehnoloģiju biedējošo spēju pielāgoties;

| V. | tā kā kibernoziedzība nodara arvien lielāku ekonomisko un sociālo kaitējumu, ietekmējot vairākus miljonus patērētāju un radot aptuveni 290 miljardu eiro lielus zaudējumus gadā (43); |
| --- | --- |

V.

tā kā kibernoziedzība nodara arvien lielāku ekonomisko un sociālo kaitējumu, ietekmējot vairākus miljonus patērētāju un radot aptuveni 290 miljardu eiro lielus zaudējumus gadā (43);

| W. | tā kā daudzos gadījumos organizētās noziedzības nelegālajai tirdzniecībai palīdz valsts ierēdņu korupcija tādējādi, ka tā cita starpā ļauj piekļūt konfidenciālai informācijai, iegūt viltotus dokumentus, virzīt publisko iepirkumu procesus, legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus un izvairīties no tiesu un policijas iestāžu veiktām apkarošanas darbībām; |
| --- | --- |

W.

tā kā daudzos gadījumos organizētās noziedzības nelegālajai tirdzniecībai palīdz valsts ierēdņu korupcija tādējādi, ka tā cita starpā ļauj piekļūt konfidenciālai informācijai, iegūt viltotus dokumentus, virzīt publisko iepirkumu procesus, legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus un izvairīties no tiesu un policijas iestāžu veiktām apkarošanas darbībām;

| X. | tā kā no Centrālamerikas un Dienvidamerikas iegūto kokaīnu realizē Eiropā, izmantojot Ziemeļaustrumeiropas, Ibērijas pussalas un Melnās jūras ostas; |
| --- | --- |

X.

tā kā no Centrālamerikas un Dienvidamerikas iegūto kokaīnu realizē Eiropā, izmantojot Ziemeļaustrumeiropas, Ibērijas pussalas un Melnās jūras ostas;

| Y. | tā kā 2012. gadā Eiropas tirgū ir parādījušās vairāk nekā 70 jaunas psihoaktīvas vielas; tā kā organizētā noziedzība arvien biežāk izmanto nelegālas laboratorijas, kas atrodas dažādos Eiropas Savienības apgabalos, lai legālas ķīmiskas vielas pārstrādātu sintētisku narkotiku prekursoros un pēc tam tos ražotu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā 2012. gadā Eiropas tirgū ir parādījušās vairāk nekā 70 jaunas psihoaktīvas vielas; tā kā organizētā noziedzība arvien biežāk izmanto nelegālas laboratorijas, kas atrodas dažādos Eiropas Savienības apgabalos, lai legālas ķīmiskas vielas pārstrādātu sintētisku narkotiku prekursoros un pēc tam tos ražotu;

| Z. | tā kā dalībvalstīm un ES ir jāidentificē un jāapkaro salīdzinoši jaunas organizētās noziedzības jomas, tostarp retu derīgo izrakteņu un zagta metāla tirdzniecība un toksisko atkritumu izgāšana, kuras nelabvēlīgi ietekmē legālo preču tirgu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dalībvalstīm un ES ir jāidentificē un jāapkaro salīdzinoši jaunas organizētās noziedzības jomas, tostarp retu derīgo izrakteņu un zagta metāla tirdzniecība un toksisko atkritumu izgāšana, kuras nelabvēlīgi ietekmē legālo preču tirgu;

| AA. | tā kā ir pavairojušās sakaru iespējas un integrācijas formas starp valsts sektoru un privāto sektoru un tāpēc arvien izplatītākas ir situācijas, kas rada iespējamu interešu konflikta risku; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir pavairojušās sakaru iespējas un integrācijas formas starp valsts sektoru un privāto sektoru un tāpēc arvien izplatītākas ir situācijas, kas rada iespējamu interešu konflikta risku;

| AB. | tā kā viena no eirozonas lielākajām problēmām ir dalībvalstu atšķirīgā produktivitāte; tā kā vidējā termiņā un ilgtermiņa tā veido atšķirību konkurētspējas ziņā, ko nevar novērst ar naudas devalvāciju un kā rezultātā ir jāīsteno ļoti stingras un politiski neilgtspējīgas taupības programmas, kuru mērķis ir iekšējā devalvācija; tā kā sistēmiska korupcija valsts sektorā rada būtiskus šķēršļus efektivitātei, tiešiem ārvalstu ieguldījumiem un inovācijai un attiecīgi nepilnības monetārās savienības darbībā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā viena no eirozonas lielākajām problēmām ir dalībvalstu atšķirīgā produktivitāte; tā kā vidējā termiņā un ilgtermiņa tā veido atšķirību konkurētspējas ziņā, ko nevar novērst ar naudas devalvāciju un kā rezultātā ir jāīsteno ļoti stingras un politiski neilgtspējīgas taupības programmas, kuru mērķis ir iekšējā devalvācija; tā kā sistēmiska korupcija valsts sektorā rada būtiskus šķēršļus efektivitātei, tiešiem ārvalstu ieguldījumiem un inovācijai un attiecīgi nepilnības monetārās savienības darbībā;

| AC. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem korupcija ir mērojama 5 % līmenī no pasaules IKP (2,6 triljoni ASV dolāru), ik gadu izmaksājot kukuļos naudas summas vairāk nekā 1 triljonu ASV dolāru apmērā; tā kā kopējais korupcijas apjoms sasniedz 10 % no kopējām izmaksām, kas rodas, veicot saimniecisko darbību visas pasaules līmenī, un 25 % no attīstīto valstu publisko iepirkumu līgumos paredzēto izmaksu apmēra (44); |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem korupcija ir mērojama 5 % līmenī no pasaules IKP (2,6 triljoni ASV dolāru), ik gadu izmaksājot kukuļos naudas summas vairāk nekā 1 triljonu ASV dolāru apmērā; tā kā kopējais korupcijas apjoms sasniedz 10 % no kopējām izmaksām, kas rodas, veicot saimniecisko darbību visas pasaules līmenī, un 25 % no attīstīto valstu publisko iepirkumu līgumos paredzēto izmaksu apmēra (44);

| AD. | tā kā ir konstatēti vismaz 20 miljoni sīkās korupcijas gadījumu Savienības publiskajā sektorā un ir acīmredzams, ka šai parādībai ir plašāka ietekme arī tajās dalībvalstu (un attiecīgo politisko personu) valsts pārvaldes daļās, kas atbild par Eiropas Savienības fondu un citu finanšu interešu pārvaldību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ir konstatēti vismaz 20 miljoni sīkās korupcijas gadījumu Savienības publiskajā sektorā un ir acīmredzams, ka šai parādībai ir plašāka ietekme arī tajās dalībvalstu (un attiecīgo politisko personu) valsts pārvaldes daļās, kas atbild par Eiropas Savienības fondu un citu finanšu interešu pārvaldību;

| AE. | tā kā noziedzīgi iegūto naudas līdzekļu plūsmas, veicot naudas līdzekļu pārskaitījumus, var kaitēt finanšu sektora stabilitātei un reputācijai un apdraudēt Savienības iekšējo tirgu; tā kā pilnīga naudas līdzekļu izsekojamība var būt nozīmīgs un īpaši lietderīgs instruments noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai; |
| --- | --- |

AE.

tā kā noziedzīgi iegūto naudas līdzekļu plūsmas, veicot naudas līdzekļu pārskaitījumus, var kaitēt finanšu sektora stabilitātei un reputācijai un apdraudēt Savienības iekšējo tirgu; tā kā pilnīga naudas līdzekļu izsekojamība var būt nozīmīgs un īpaši lietderīgs instruments noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai un atklāšanai;

| AF. | tā kā sasniegumiem jaunu tehnoloģiju un maksāšanas metožu jomā būtu jāveicina tādas sabiedrības veidošanās, kas ir drošāka un salīdzinoši maz izmanto skaidrus naudas līdzekļus, bet skaidras naudas līdzekļi joprojām tiek plaši izmantoti, kā liecina ECB rādītāji par banknošu izdošanu, no kuriem ir redzams, ka kopš 2002. gada eiro banknošu aprites apjoms ir stabili palielinājies (jo īpaši attiecībā uz lielu denomināciju banknotēm); tā kā lielu no nelikumīgiem avotiem iegūtu skaidras naudas summu plūsmas joprojām rada bažas tiesībaizsardzības iestādēm un tā joprojām ir viena no izplatītākajām noziedzīgi iegūtu ieņēmumu repatriācijas metodēm;

  Pilsoņu un likumīgās ekonomikas aizsardzība |
| --- | --- |

AF.

tā kā sasniegumiem jaunu tehnoloģiju un maksāšanas metožu jomā būtu jāveicina tādas sabiedrības veidošanās, kas ir drošāka un salīdzinoši maz izmanto skaidrus naudas līdzekļus, bet skaidras naudas līdzekļi joprojām tiek plaši izmantoti, kā liecina ECB rādītāji par banknošu izdošanu, no kuriem ir redzams, ka kopš 2002. gada eiro banknošu aprites apjoms ir stabili palielinājies (jo īpaši attiecībā uz lielu denomināciju banknotēm); tā kā lielu no nelikumīgiem avotiem iegūtu skaidras naudas summu plūsmas joprojām rada bažas tiesībaizsardzības iestādēm un tā joprojām ir viena no izplatītākajām noziedzīgi iegūtu ieņēmumu repatriācijas metodēm;

| AG. | tā kā organizētās noziedzības izplatīšanās, korupcija un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana nopietni apdraud pilsoņu un patērētāju drošību, pārvietošanās brīvību, uzņēmumu aizsardzību, brīvu un godīgu konkurences darbību, nepieciešamību nepieļaut nelikumīgu finanšu līdzekļu un likumīgā uzņēmējdarbības cikla izkropļošanas dēļ iegūtu līdzekļu uzkrājumus un demokrātijas pamatprincipus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība un dalībvalstis; tā kā šo parādību apkarošanai nepieciešama stingra politiskā griba visos līmeņos; |
| --- | --- |

AG.

tā kā organizētās noziedzības izplatīšanās, korupcija un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana nopietni apdraud pilsoņu un patērētāju drošību, pārvietošanās brīvību, uzņēmumu aizsardzību, brīvu un godīgu konkurences darbību, nepieciešamību nepieļaut nelikumīgu finanšu līdzekļu un likumīgā uzņēmējdarbības cikla izkropļošanas dēļ iegūtu līdzekļu uzkrājumus un demokrātijas pamatprincipus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība un dalībvalstis; tā kā šo parādību apkarošanai nepieciešama stingra politiskā griba visos līmeņos;

| AH. | tā kā papildus iebiedēšanai un vardarbībai organizētās noziedzības grupējumi izmanto arvien sarežģītākus un ienesīgākus krāpšanas paņēmienus, tādējādi no likumīgās saimnieciskās darbības tiek aizpludināti ievērojami līdzekļi un iedragātas izaugsmes perspektīvas, jo īpaši tik sarežģītos apstākļos kā pašreizējā krīzes periodā; tā kā, ņemot vērā plašo mērogu, kādā organizētā noziedzība ir iefiltrējusies likumīgā saimnieciskā darbībā, organizētai noziedzībai, korupcijai un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai ir postoša ietekme uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

AH.

tā kā papildus iebiedēšanai un vardarbībai organizētās noziedzības grupējumi izmanto arvien sarežģītākus un ienesīgākus krāpšanas paņēmienus, tādējādi no likumīgās saimnieciskās darbības tiek aizpludināti ievērojami līdzekļi un iedragātas izaugsmes perspektīvas, jo īpaši tik sarežģītos apstākļos kā pašreizējā krīzes periodā; tā kā, ņemot vērā plašo mērogu, kādā organizētā noziedzība ir iefiltrējusies likumīgā saimnieciskā darbībā, organizētai noziedzībai, korupcijai un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai ir postoša ietekme uz dalībvalstīm;

| AI. | tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) datiem nelegāli iegūti līdzekļi pasaulē ir aptuveni 3,6 % no pasaules IKP un noziedzīgi iegūto legalizēto līdzekļu plūsmas pašlaik pasaulē ir aptuveni 2,7 % no pasaules IKP; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas novērtējumu korupcija Eiropas Savienībā vien sasniedz aptuveni EUR 120 miljardus gadā jeb 1 % no ES IKP; tā kā tie ir ievērojami līdzekļi, kas atņemti ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, publiskajām finansēm un pilsoņu labklājībai; |
| --- | --- |

AI.

tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) datiem nelegāli iegūti līdzekļi pasaulē ir aptuveni 3,6 % no pasaules IKP un noziedzīgi iegūto legalizēto līdzekļu plūsmas pašlaik pasaulē ir aptuveni 2,7 % no pasaules IKP; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas novērtējumu korupcija Eiropas Savienībā vien sasniedz aptuveni EUR 120 miljardus gadā jeb 1 % no ES IKP; tā kā tie ir ievērojami līdzekļi, kas atņemti ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, publiskajām finansēm un pilsoņu labklājībai;

| AJ. | tā kā saikne starp noziedzīgiem grupējumiem un teroristiskiem grupējumiem kļūst arvien ciešāka; tā kā bez reālām strukturālām saitēm šī saikne cita starpā ietver abpusēju pakalpojumu sniegšanu, naudas līdzekļu nodrošināšanu un citas būtiskas palīdzības formas; tā kā šī saikne nopietni apdraud Eiropas Savienības integritāti un tās pilsoņu drošību; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā saikne starp noziedzīgiem grupējumiem un teroristiskiem grupējumiem kļūst arvien ciešāka; tā kā bez reālām strukturālām saitēm šī saikne cita starpā ietver abpusēju pakalpojumu sniegšanu, naudas līdzekļu nodrošināšanu un citas būtiskas palīdzības formas; tā kā šī saikne nopietni apdraud Eiropas Savienības integritāti un tās pilsoņu drošību;

| AK. | tā kā pārmērīga birokrātija var atturēt likumīgu saimniecisko darbību un veicināt valsts ierēdņu korupciju; tā kā augstais korupcijas līmenis ne tikai rada nevajadzīgas izmaksas uzņēmumiem, kas traucē to godīgu konkurenci, bet arī nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un visu pilsoņu vienlīdzību valsts priekšā; tā kā korupcija var traucēt ekonomikas attīstību ar nepareizu līdzekļu sadalījumu, kas galvenokārt ir nelabvēlīgs sabiedriskajiem pakalpojumiem un jo īpaši sociālajiem pakalpojumiem un labklājībai; |
| --- | --- |

AK.

tā kā pārmērīga birokrātija var atturēt likumīgu saimniecisko darbību un veicināt valsts ierēdņu korupciju; tā kā augstais korupcijas līmenis ne tikai rada nevajadzīgas izmaksas uzņēmumiem, kas traucē to godīgu konkurenci, bet arī nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un visu pilsoņu vienlīdzību valsts priekšā; tā kā korupcija var traucēt ekonomikas attīstību ar nepareizu līdzekļu sadalījumu, kas galvenokārt ir nelabvēlīgs sabiedriskajiem pakalpojumiem un jo īpaši sociālajiem pakalpojumiem un labklājībai;

| AL. | tā kā 74 % Eiropas pilsoņu korupciju uzskata par nopietnu problēmu savā valstī un pārvalstiskā līmenī (45) un korupcijas gadījumi ir novērojami visās sabiedrības daļās; tā kā korupcija arī mazina pilsoņu uzticību demokrātiskām iestādēm un ievēlēto valdību efektivitāti tiesiskuma saglabāšanā, jo rada privilēģijas un līdz ar to sociālo nevienlīdzību; tā kā smagas ekonomikas krīzes laikā ir paaugstinājusies neuzticība politiķiem; |
| --- | --- |

AL.

tā kā 74 % Eiropas pilsoņu korupciju uzskata par nopietnu problēmu savā valstī un pārvalstiskā līmenī (45) un korupcijas gadījumi ir novērojami visās sabiedrības daļās; tā kā korupcija arī mazina pilsoņu uzticību demokrātiskām iestādēm un ievēlēto valdību efektivitāti tiesiskuma saglabāšanā, jo rada privilēģijas un līdz ar to sociālo nevienlīdzību; tā kā smagas ekonomikas krīzes laikā ir paaugstinājusies neuzticība politiķiem;

| AM. | tā kā ne visās dalībvalstīs ir ieviesta sistēma, lai nodrošinātu iedzīvotājiem standartizētu piekļuvi informācijai un to pilnībā aizsargātu, un tādēļ tajās nav ieviestas arī atbilstošas uzraudzības un sabiedrības informēšanas prasības, kā arī tajās nav pienācīga ES līmeņa informācijas atklātības tiesību akta; |
| --- | --- |

AM.

tā kā ne visās dalībvalstīs ir ieviesta sistēma, lai nodrošinātu iedzīvotājiem standartizētu piekļuvi informācijai un to pilnībā aizsargātu, un tādēļ tajās nav ieviestas arī atbilstošas uzraudzības un sabiedrības informēšanas prasības, kā arī tajās nav pienācīga ES līmeņa informācijas atklātības tiesību akta;

| AN. | tā kā arī saistībā ar ekonomikas krīzi godīgiem uzņēmumiem piekļuve kredītiem ir grūtāka un saistīta ar lielākām izmaksām un lielākām banku pieprasītām garantijām; tā kā ekonomiskās grūtībās nonākuši uzņēmumi dažreiz vēršas pie noziedzīgām organizācijām, lai saņemtu investīcijām nepieciešamos līdzekļus, kas dod iespēju noziedzīgiem grupējumiem no noziedzīgām darbībām iegūtos naudas līdzekļus ieguldīt likumīgā saimnieciskajā darbībā; |
| --- | --- |

AN.

tā kā arī saistībā ar ekonomikas krīzi godīgiem uzņēmumiem piekļuve kredītiem ir grūtāka un saistīta ar lielākām izmaksām un lielākām banku pieprasītām garantijām; tā kā ekonomiskās grūtībās nonākuši uzņēmumi dažreiz vēršas pie noziedzīgām organizācijām, lai saņemtu investīcijām nepieciešamos līdzekļus, kas dod iespēju noziedzīgiem grupējumiem no noziedzīgām darbībām iegūtos naudas līdzekļus ieguldīt likumīgā saimnieciskajā darbībā;

| AO. | tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana notiek arvien sarežģītākos veidos, piemēram, pat izmantojot nelegālus un dažreiz arī legālus totalizatorus, jo īpaši saistībā ar sporta notikumiem; tā kā azartspēļu nozare var tikt izmantota noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai; tā kā organizētā noziedzība bieži ir saistīta arī ar sporta rezultātu sarunāšanu, kas ir ienesīgs noziedzīgās darbības veids; |
| --- | --- |

AO.

tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana notiek arvien sarežģītākos veidos, piemēram, pat izmantojot nelegālus un dažreiz arī legālus totalizatorus, jo īpaši saistībā ar sporta notikumiem; tā kā azartspēļu nozare var tikt izmantota noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai; tā kā organizētā noziedzība bieži ir saistīta arī ar sporta rezultātu sarunāšanu, kas ir ienesīgs noziedzīgās darbības veids;

| AP. | tā kā organizētā noziedzība bieži izmanto krāpnieciskā veidā, arī internetā, iegūtus personas datus, lai izgatavotu viltotus dokumentus vai izmainītu autentiskus dokumentus, ar kuriem izdarīt citus noziegumus; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas pētījumu (46) 8 % no interneta lietotājiem Eiropas Savienībā ir bijuši identitātes zādzības upuri vai vismaz ir ar to saskārušies un 12 % ir cietuši no dažāda veida krāpšanas tiešsaistē; tā kā personu datu aizsardzība tiešsaistē ir būtisks priekšnosacījums noziedzības apkarošanai tiešsaistē un ir nozīmīgs instruments pilsoņu uzticības atgūšanai tiešsaistes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

AP.

tā kā organizētā noziedzība bieži izmanto krāpnieciskā veidā, arī internetā, iegūtus personas datus, lai izgatavotu viltotus dokumentus vai izmainītu autentiskus dokumentus, ar kuriem izdarīt citus noziegumus; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas pētījumu (46) 8 % no interneta lietotājiem Eiropas Savienībā ir bijuši identitātes zādzības upuri vai vismaz ir ar to saskārušies un 12 % ir cietuši no dažāda veida krāpšanas tiešsaistē; tā kā personu datu aizsardzība tiešsaistē ir būtisks priekšnosacījums noziedzības apkarošanai tiešsaistē un ir nozīmīgs instruments pilsoņu uzticības atgūšanai tiešsaistes pakalpojumiem;

| AQ. | tā kā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana nav saistīta vienīgi ar darbībām, kas parasti asociējas ar organizēto noziedzību, bet arī ar korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā iespējamie nodokļu ieņēmumu zaudējumi, ko rada krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšana un agresīva nodokļu plānošana, ES ik gadu tiek lēsti skandalozā apmērā, proti, EUR 1 triljona, kas katram Eiropas pilsonim rada izmaksas aptuveni EUR 2 000 apmērā katru gadu, ja netiek veikti atbilstoši pretpasākumi; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana nav saistīta vienīgi ar darbībām, kas parasti asociējas ar organizēto noziedzību, bet arī ar korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā iespējamie nodokļu ieņēmumu zaudējumi, ko rada krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšana un agresīva nodokļu plānošana, ES ik gadu tiek lēsti skandalozā apmērā, proti, EUR 1 triljona, kas katram Eiropas pilsonim rada izmaksas aptuveni EUR 2 000 apmērā katru gadu, ja netiek veikti atbilstoši pretpasākumi;

| AR. | tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana notiek arvien sarežģītākos veidos, piemēram, pat izmantojot nelegālus un dažreiz arī legālus totalizatorus, jo īpaši saistībā ar sporta notikumiem; tā kā organizētā noziedzība bieži ir saistīta arī ar sporta rezultātu sarunāšanu, kas ir ienesīgs noziedzīgās darbības veids; |
| --- | --- |

AR.

tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana notiek arvien sarežģītākos veidos, piemēram, pat izmantojot nelegālus un dažreiz arī legālus totalizatorus, jo īpaši saistībā ar sporta notikumiem; tā kā organizētā noziedzība bieži ir saistīta arī ar sporta rezultātu sarunāšanu, kas ir ienesīgs noziedzīgās darbības veids;

| AS. | tā kā organizētās noziedzības darbības arvien biežāk ietver visu veidu produktu viltošanu – sākot no luksusprecēm līdz ikdienas patēriņa precēm; tā kā tas ir nopietns risks patērētāju veselībai, apdraud darbavietu drošību, nodara kaitējumu skartajiem uzņēmumiem un rada lielus nodokļu ieņēmumu zaudējumus; tā kā sabiedrība reizēm akceptē viltošanu, jo nesaista to ar reāliem upuriem, un tā kā tas iesaistītajām noziedzīgajām organizācijām samazina risku, ka tās varētu tikt atklātas; |
| --- | --- |

AS.

tā kā organizētās noziedzības darbības arvien biežāk ietver visu veidu produktu viltošanu – sākot no luksusprecēm līdz ikdienas patēriņa precēm; tā kā tas ir nopietns risks patērētāju veselībai, apdraud darbavietu drošību, nodara kaitējumu skartajiem uzņēmumiem un rada lielus nodokļu ieņēmumu zaudējumus; tā kā sabiedrība reizēm akceptē viltošanu, jo nesaista to ar reāliem upuriem, un tā kā tas iesaistītajām noziedzīgajām organizācijām samazina risku, ka tās varētu tikt atklātas;

| AT. | tā kā pieaugošais to noziegumu skaits, kas tiek pastrādāti lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē, nopietni apdraud ne tikai Eiropas pilsoņu veselību, bet rada arī ievērojamu kaitējumu valstīm, kuras kā būtisku savas valsts priekšrocību ir izvirzījušas izcilību pārtikas produktu jomā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā pieaugošais to noziegumu skaits, kas tiek pastrādāti lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē, nopietni apdraud ne tikai Eiropas pilsoņu veselību, bet rada arī ievērojamu kaitējumu valstīm, kuras kā būtisku savas valsts priekšrocību ir izvirzījušas izcilību pārtikas produktu jomā;

| AU. | tā kā saskaņā ar Komisijas ziņām noteikumu neievērošanas vai nodokļu neiekasēšanas dēļ 2011. gadā tika zaudēts EUR 193 miljardu (1,5 % no IKP) PVN ieņēmumu; tā kā krāpšanas nodokļu jomā un nodokļu apiešanas apmēri apdraud pilsoņu uzticēšanos un ticību nodokļu iekasēšanas sistēmas godīgumam un likumībai un visai fiskālajai sistēmai kopumā; tā kā ES PVN ieņēmumu zudums kopš 2006. gada ir gandrīz divkāršojies un tiek lēsts, ka aptuveni viena trešdaļā gadījumu iemesls ir krāpšanās ar PVN maksāšanu; tā kā, ja tiktu palielinātas OLAF darbības pilnvaras cīņā pret krāpšanos ar PVN maksāšanu, tas varētu palīdzēt būtiski samazināt šī noziedzīgā nodarījuma izplatību; |
| --- | --- |

AU.

tā kā saskaņā ar Komisijas ziņām noteikumu neievērošanas vai nodokļu neiekasēšanas dēļ 2011. gadā tika zaudēts EUR 193 miljardu (1,5 % no IKP) PVN ieņēmumu; tā kā krāpšanas nodokļu jomā un nodokļu apiešanas apmēri apdraud pilsoņu uzticēšanos un ticību nodokļu iekasēšanas sistēmas godīgumam un likumībai un visai fiskālajai sistēmai kopumā; tā kā ES PVN ieņēmumu zudums kopš 2006. gada ir gandrīz divkāršojies un tiek lēsts, ka aptuveni viena trešdaļā gadījumu iemesls ir krāpšanās ar PVN maksāšanu; tā kā, ja tiktu palielinātas OLAF darbības pilnvaras cīņā pret krāpšanos ar PVN maksāšanu, tas varētu palīdzēt būtiski samazināt šī noziedzīgā nodarījuma izplatību;

| AV. | tā kā publisko iepirkumu jomā pastāvošās korupcijas dēļ 2010. gadā tikai astoņās dalībvalstīs vien tika zaudēts no EUR 1,4 līdz EUR 2,2 miljardiem;

  Vienotas pieejas nepieciešamība Eiropas līmenī |
| --- | --- |

AV.

tā kā publisko iepirkumu jomā pastāvošās korupcijas dēļ 2010. gadā tikai astoņās dalībvalstīs vien tika zaudēts no EUR 1,4 līdz EUR 2,2 miljardiem;

| AW. | tā kā mafijas veida noziedzīgās organizācijas ir atsevišķi izceltas 2013. gada 6. un 7. jūnija TI padomes prioritātēs attiecībā uz politikas ciklu laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam, kurā galvenā uzmanība būs vērsta uz pārrobežu organizēto noziedzību, un tas liecina par labo darbu, ko ir paveikusi CRIM komiteja – veltot minētajai tēmai vairākas apspriešanās sēdes – un Parlaments kopumā, un rezultātā tika atzīts, ka Eiropas iestādēm jāievēro nemainīga vienotas politikas pieeja, lai novērstu apdraudējumu, ko rada mafijas veida noziedzība un noziedzīgas sistēmas; |
| --- | --- |

AW.

tā kā mafijas veida noziedzīgās organizācijas ir atsevišķi izceltas 2013. gada 6. un 7. jūnija TI padomes prioritātēs attiecībā uz politikas ciklu laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam, kurā galvenā uzmanība būs vērsta uz pārrobežu organizēto noziedzību, un tas liecina par labo darbu, ko ir paveikusi CRIM komiteja – veltot minētajai tēmai vairākas apspriešanās sēdes – un Parlaments kopumā, un rezultātā tika atzīts, ka Eiropas iestādēm jāievēro nemainīga vienotas politikas pieeja, lai novērstu apdraudējumu, ko rada mafijas veida noziedzība un noziedzīgas sistēmas;

| AX. | tā kā Eiropols 2013. gadā ir norādījis, ka viens no lielākajiem apdraudējumiem cīņā pret mafijas grupējumiem ir iespēja nepietiekami novērtēt organizētās noziedzības sarežģītību un noziedznieku īpaši izcilās organizatoriskās prasmes, kuri spēj pielāgoties atšķirīgai ģeogrāfiskai un sociālai videi un dažkārt neveikt nekādu “militāro kontroli” attiecīgajā teritorijā, lai varētu izvēlēties pagrīdes stratēģiju, kas tiem dod iespēju gūt lielu peļņu, darbojoties nemanāmi; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Eiropols 2013. gadā ir norādījis, ka viens no lielākajiem apdraudējumiem cīņā pret mafijas grupējumiem ir iespēja nepietiekami novērtēt organizētās noziedzības sarežģītību un noziedznieku īpaši izcilās organizatoriskās prasmes, kuri spēj pielāgoties atšķirīgai ģeogrāfiskai un sociālai videi un dažkārt neveikt nekādu “militāro kontroli” attiecīgajā teritorijā, lai varētu izvēlēties pagrīdes stratēģiju, kas tiem dod iespēju gūt lielu peļņu, darbojoties nemanāmi;

| AY. | tā kā noziedzīgās organizācijas ir gatavas izmantot savā labā personu brīvu pārvietošanos un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti Eiropas Savienībā, kā arī pastāvošās atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un tiesiskuma kultūrās; tā kā nodokļu oāzes un valstis, kurās ir nepārredzama vai kaitnieciska nodokļu prakse, ir noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas būtiska daļa; tā kā tādu izkropļojumu ilglaicīga pastāvēšana kā nodokļu oāzes var radīt mākslīgas naudas plūsmas un nelabvēlīgi ietekmēt ES iekšējo tirgu; tā kā kaitīgā nodokļu konkurence Eiropas Savienībā ir tiešā pretrunā vienotā tirgus loģikai; tā kā arvien ciešākas ekonomiskās, fiskālās un budžeta Savienības veidošanai vairāk pūļu ir jāvelta nodokļu bāžu saskaņošanai; |
| --- | --- |

AY.

tā kā noziedzīgās organizācijas ir gatavas izmantot savā labā personu brīvu pārvietošanos un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti Eiropas Savienībā, kā arī pastāvošās atšķirības dalībvalstu tiesību aktos un tiesiskuma kultūrās; tā kā nodokļu oāzes un valstis, kurās ir nepārredzama vai kaitnieciska nodokļu prakse, ir noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas būtiska daļa; tā kā tādu izkropļojumu ilglaicīga pastāvēšana kā nodokļu oāzes var radīt mākslīgas naudas plūsmas un nelabvēlīgi ietekmēt ES iekšējo tirgu; tā kā kaitīgā nodokļu konkurence Eiropas Savienībā ir tiešā pretrunā vienotā tirgus loģikai; tā kā arvien ciešākas ekonomiskās, fiskālās un budžeta Savienības veidošanai vairāk pūļu ir jāvelta nodokļu bāžu saskaņošanai;

| AZ. | tā kā atsevišķi centieni Eiropas līmenī jau ir veikti, lai nodrošinātu saskaņotu tiesisko regulējumu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; tā kā atsevišķus organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas mērķus nav iespējams sasniegt, dalībvalstīm darbojoties atsevišķi; tā kā tomēr ir vajadzīgi jauni pasākumi un valstu tiesību aktu saskaņošana šo daudzveidīgo parādību apkarošanā; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā atsevišķi centieni Eiropas līmenī jau ir veikti, lai nodrošinātu saskaņotu tiesisko regulējumu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; tā kā atsevišķus organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas mērķus nav iespējams sasniegt, dalībvalstīm darbojoties atsevišķi; tā kā tomēr ir vajadzīgi jauni pasākumi un valstu tiesību aktu saskaņošana šo daudzveidīgo parādību apkarošanā;

| BA. | tā kā, lai apkarotu noziedzību, dalībvalstu likumdevējiem ir jāspēj ātri un efektīvi reaģēt uz noziedzības struktūru izmaiņām un jaunām noziedzības formām un jo īpaši saskaņā ar Lisabonas līgumu visām dalībvalstīm ir pienākums veicināt tādu Savienību, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums; |
| --- | --- |

BA.

tā kā, lai apkarotu noziedzību, dalībvalstu likumdevējiem ir jāspēj ātri un efektīvi reaģēt uz noziedzības struktūru izmaiņām un jaunām noziedzības formām un jo īpaši saskaņā ar Lisabonas līgumu visām dalībvalstīm ir pienākums veicināt tādu Savienību, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums;

| BB. | tā kā Savienības finanšu interešu un eiro aizsardzībai ir jābūt prioritātei; tā kā šim nolūkam ir jānovērš pieaugošā parādība, ka noziedzīgās organizācijas piesavinās Eiropas finansējumu (t. s. Kopienas krāpšana), un arī eiro viltošana; tā kā ES finansiālo interešu aizstāvībai un cīņai pret transnacionālām un pārrobežu noziedzīgām un nelikumīgām darbībām Eiropas līmenī ir izstrādātas tādas programmas kā Hercule, Fiscalis, Muita un Pericles; |
| --- | --- |

BB.

tā kā Savienības finanšu interešu un eiro aizsardzībai ir jābūt prioritātei; tā kā šim nolūkam ir jānovērš pieaugošā parādība, ka noziedzīgās organizācijas piesavinās Eiropas finansējumu (t. s. Kopienas krāpšana), un arī eiro viltošana; tā kā ES finansiālo interešu aizstāvībai un cīņai pret transnacionālām un pārrobežu noziedzīgām un nelikumīgām darbībām Eiropas līmenī ir izstrādātas tādas programmas kā Hercule, Fiscalis, Muita un Pericles;

| BC. | tā kā savstarpēja atzīšana ir atzīta par tiesu sadarbības pamatprincipu civillietās un krimināllietās starp Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

BC.

tā kā savstarpēja atzīšana ir atzīta par tiesu sadarbības pamatprincipu civillietās un krimināllietās starp Savienības dalībvalstīm;

| BD. | tā kā UNODC Organizētās noziedzības 2012. gada lietu krājumā ir norādīts, ka “īpašās izmeklēšanas metodes bieži vien ir neaizstājamas veiksmīgai organizētās noziedzības izmeklēšanai un iztiesāšanai. Piemērojot šādas metodes, ir iespējams panākt veiksmīgu iznākumu smagākajos un sarežģītākajos izmeklēšanas procesos, kas atspoguļoti lietu materiālos”; tā kā ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo Konvencija) 20. panta 1. punktā konvencijas dalībvalstis tiek aicinātas izmantot īpašās izmeklēšanas metodes “nolūkā efektīvi apkarot organizēto noziedzību”; tā kā šādām metodēm jābūt regulētām ar tiesību aktiem, samērīgām un nepieciešamām demokrātiskā sabiedrībā, tiesu iestādēm un citām neatkarīgām struktūrām tās jākontrolē, dodot iepriekšēju atļauju un veicot uzraudzību izmeklēšanas laikā vai ex post facto pārbaudi, lai pārliecinātos, ka tā pilnībā atbilst cilvēktiesībām, kā tas prasīts Ministru komitejas Ieteikumā (2005)10 par īpašām izmeklēšanas metodēm saistībā ar smagiem noziegumiem, tostarp terora aktiem; |
| --- | --- |

BD.

tā kā UNODC Organizētās noziedzības 2012. gada lietu krājumā ir norādīts, ka “īpašās izmeklēšanas metodes bieži vien ir neaizstājamas veiksmīgai organizētās noziedzības izmeklēšanai un iztiesāšanai. Piemērojot šādas metodes, ir iespējams panākt veiksmīgu iznākumu smagākajos un sarežģītākajos izmeklēšanas procesos, kas atspoguļoti lietu materiālos”; tā kā ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo Konvencija) 20. panta 1. punktā konvencijas dalībvalstis tiek aicinātas izmantot īpašās izmeklēšanas metodes “nolūkā efektīvi apkarot organizēto noziedzību”; tā kā šādām metodēm jābūt regulētām ar tiesību aktiem, samērīgām un nepieciešamām demokrātiskā sabiedrībā, tiesu iestādēm un citām neatkarīgām struktūrām tās jākontrolē, dodot iepriekšēju atļauju un veicot uzraudzību izmeklēšanas laikā vai ex post facto pārbaudi, lai pārliecinātos, ka tā pilnībā atbilst cilvēktiesībām, kā tas prasīts Ministru komitejas Ieteikumā (2005)10 par īpašām izmeklēšanas metodēm saistībā ar smagiem noziegumiem, tostarp terora aktiem;

| BE. | tā kā tiesu neatkarībai ir būtiska nozīme varas nošķiršanas koncepcijā, un turklāt tiesiskai valstij, Eiropas pilsoņu cilvēktiesību un pilsonisko brīvību aizsardzībai ir svarīgi, lai tiesu sistēma būtu efektīva, neatkarīga un objektīva; tā kā tiesas nedrīkst būt pakļautas nekādai ietekmei vai interesēm, |
| --- | --- |

BE.

tā kā tiesu neatkarībai ir būtiska nozīme varas nošķiršanas koncepcijā, un turklāt tiesiskai valstij, Eiropas pilsoņu cilvēktiesību un pilsonisko brīvību aizsardzībai ir svarīgi, lai tiesu sistēma būtu efektīva, neatkarīga un objektīva; tā kā tiesas nedrīkst būt pakļautas nekādai ietekmei vai interesēm,

| BF. | Tā kā šī rezolūcija paredzēta, lai sniegtu politisku virzienu turpmākiem Eiropas Komijas un dalībvalstu tiesību aktiem, |
| --- | --- |

BF.

Tā kā šī rezolūcija paredzēta, lai sniegtu politisku virzienu turpmākiem Eiropas Komijas un dalībvalstu tiesību aktiem,

Ceļā uz vienotu un saskaņotu tiesisko regulējumu – cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzība un atbalsts

| 1. | vēlreiz uzsver savā vidusposma ziņojumā, kas pieņemts ar 2013. gada 11. jūnija rezolūciju, izteiktos atzinumus, kurus gatavojas apstiprināt un iekļaut šajā rezolūcijā, arī tos, kas šeit nav skaidri minēti; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz uzsver savā vidusposma ziņojumā, kas pieņemts ar 2013. gada 11. jūnija rezolūciju, izteiktos atzinumus, kurus gatavojas apstiprināt un iekļaut šajā rezolūcijā, arī tos, kas šeit nav skaidri minēti;

| 2. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kas ietver tiesiskus pasākumus un pozitīvu darbību ar mērķi efektīvi apkarot šīs noziedzīgās parādības; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kas ietver tiesiskus pasākumus un pozitīvu darbību ar mērķi efektīvi apkarot šīs noziedzīgās parādības;

| 3. | mudina visas dalībvalstis nekavējoties un pareizi valsts tiesību aktos transponēt visus pašreizējos Eiropas un starptautiskos tiesību instrumentus organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; mudina dalībvalstis un Komisiju pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām kriminālprocesā, tostarp direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu; |
| --- | --- |

3.

mudina visas dalībvalstis nekavējoties un pareizi valsts tiesību aktos transponēt visus pašreizējos Eiropas un starptautiskos tiesību instrumentus organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; mudina dalībvalstis un Komisiju pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām kriminālprocesā, tostarp direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu;

| 4. | atbalsta pašreizējo (2011–2013) politikas ciklu starptautiskās organizētās noziedzības jomā un īstenošanai nākamajā laikposmā (2014–2017) paredzēto ciklu, un aicina dalībvalstis un Eiropas aģentūras darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu taustāmus rezultātus šai iniciatīvai; uzskata, ka šis politikas cikls ir jāiekļauj plašākā Eiropas rīcības plānā organizētās noziedzības un noziedzīgu sistēmu apkarošanai; uzskata, ka pēc politikas cikla pārskatīšanas, ko ir paredzēts veikt 2015. gada oktobrī, korupcijas apkarošana būtu jāiekļauj tās transversālo prioritāšu sarakstā; |
| --- | --- |

4.

atbalsta pašreizējo (2011–2013) politikas ciklu starptautiskās organizētās noziedzības jomā un īstenošanai nākamajā laikposmā (2014–2017) paredzēto ciklu, un aicina dalībvalstis un Eiropas aģentūras darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu taustāmus rezultātus šai iniciatīvai; uzskata, ka šis politikas cikls ir jāiekļauj plašākā Eiropas rīcības plānā organizētās noziedzības un noziedzīgu sistēmu apkarošanai; uzskata, ka pēc politikas cikla pārskatīšanas, ko ir paredzēts veikt 2015. gada oktobrī, korupcijas apkarošana būtu jāiekļauj tās transversālo prioritāšu sarakstā;

| 5. | aicina Eiropas Savienības Padomi savlaicīgi pārskatīt tās 2010. gada 8. un 9. novembra secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, lai Parlaments atbilstoši Lisabonas līguma garam varētu iesaistīties prioritāšu noteikšanā, stratēģisko mērķu apspriešanā un politikas cikla rezultātu novērtēšanā; prasa Padomei to informēt par pirmā politikas cikla (2011–2013) rezultātiem un vienreiz gadā uzklausīt Pastāvīgo komiteju operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI), lai iegūtu sīki izstrādātu progresa ziņojumu par ikgadējiem plāniem stratēģisko mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Savienības Padomi savlaicīgi pārskatīt tās 2010. gada 8. un 9. novembra secinājumus par ES politikas cikla izveidi un īstenošanu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības apkarošanas jomā, lai Parlaments atbilstoši Lisabonas līguma garam varētu iesaistīties prioritāšu noteikšanā, stratēģisko mērķu apspriešanā un politikas cikla rezultātu novērtēšanā; prasa Padomei to informēt par pirmā politikas cikla (2011–2013) rezultātiem un vienreiz gadā uzklausīt Pastāvīgo komiteju operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI), lai iegūtu sīki izstrādātu progresa ziņojumu par ikgadējiem plāniem stratēģisko mērķu sasniegšanā;

| 6. | vēlreiz aicina Komisiju ierosināt vienotus juridiskos standartus, lai stiprinātu integrāciju un sadarbību starp dalībvalstīm; jo īpaši aicina Komisiju, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu par Pamatlēmumu par cīņu pret organizēto noziedzību un pamatojoties uz progresīvākajiem dalībvalstu tiesību aktiem, līdz 2013. gada beigām iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kur būtu izklāstīta vienota organizētās noziedzības definīcija, kurā cita starpā būtu jāiekļauj dalība starptautiskā noziedzīgā organizācijā kā noziegums, uzsverot, ka šāda veida noziedzīgie grupējumi ir orientēti uz uzņēmējdarbību, labi organizēti, tehnoloģiski attīstīti un bieži savā darbībā izmanto iebiedēšanu un šantāžu; aicina Komisiju ņemt vērā arī ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību 2. panta a) punktu; |
| --- | --- |

6.

vēlreiz aicina Komisiju ierosināt vienotus juridiskos standartus, lai stiprinātu integrāciju un sadarbību starp dalībvalstīm; jo īpaši aicina Komisiju, pamatojoties uz novērtējuma ziņojumu par Pamatlēmumu par cīņu pret organizēto noziedzību un pamatojoties uz progresīvākajiem dalībvalstu tiesību aktiem, līdz 2013. gada beigām iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kur būtu izklāstīta vienota organizētās noziedzības definīcija, kurā cita starpā būtu jāiekļauj dalība starptautiskā noziedzīgā organizācijā kā noziegums, uzsverot, ka šāda veida noziedzīgie grupējumi ir orientēti uz uzņēmējdarbību, labi organizēti, tehnoloģiski attīstīti un bieži savā darbībā izmanto iebiedēšanu un šantāžu; aicina Komisiju ņemt vērā arī ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību 2. panta a) punktu;

| 7. | uzsver, ka Eiropas Savienības materiālo krimināltiesību noteikumos ir jāievēro pamattiesības un subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kā arī nostādnes, kas minētās Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūcijā par Eiropas pieeju krimināltiesībām; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas Savienības materiālo krimināltiesību noteikumos ir jāievēro pamattiesības un subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, kā arī nostādnes, kas minētās Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūcijā par Eiropas pieeju krimināltiesībām;

| 8. | aicina Komisiju noteikt kriminālatbildību par cilvēku tirdzniecības upuru izmantošanu un ekspluatāciju un steidzami kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām starptautiskajām iestādēm izstrādāt ES līmenī salīdzināmu un uzticamu datu apkopošanas sistēmu, kas balstīta uz kopējiem un saskaņā ar vienošanos pieņemtiem vispāratzītiem rādītājiem; prasa, lai Komisija iespējami drīzāk ieviestu visus pasākumus un instrumentus, kas ir minēti paziņojumā “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā”, un izveidotu ES Observatoriju cilvēku tirdzniecības apkarošanai, kas būtu atvērta valdībām, tiesībaizsardzības iestādēm un NVO; prasa, lai Komisija un EĀDD stiprinātu pasākumu un programmu ārējo dimensiju un preventīvo darbības jomu, jo īpaši izmantojot divpusējos nolīgumus ar izcelsmes un tranzīta valstīm un īpašu uzmanību pievēršot nepavadītiem nepilngadīgajiem; prasa, lai Komisija un dalībvalstis cilvēku tirdzniecību padarītu par sociāli nepieņemamu, īstenojot spēcīgas un pastāvīgas sabiedrības informēšanas kampaņas, kas katru jānovērtē Eiropas cilvēku tirdzniecības apkarošanas dienas pasākumu ietvaros; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju noteikt kriminālatbildību par cilvēku tirdzniecības upuru izmantošanu un ekspluatāciju un steidzami kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām starptautiskajām iestādēm izstrādāt ES līmenī salīdzināmu un uzticamu datu apkopošanas sistēmu, kas balstīta uz kopējiem un saskaņā ar vienošanos pieņemtiem vispāratzītiem rādītājiem; prasa, lai Komisija iespējami drīzāk ieviestu visus pasākumus un instrumentus, kas ir minēti paziņojumā “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā”, un izveidotu ES Observatoriju cilvēku tirdzniecības apkarošanai, kas būtu atvērta valdībām, tiesībaizsardzības iestādēm un NVO; prasa, lai Komisija un EĀDD stiprinātu pasākumu un programmu ārējo dimensiju un preventīvo darbības jomu, jo īpaši izmantojot divpusējos nolīgumus ar izcelsmes un tranzīta valstīm un īpašu uzmanību pievēršot nepavadītiem nepilngadīgajiem; prasa, lai Komisija un dalībvalstis cilvēku tirdzniecību padarītu par sociāli nepieņemamu, īstenojot spēcīgas un pastāvīgas sabiedrības informēšanas kampaņas, kas katru jānovērtē Eiropas cilvēku tirdzniecības apkarošanas dienas pasākumu ietvaros;

| 9. | prasa, lai Komisija izstrādātu saskaņotu globālu pretkorupcijas politiku; iesaka, ka Komisijai ziņojumā par dalībvalstīs un ES iestādēs izstrādātajiem pretkorupcijas pasākumiem, būtu jāierosina un jāiekļauj saraksts ar konkrētiem ieteikumiem katrai dalībvalstij un ES iestādei, izceļot paraugprakses piemērus korupcijas apkarošanā, lai mudinātu dalībvalstis un ES iestādes mācīties no kolēģiem un veicinātu šādu praksi ilgtermiņā; iesaka, ka Komisijai būtu jāiekļauj arī vispusīgs pārskats par korupcijas apdraudētajām jomām katrā dalībvalstī; aicina Komisiju nodrošināt nākamā ziņojuma publicēšanu 2015. gadā, lai varētu izsekot, kāds progress ir panākts dalībvalstu un ES iestāžu korupcijas apkarošanā ieguldītā darba rezultātā; aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par darbībām, kas veiktas dalībvalstu līmenī, un vajadzības gadījumā atjaunināt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai Komisija izstrādātu saskaņotu globālu pretkorupcijas politiku; iesaka, ka Komisijai ziņojumā par dalībvalstīs un ES iestādēs izstrādātajiem pretkorupcijas pasākumiem, būtu jāierosina un jāiekļauj saraksts ar konkrētiem ieteikumiem katrai dalībvalstij un ES iestādei, izceļot paraugprakses piemērus korupcijas apkarošanā, lai mudinātu dalībvalstis un ES iestādes mācīties no kolēģiem un veicinātu šādu praksi ilgtermiņā; iesaka, ka Komisijai būtu jāiekļauj arī vispusīgs pārskats par korupcijas apdraudētajām jomām katrā dalībvalstī; aicina Komisiju nodrošināt nākamā ziņojuma publicēšanu 2015. gadā, lai varētu izsekot, kāds progress ir panākts dalībvalstu un ES iestāžu korupcijas apkarošanā ieguldītā darba rezultātā; aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par darbībām, kas veiktas dalībvalstu līmenī, un vajadzības gadījumā atjaunināt spēkā esošos Eiropas tiesību aktus;

| 10. | uzskata, ka tiesību akti par neslavas celšanu/apmelošanu neveicina iespējamo ziņošanu par korupciju; tādēļ mudina visas dalībvalstis savās tiesību sistēmās pārtraukt piemērot sodus tiesību aktos par neslavas celšanu/apmelošanu vismaz gadījumos, kas saistīti ar apsūdzībām organizētā noziedzībā, korupcijā un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā dalībvalstīs un trešās valstīs; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka tiesību akti par neslavas celšanu/apmelošanu neveicina iespējamo ziņošanu par korupciju; tādēļ mudina visas dalībvalstis savās tiesību sistēmās pārtraukt piemērot sodus tiesību aktos par neslavas celšanu/apmelošanu vismaz gadījumos, kas saistīti ar apsūdzībām organizētā noziedzībā, korupcijā un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā dalībvalstīs un trešās valstīs;

| 11. | aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par darbībām, kas veiktas dalībvalstīs organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par darbībām, kas veiktas dalībvalstīs organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai;

| 12. | aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumu par krimināltiesību saskaņošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā, iekļaut vienotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nodarījuma definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu paraugpraksi; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumu par krimināltiesību saskaņošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā, iekļaut vienotu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nodarījuma definīciju, pamatojoties uz dalībvalstu paraugpraksi;

| 13. | pieņem zināšanai nesen iesniegtos likumdošanas priekšlikumus par Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidi un Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kā arī aicina tos steidzami pieņemt; uzskata, ka ir būtiski, lai EPPO darbības pamatā ir skaidrs procesuālo tiesību regulējums un skaidri tiek noteikti tie noziedzīgie nodarījumi, kuri ietilpst tās pilnvaru jomā; |
| --- | --- |

13.

pieņem zināšanai nesen iesniegtos likumdošanas priekšlikumus par Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidi un Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), kā arī aicina tos steidzami pieņemt; uzskata, ka ir būtiski, lai EPPO darbības pamatā ir skaidrs procesuālo tiesību regulējums un skaidri tiek noteikti tie noziedzīgie nodarījumi, kuri ietilpst tās pilnvaru jomā;

| 14. | aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas paredz efektīvu un visaptverošu Eiropas ziņotāju aizsardzības programmu privātajam un valsts sektoram, ja tas attiecas uz neefektīvas pārvaldības un nelikumību atklāšanu un ziņošanu par valsts un pārrobežu korupciju un korupciju, kas skar Eiropas Savienības finanšu intereses, un to liecinieku, informētāju un personu aizsardzību, kas sadarbojas ar tiesu iestādēm, un jo īpaši to liecinieku aizsardzību, kuru rīcībā ir pierādījumi par mafijas tipa organizācijām, sniedzot risinājumu sarežģītiem apstākļiem, kādos tiem ir jādzīvo (no atriebības riska līdz ģimenes saišu iziršanai, no mājvietas teritorijas pamešanas līdz sociālai un profesionālai atstumtībai); turklāt aicina dalībvalstis ieviest un īstenot atbilstīgus un efektīvus pasākumus ziņotāju aizsardzībai; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju līdz 2013. gada beigām iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas paredz efektīvu un visaptverošu Eiropas ziņotāju aizsardzības programmu privātajam un valsts sektoram, ja tas attiecas uz neefektīvas pārvaldības un nelikumību atklāšanu un ziņošanu par valsts un pārrobežu korupciju un korupciju, kas skar Eiropas Savienības finanšu intereses, un to liecinieku, informētāju un personu aizsardzību, kas sadarbojas ar tiesu iestādēm, un jo īpaši to liecinieku aizsardzību, kuru rīcībā ir pierādījumi par mafijas tipa organizācijām, sniedzot risinājumu sarežģītiem apstākļiem, kādos tiem ir jādzīvo (no atriebības riska līdz ģimenes saišu iziršanai, no mājvietas teritorijas pamešanas līdz sociālai un profesionālai atstumtībai); turklāt aicina dalībvalstis ieviest un īstenot atbilstīgus un efektīvus pasākumus ziņotāju aizsardzībai;

| 15. | uzsver, ka efektīvā regulējumā būtu pietiekami jāņem vērā mijiedarbība starp noteikumiem par cīņu pret organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju un pamattiesībām uz personas datu aizsardzību, lai to novēršana notiktu, nepazeminot datu aizsardzības un pamattiesību standartus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropola izmantoto datu aizsardzības sistēmu, kā arī Komisijas priekšlikumu Ceturtajai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka efektīvā regulējumā būtu pietiekami jāņem vērā mijiedarbība starp noteikumiem par cīņu pret organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju un pamattiesībām uz personas datu aizsardzību, lai to novēršana notiktu, nepazeminot datu aizsardzības un pamattiesību standartus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropola izmantoto datu aizsardzības sistēmu, kā arī Komisijas priekšlikumu Ceturtajai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu;

| 16. | iesaka Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un Komisijai ar Eiropola, Eurojust un ES Pamattiesību aģentūras atbalstu izstrādāt pēc iespējas saskaņotākus un konsekventākus rādītājus, pamatojoties uz atzītām sistēmām un vienotiem kritērijiem, lai novērtētu vismaz izplatību, izmaksas un sociālo kaitējumu, ko rada organizētā noziedzība, korupcija un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ES līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, cik lielu sociālo kaitējumu rada vides, ekonomiskie un uzņēmumu kriminālpārkāpumi; |
| --- | --- |

16.

iesaka Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm un Komisijai ar Eiropola, Eurojust un ES Pamattiesību aģentūras atbalstu izstrādāt pēc iespējas saskaņotākus un konsekventākus rādītājus, pamatojoties uz atzītām sistēmām un vienotiem kritērijiem, lai novērtētu vismaz izplatību, izmaksas un sociālo kaitējumu, ko rada organizētā noziedzība, korupcija un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ES līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, cik lielu sociālo kaitējumu rada vides, ekonomiskie un uzņēmumu kriminālpārkāpumi;

| 17. | norāda, ka nepieciešams pilnībā īstenot un stiprināt spēkā esošos savstarpējās atzīšanas instrumentus un izstrādāt Eiropas regulējumu, kas nodrošina visu tiesisko pasākumu, jo īpaši notiesājošu spriedumu, apcietināšanas orderu un konfiskācijas rīkojumu, nekavējošu izpildīšanu citas dalībvalsts teritorijā, kas nav valsts, kurā šie lēmumi pieņemti, vienlaikus pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu; aicina Komisiju ka prioritāti izstrādāt konkrētu priekšlikumu tiesību aktam, kas nepieciešams, lai dalībvalstis varētu savstarpēji atzīt atsavināšanas un konfiskācijas rīkojumus, tostarp civillietās izdotos pieprasījumus; uzskata, ka būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā tiesiskā palīdzība un pierādījumu savstarpēja atzīšana; uzsver, ka ir svarīgi atjaunināt un uzlabot tiesiskās palīdzības lūgumu mehānismu; aicina saņēmējiestādes uzskatīt noziedzīgo organizāciju dalībnieku izdošanas pieprasījumus par prioritāti; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka nepieciešams pilnībā īstenot un stiprināt spēkā esošos savstarpējās atzīšanas instrumentus un izstrādāt Eiropas regulējumu, kas nodrošina visu tiesisko pasākumu, jo īpaši notiesājošu spriedumu, apcietināšanas orderu un konfiskācijas rīkojumu, nekavējošu izpildīšanu citas dalībvalsts teritorijā, kas nav valsts, kurā šie lēmumi pieņemti, vienlaikus pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu; aicina Komisiju ka prioritāti izstrādāt konkrētu priekšlikumu tiesību aktam, kas nepieciešams, lai dalībvalstis varētu savstarpēji atzīt atsavināšanas un konfiskācijas rīkojumus, tostarp civillietās izdotos pieprasījumus; uzskata, ka būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā tiesiskā palīdzība un pierādījumu savstarpēja atzīšana; uzsver, ka ir svarīgi atjaunināt un uzlabot tiesiskās palīdzības lūgumu mehānismu; aicina saņēmējiestādes uzskatīt noziedzīgo organizāciju dalībnieku izdošanas pieprasījumus par prioritāti;

| 18. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt kopīgus centienus pabeigt sarunas saistībā ar projektu direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, lai vienkāršotu pierādījumu vākšanu pārrobežu lietās un īstenotu netraucētu, efektīvu tiesu iestāžu sadarbību transnacionālās noziedzības apkarošanai; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt kopīgus centienus pabeigt sarunas saistībā ar projektu direktīvai par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, lai vienkāršotu pierādījumu vākšanu pārrobežu lietās un īstenotu netraucētu, efektīvu tiesu iestāžu sadarbību transnacionālās noziedzības apkarošanai;

| 19. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju tiktu ātri pieņemta, un atzīst, ka galvenokārt ir svarīgi noteikt skaidrus un efektīvus noteikumus, kas nodrošinātu pienācīgu rīcības saskaņošanu Eiropas līmenī; aicina dalībvalstis savlaicīgi un efektīvi ieviest minēto direktīvu; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju tiktu ātri pieņemta, un atzīst, ka galvenokārt ir svarīgi noteikt skaidrus un efektīvus noteikumus, kas nodrošinātu pienācīgu rīcības saskaņošanu Eiropas līmenī; aicina dalībvalstis savlaicīgi un efektīvi ieviest minēto direktīvu;

| 20. | aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt starptautisko sadarbību un atbalstīt Eiropas programmu, kas paredzēta labas prakses apmaiņas un izplatīšanas veicināšanai efektīvas konfiscēto aktīvu pārvaldīšanas jomā; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt starptautisko sadarbību un atbalstīt Eiropas programmu, kas paredzēta labas prakses apmaiņas un izplatīšanas veicināšanai efektīvas konfiscēto aktīvu pārvaldīšanas jomā;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu; uzskata, ka piespiedu darba novēršanā uzmanība būtu jāpievērš tām jomām, kurās piespiedu kārtā izmanto lētu darbaspēku; tādēļ aicina dalībvalstis paredzēt stingrākas darba inspekcijas un veicināt to organizāciju darbību, kas var nodrošināt piespiedu darba izmantošanas gadījumu atklāšanu, piemēram, arodbiedrības; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt cīņu pret cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu; uzskata, ka piespiedu darba novēršanā uzmanība būtu jāpievērš tām jomām, kurās piespiedu kārtā izmanto lētu darbaspēku; tādēļ aicina dalībvalstis paredzēt stingrākas darba inspekcijas un veicināt to organizāciju darbību, kas var nodrošināt piespiedu darba izmantošanas gadījumu atklāšanu, piemēram, arodbiedrības;

| 22. | uzskata, ka uzņēmumu atbildības ķēde ir nozīmīgs līdzeklis cīņā pret piespiedu darbu; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par minimālā standartu kopuma noteikšanu saistībā ar atbildības ķēdes paredzēšanu uzņēmumiem; mudina dalībvalstis aizliegt slēgt apakšlīgumus saistībā ar publiskā iepirkuma līgumiem, kamēr nav noslēgts nolīgums par uzņēmumu atbildības ķēdi; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka uzņēmumu atbildības ķēde ir nozīmīgs līdzeklis cīņā pret piespiedu darbu; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par minimālā standartu kopuma noteikšanu saistībā ar atbildības ķēdes paredzēšanu uzņēmumiem; mudina dalībvalstis aizliegt slēgt apakšlīgumus saistībā ar publiskā iepirkuma līgumiem, kamēr nav noslēgts nolīgums par uzņēmumu atbildības ķēdi;

| 23. | atgādina Komisijai, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, un jāuzlabo nepavadītu nepilngadīgo vai to bērnu aizsardzība, kurus pārdevušas viņu pašu ģimenes (gadījumi, kas jāņem vērā, ierosinot atgriešanu izcelsmes valstī, nosakot aizbildņus u. tml.); mudina ievērot ne tikai uz dzimumu balstītu pieeju, bet ņemt vērā arī veselības problēmu un invaliditātes nozīmi; |
| --- | --- |

23.

atgādina Komisijai, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, un jāuzlabo nepavadītu nepilngadīgo vai to bērnu aizsardzība, kurus pārdevušas viņu pašu ģimenes (gadījumi, kas jāņem vērā, ierosinot atgriešanu izcelsmes valstī, nosakot aizbildņus u. tml.); mudina ievērot ne tikai uz dzimumu balstītu pieeju, bet ņemt vērā arī veselības problēmu un invaliditātes nozīmi;

| 24. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas Savienības Hartu cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai un palīdzības sniegšanai cietušajiem, lai saskaņoti, efektīvi un iesaistītajām personām noderīgā veidā apkopotu visus pastāvošos rādītājus, pasākumus, programmas un resursus nolūkā pastiprināt upuru aizsardzību; aicina Komisiju izveidot palīdzības dienestu cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju izstrādāt Eiropas Savienības Hartu cilvēku tirdzniecības upuru aizsardzībai un palīdzības sniegšanai cietušajiem, lai saskaņoti, efektīvi un iesaistītajām personām noderīgā veidā apkopotu visus pastāvošos rādītājus, pasākumus, programmas un resursus nolūkā pastiprināt upuru aizsardzību; aicina Komisiju izveidot palīdzības dienestu cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 25. | aicina Komisiju palielināt resursus specializētajām NVO, plašsaziņas līdzekļiem un pētniecībai, lai uzlabotu atbalsta, aizsardzības un palīdzības nodrošināšanu cietušajiem un lai būtu mazāk nepieciešama viņu liecības sniegšana tiesā; aicina Komisiju arī pastiprināti pievērsties tādiem aspektiem kā redzamība, informētība un cietušo vajadzības, lai mazinātu pieprasījumu pēc cilvēktirdzniecības upuriem un viņu ļaunprātīgu izmantošanu un atbalstītu mērķi pilnībā likvidēt seksuālo izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju palielināt resursus specializētajām NVO, plašsaziņas līdzekļiem un pētniecībai, lai uzlabotu atbalsta, aizsardzības un palīdzības nodrošināšanu cietušajiem un lai būtu mazāk nepieciešama viņu liecības sniegšana tiesā; aicina Komisiju arī pastiprināti pievērsties tādiem aspektiem kā redzamība, informētība un cietušo vajadzības, lai mazinātu pieprasījumu pēc cilvēktirdzniecības upuriem un viņu ļaunprātīgu izmantošanu un atbalstītu mērķi pilnībā likvidēt seksuālo izmantošanu un darbaspēka ekspluatāciju;

| 26. | uzsver, ka pēc Pasaules Bankas aplēsēm katru gadu no attīstības palīdzībai oficiāli paredzētajiem līdzekļiem augsta līmeņa amatpersonu korupcijas dēļ no jaunattīstības valstu budžetiem tiek izzagti un ārvalstīs noslēpti no 20 līdz 40 miljardiem ASV dolāru, kas atbilst 20 līdz 40 % no attīstības palīdzībai oficiāli piešķirto līdzekļu apmēra (47); ņemot vērā Eiropas Savienības kā pasaulē lielākā līdzekļu devēja pozīciju, aicina Eiropas Komisiju konsolidēt sadarbību ar citiem līdzekļu devējiem un Starptautisko Augstāko revīzijas iestāžu organizāciju, lai pilnveidotu Augstākās revīzijas iestāžu organizācijas kapacitāti palīdzības saņēmējvalstīs, lai ieviestu Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskos standartus un nodrošinātu paredzētos ES finansiālās palīdzības mērķus, nevis lai tos novirzītu citiem mērķiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka pēc Pasaules Bankas aplēsēm katru gadu no attīstības palīdzībai oficiāli paredzētajiem līdzekļiem augsta līmeņa amatpersonu korupcijas dēļ no jaunattīstības valstu budžetiem tiek izzagti un ārvalstīs noslēpti no 20 līdz 40 miljardiem ASV dolāru, kas atbilst 20 līdz 40 % no attīstības palīdzībai oficiāli piešķirto līdzekļu apmēra (47); ņemot vērā Eiropas Savienības kā pasaulē lielākā līdzekļu devēja pozīciju, aicina Eiropas Komisiju konsolidēt sadarbību ar citiem līdzekļu devējiem un Starptautisko Augstāko revīzijas iestāžu organizāciju, lai pilnveidotu Augstākās revīzijas iestāžu organizācijas kapacitāti palīdzības saņēmējvalstīs, lai ieviestu Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskos standartus un nodrošinātu paredzētos ES finansiālās palīdzības mērķus, nevis lai tos novirzītu citiem mērķiem;

Organizētās noziedzības darbību apturēšana, konfiscējot noziedzīgi iegūtos līdzekļus un aktīvus

| 27. | aicina dalībvalstis, pamatojoties uz progresīvākajiem valstu tiesību aktiem, ieviest modeļus, kas paredz konfiskāciju bez notiesājoša sprieduma tajos gadījumos, kad no pieejamajiem pierādījumiem un tiesas lēmuma var konstatēt, ka attiecīgie aktīvi ir iegūti noziedzīgu darbību rezultātā vai ir izmantoti noziedzīgām darbībām; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis, pamatojoties uz progresīvākajiem valstu tiesību aktiem, ieviest modeļus, kas paredz konfiskāciju bez notiesājoša sprieduma tajos gadījumos, kad no pieejamajiem pierādījumiem un tiesas lēmuma var konstatēt, ka attiecīgie aktīvi ir iegūti noziedzīgu darbību rezultātā vai ir izmantoti noziedzīgām darbībām;

| 28. | uzskata, ka varētu paredzēt preventīvus konfiskācijas modeļus, ko piemērotu tikai pēc tiesas lēmuma, ievērojot konstitucionālās valsts garantijas un neskarot tiesības uz īpašumu un tiesības uz aizstāvību; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka varētu paredzēt preventīvus konfiskācijas modeļus, ko piemērotu tikai pēc tiesas lēmuma, ievērojot konstitucionālās valsts garantijas un neskarot tiesības uz īpašumu un tiesības uz aizstāvību;

| 29. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas būtu paredzēts, lai efektīvi nodrošinātu dalībvalstu tādu atsavināšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpējo atzīšanu, kas ir saistīti ar Itālijas tiesu iestāžu pieņemtajiem aktīvu aizsardzības pasākumiem un vairākās ES dalībvalstīs pieņemtajiem civiltiesiskajiem pasākumiem; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt nepieciešamos operatīvos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu tiesību aktam, kas būtu paredzēts, lai efektīvi nodrošinātu dalībvalstu tādu atsavināšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpējo atzīšanu, kas ir saistīti ar Itālijas tiesu iestāžu pieņemtajiem aktīvu aizsardzības pasākumiem un vairākās ES dalībvalstīs pieņemtajiem civiltiesiskajiem pasākumiem; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt nepieciešamos operatīvos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu stāšanos spēkā;

| 30. | aicina dalībvalstis veicināt administratīvo, policijas un tiesu iestāžu sadarbību, lai varētu izsekot noziedzīgi iegūtus līdzekļus visā ES teritorijā nolūkā tos atsavināt vai konfiscēt, tostarp pilnībā aktivizējot līdzekļu atguves dienestu tīkla darbu un nodrošinot ātru piekļuvi dalībvalstu datu reģistriem, piemēram, nodokļu pārvaldes reģistram, valsts transportlīdzekļu reģistram, zemesgrāmatām un banku reģistram; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis veicināt administratīvo, policijas un tiesu iestāžu sadarbību, lai varētu izsekot noziedzīgi iegūtus līdzekļus visā ES teritorijā nolūkā tos atsavināt vai konfiscēt, tostarp pilnībā aktivizējot līdzekļu atguves dienestu tīkla darbu un nodrošinot ātru piekļuvi dalībvalstu datu reģistriem, piemēram, nodokļu pārvaldes reģistram, valsts transportlīdzekļu reģistram, zemesgrāmatām un banku reģistram;

| 31. | aicina Komisiju stiprināt līdzekļu atguves dienestu nozīmi un radīt apstākļus, kas nodrošinātu ātrāku piekļuvi pārrobežu informācijai, pilnībā ievērojot personu datu aizsardzības tiesības un pamattiesības; aicina dalībvalstis atbalstīt šādu līdzekļu atguves dienestu nozīmes palielināšanu, tostarp nodrošinot tiem pietiekamus resursus, ņemot vērā šo dienestu iespējas noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanai; atzinīgi vērtē līdzekļu atguves dienestu platformas līdzšinējo darbu, lai šo dienestu paraugpraksi un darbību varētu pilnībā izmantot visā ES; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju stiprināt līdzekļu atguves dienestu nozīmi un radīt apstākļus, kas nodrošinātu ātrāku piekļuvi pārrobežu informācijai, pilnībā ievērojot personu datu aizsardzības tiesības un pamattiesības; aicina dalībvalstis atbalstīt šādu līdzekļu atguves dienestu nozīmes palielināšanu, tostarp nodrošinot tiem pietiekamus resursus, ņemot vērā šo dienestu iespējas noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanai; atzinīgi vērtē līdzekļu atguves dienestu platformas līdzšinējo darbu, lai šo dienestu paraugpraksi un darbību varētu pilnībā izmantot visā ES;

| 32. | uzskata, ka, lai efektīvi apkarotu noziedzīgu sistēmu radīto ietekmi, iedragājot to finansiālo stāvokli, ir ārkārtīgi svarīgi izmantot jebkuru instrumentu, kas var veicināt noziedzīgiem un mafijas veida grupējumiem piederošu līdzekļu atklāšanu, piemēram, izveidojot centralizētus banku norēķinu kontu reģistrus; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka, lai efektīvi apkarotu noziedzīgu sistēmu radīto ietekmi, iedragājot to finansiālo stāvokli, ir ārkārtīgi svarīgi izmantot jebkuru instrumentu, kas var veicināt noziedzīgiem un mafijas veida grupējumiem piederošu līdzekļu atklāšanu, piemēram, izveidojot centralizētus banku norēķinu kontu reģistrus;

| 33. | mudina dalībvalstis veicināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem, piemēram, novirzot šos ieņēmumus upuriem un kopienām, kurām narkotiku tirdzniecība un organizēta noziedzība ir nodarījusi lielu postu, un tos izmantot noziedzības apkarošanas finansēšanai, sākot no vietējā līmeņa, kā arī tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu darbību īstenošanai, un iesaka šos līdzekļus izmantot, lai finansētu aizsargājošus pasākumus, saglabājot konfiscēto līdzekļu integritāti; |
| --- | --- |

33.

mudina dalībvalstis veicināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem, piemēram, novirzot šos ieņēmumus upuriem un kopienām, kurām narkotiku tirdzniecība un organizēta noziedzība ir nodarījusi lielu postu, un tos izmantot noziedzības apkarošanas finansēšanai, sākot no vietējā līmeņa, kā arī tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu darbību īstenošanai, un iesaka šos līdzekļus izmantot, lai finansētu aizsargājošus pasākumus, saglabājot konfiscēto līdzekļu integritāti;

| 34. | iesaka dalībvalstīm ieviest noteikumus par kriminālvajāšanu gan attiecība uz tādām personām, kuras piespiež citus kļūt par fiktīviem preču, naudas līdzekļu vai citu aktīvu īpašniekiem vai turētājiem, lai nepieļautu to atsavināšanu vai konfiskāciju, gan arī trešām personām, kuras piekrīt kļūt par fiktīviem šādu aktīvu īpašniekiem vai turētājiem; |
| --- | --- |

34.

iesaka dalībvalstīm ieviest noteikumus par kriminālvajāšanu gan attiecība uz tādām personām, kuras piespiež citus kļūt par fiktīviem preču, naudas līdzekļu vai citu aktīvu īpašniekiem vai turētājiem, lai nepieļautu to atsavināšanu vai konfiskāciju, gan arī trešām personām, kuras piekrīt kļūt par fiktīviem šādu aktīvu īpašniekiem vai turētājiem;

| 35. | iesaka visā Eiropas Savienībā vismaz piecus gadus neļaut piedalīties publiskajā iepirkumā tādiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem par dalību noziedzīgā organizācijā, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu, līdzdalību cilvēku tirdzniecībā vai bērnu darba izmantošanā, korupciju vai citiem smagiem noziegumiem pret sabiedriskām interesēm, ja šādi nodarījumi apdraud valsts fiskālās spējas vai rada sociālu kaitējumu, piemēram, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un citi noziedzīgi nodarījumi saistībā ar nodokļiem, vai par citiem īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas norādīti LESD 83. panta 1. punktā (t. s. eironoziegumi), vienlaikus pilnībā ievērojot tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ES Pamattiesību hartu un sekundārajiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz krimināllietās aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām, un ka minētais noteikums būtu jāpiemēro arī tad, ja izslēgšanas iemesli rodas līguma piešķiršanas procesa laikā; turklāt iesaka, lai uzņēmējiem, kas reģistrēti nodokļu oāzēs, kuras par tādām atzinušas starptautiskas organizācijas, neļautu piedalīties publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

35.

iesaka visā Eiropas Savienībā vismaz piecus gadus neļaut piedalīties publiskajā iepirkumā tādiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem par dalību noziedzīgā organizācijā, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu, līdzdalību cilvēku tirdzniecībā vai bērnu darba izmantošanā, korupciju vai citiem smagiem noziegumiem pret sabiedriskām interesēm, ja šādi nodarījumi apdraud valsts fiskālās spējas vai rada sociālu kaitējumu, piemēram, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un citi noziedzīgi nodarījumi saistībā ar nodokļiem, vai par citiem īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas norādīti LESD 83. panta 1. punktā (t. s. eironoziegumi), vienlaikus pilnībā ievērojot tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ES Pamattiesību hartu un sekundārajiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz krimināllietās aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām, un ka minētais noteikums būtu jāpiemēro arī tad, ja izslēgšanas iemesli rodas līguma piešķiršanas procesa laikā; turklāt iesaka, lai uzņēmējiem, kas reģistrēti nodokļu oāzēs, kuras par tādām atzinušas starptautiskas organizācijas, neļautu piedalīties publiskajā iepirkumā;

| 36. | uzskata, ka publiskā iepirkuma procedūras ir jābalsta uz tiesiskuma principu un arī, ka šajā sistēmā ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma kritērijs būtu jāizmanto arī turpmāk, vienlaikus atlases procedūrā nodrošinot pilnīgu pārredzamību (ko cita starpā var panākt, izmantojot e-iepirkumu), lai novērstu krāpšanu, korupciju un citus nopietnus pārkāpumus; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka publiskā iepirkuma procedūras ir jābalsta uz tiesiskuma principu un arī, ka šajā sistēmā ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma kritērijs būtu jāizmanto arī turpmāk, vienlaikus atlases procedūrā nodrošinot pilnīgu pārredzamību (ko cita starpā var panākt, izmantojot e-iepirkumu), lai novērstu krāpšanu, korupciju un citus nopietnus pārkāpumus;

| 37. | aicina dalībvalstis novērst noziedzības iefiltrēšanos riskus un korupciju publisko iepirkumu jomā, ieviešot atbilstošus kontroles mehānismus un objektīvas un pārredzamas procedūras; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis novērst noziedzības iefiltrēšanos riskus un korupciju publisko iepirkumu jomā, ieviešot atbilstošus kontroles mehānismus un objektīvas un pārredzamas procedūras;

| 38. | uzskata ka, lai apkarotu organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, būtu jāpalielina privātā sektora un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, lai mudinātu privātā sektora dalībniekus atteikties veikt jebkādu nelikumīgu vai negodīgu praksi, kas veicina organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citus smagus noziegumus, jo īpaši transporta un loģistikas nozarēs, ķīmiskajā rūpniecībā, interneta pakalpojumu sniedzējiem, bankām un finanšu pakalpojumu sniedzējiem gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, atturēties no šādas prakses un par to ziņot tiesu un policijas iestādēm, tostarp attiecīgajā gadījumā Eurojust un Eiropolam; aicina izveidot labākas aizsardzības shēmas privātā sektora dalībniekiem, kuri ir apdraudēti tādēļ, ka tie ir sadarbojušies, ziņojot par organizētas noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībām; turklāt mudina dalībvalstis, ievērojot solidaritātes principu, Eiropolam, Eurojust, Frontex un topošajai Eiropas Prokuratūrai darīt pieejamus atbilstošus resursus un finansējumu, jo to darbība dod labumu gan dalībvalstīm, gan pilsoņiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata ka, lai apkarotu organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, būtu jāpalielina privātā sektora un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, lai mudinātu privātā sektora dalībniekus atteikties veikt jebkādu nelikumīgu vai negodīgu praksi, kas veicina organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citus smagus noziegumus, jo īpaši transporta un loģistikas nozarēs, ķīmiskajā rūpniecībā, interneta pakalpojumu sniedzējiem, bankām un finanšu pakalpojumu sniedzējiem gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, atturēties no šādas prakses un par to ziņot tiesu un policijas iestādēm, tostarp attiecīgajā gadījumā Eurojust un Eiropolam; aicina izveidot labākas aizsardzības shēmas privātā sektora dalībniekiem, kuri ir apdraudēti tādēļ, ka tie ir sadarbojušies, ziņojot par organizētas noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībām; turklāt mudina dalībvalstis, ievērojot solidaritātes principu, Eiropolam, Eurojust, Frontex un topošajai Eiropas Prokuratūrai darīt pieejamus atbilstošus resursus un finansējumu, jo to darbība dod labumu gan dalībvalstīm, gan pilsoņiem;

| 39. | aicina Komisiju līdz 2014. gada beigām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 87. panta 2. punkta c) apakšpunktu iesniegt priekšlikumu direktīvai par kopīgām izmeklēšanas metodēm, lai cīnītos pret organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju līdz 2014. gada beigām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 87. panta 2. punkta c) apakšpunktu iesniegt priekšlikumu direktīvai par kopīgām izmeklēšanas metodēm, lai cīnītos pret organizēto noziedzību;

| 40. | aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un uzņēmumus uzlabot produktu izsekojamību (piemēram, izmantot izcelsmes valsts marķējumu lauksaimniecības un pārtikas produktiem, CIP marķējumu šaujamieročiem vai ciparu kodus cigarešu, alkoholisko dzērienu un recepšu medikamentu nodokļu identifikācijai), lai novērstu viltojumus, neļautu noziedzībai iegūt nozīmīgu peļņas avotu un aizsargātu patērētāju veselību; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nevēlējās ieviest izsekojamību modernizētajā Savienības Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

40.

aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un uzņēmumus uzlabot produktu izsekojamību (piemēram, izmantot izcelsmes valsts marķējumu lauksaimniecības un pārtikas produktiem, CIP marķējumu šaujamieročiem vai ciparu kodus cigarešu, alkoholisko dzērienu un recepšu medikamentu nodokļu identifikācijai), lai novērstu viltojumus, neļautu noziedzībai iegūt nozīmīgu peļņas avotu un aizsargātu patērētāju veselību; pauž nožēlu, ka dalībvalstis nevēlējās ieviest izsekojamību modernizētajā Savienības Muitas kodeksā;

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties jūrlietu jomā, lai pārtrauktu cilvēku tirdzniecību un narkotiku un tabakas kontrabandas un citu nelegālu vai viltotu preču plūsmu; atzīst, ka nesaskaņota robežu pārvaldība, tostarp jūras robežu pārvaldība, paver ceļu organizētās noziedzības pārstāvjiem uz ES un ka šis jautājums ir vienmēr jāņem vērā; aicina Eiropolu, Frontex un Eiropas Komisiju analizēt tendences attiecībā uz ES ārējām robežām un to neaizsargātību; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties jūrlietu jomā, lai pārtrauktu cilvēku tirdzniecību un narkotiku un tabakas kontrabandas un citu nelegālu vai viltotu preču plūsmu; atzīst, ka nesaskaņota robežu pārvaldība, tostarp jūras robežu pārvaldība, paver ceļu organizētās noziedzības pārstāvjiem uz ES un ka šis jautājums ir vienmēr jāņem vērā; aicina Eiropolu, Frontex un Eiropas Komisiju analizēt tendences attiecībā uz ES ārējām robežām un to neaizsargātību;

| 42. | pieņem zināšanai pastāvošo saikni starp organizēto noziedzību un terorismu, uz ko dažos gadījumos ir norādījušas tiesu iestādes un policija saistībā ar teroristisko grupējumu nelikumīgo darbību finansēšanu, izmantojot peļņu, kura gūta no nelikumīgas tirdzniecības starptautiskā līmenī, un aicina dalībvalstis pastiprināt šādu darbību apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

42.

pieņem zināšanai pastāvošo saikni starp organizēto noziedzību un terorismu, uz ko dažos gadījumos ir norādījušas tiesu iestādes un policija saistībā ar teroristisko grupējumu nelikumīgo darbību finansēšanu, izmantojot peļņu, kura gūta no nelikumīgas tirdzniecības starptautiskā līmenī, un aicina dalībvalstis pastiprināt šādu darbību apkarošanas pasākumus;

| 43. | mudina veikt noziedzības un terorisma apkarošanas analīžu ekspertu kopēju apmācību, arī paredzot izveidot kopējas darba grupas vismaz valsts līmenī, kā arī iespēju izveidot un lūgt palīdzību ES līmeņa izmeklēšanas grupām; |
| --- | --- |

43.

mudina veikt noziedzības un terorisma apkarošanas analīžu ekspertu kopēju apmācību, arī paredzot izveidot kopējas darba grupas vismaz valsts līmenī, kā arī iespēju izveidot un lūgt palīdzību ES līmeņa izmeklēšanas grupām;

| 44. | uzsver, ka, pateicoties kopējām izmeklēšanas grupām, līdz šim ir sasniegti ievērojami rezultāti, un atzīst šo sasniegumu būtisko nozīmi sadarbības kultūras izplatīšanā pārrobežu noziedzības apkarošanas jomā; aicina dalībvalstis pienācīgi ieviest Pamatlēmumu 2002/465/TI un mudināt kompetentās valsts iestādes, un jo īpaši tiesu iestādes, šo instrumentu izmantot pēc iespējas plašāk; atzīst, ka kopējās izmeklēšanas grupas sniedz augstu pievienoto vērtību un uzsver vajadzību turpināt tik lietderīga izmeklēšanas instrumenta finansēšanu; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka, pateicoties kopējām izmeklēšanas grupām, līdz šim ir sasniegti ievērojami rezultāti, un atzīst šo sasniegumu būtisko nozīmi sadarbības kultūras izplatīšanā pārrobežu noziedzības apkarošanas jomā; aicina dalībvalstis pienācīgi ieviest Pamatlēmumu 2002/465/TI un mudināt kompetentās valsts iestādes, un jo īpaši tiesu iestādes, šo instrumentu izmantot pēc iespējas plašāk; atzīst, ka kopējās izmeklēšanas grupas sniedz augstu pievienoto vērtību un uzsver vajadzību turpināt tik lietderīga izmeklēšanas instrumenta finansēšanu;

| 45. | ar bažām norāda, ka organizētā noziedzība jau spēj piekļūt daudziem iespējamiem upuriem, izmantojot krāpšanu internetā, jo īpaši sociālos tīklus, nosūtot nevēlamas e-pasta vēstules (surogātpasta izplatīšana), veicinot intelektuālā īpašuma zādzību un izmantojot personas datu izmānīšanas vietnes (pikšķerēšanas vietnes) un tiešsaistes izsoles; tādēļ mudina dalībvalstis īstenot visaptverošu valsts stratēģiju, veicot izglītošanu, sabiedrības informēšanas kampaņas un izplatot paraugpraksi uzņēmumos, lai sabiedrība labāk apzinātos tiešsaistes noziedzīgas darbības bīstamību un sekas; |
| --- | --- |

45.

ar bažām norāda, ka organizētā noziedzība jau spēj piekļūt daudziem iespējamiem upuriem, izmantojot krāpšanu internetā, jo īpaši sociālos tīklus, nosūtot nevēlamas e-pasta vēstules (surogātpasta izplatīšana), veicinot intelektuālā īpašuma zādzību un izmantojot personas datu izmānīšanas vietnes (pikšķerēšanas vietnes) un tiešsaistes izsoles; tādēļ mudina dalībvalstis īstenot visaptverošu valsts stratēģiju, veicot izglītošanu, sabiedrības informēšanas kampaņas un izplatot paraugpraksi uzņēmumos, lai sabiedrība labāk apzinātos tiešsaistes noziedzīgas darbības bīstamību un sekas;

| 46. | nosoda organizētās noziedzības grupējumu saistību ar nelikumīgu atkritumu glabātuvju izveidošanu un darbību un atkritumu nelikumīgu pārvešanu uz trešām valstīm, īpaši uz Āfriku un Āziju; aicina dalībvalstis stingri sodīt šādas noziedzīgas darbības, kas vērstas uz atkritumu, tostarp toksisko atkritumu, nelikumīgu apglabāšanu, kā arī korumpētas valsts amatpersonas, kas iesaistītas šādās darbībās; |
| --- | --- |

46.

nosoda organizētās noziedzības grupējumu saistību ar nelikumīgu atkritumu glabātuvju izveidošanu un darbību un atkritumu nelikumīgu pārvešanu uz trešām valstīm, īpaši uz Āfriku un Āziju; aicina dalībvalstis stingri sodīt šādas noziedzīgas darbības, kas vērstas uz atkritumu, tostarp toksisko atkritumu, nelikumīgu apglabāšanu, kā arī korumpētas valsts amatpersonas, kas iesaistītas šādās darbībās;

| 47. | uzsver, ka neatkarīga pētnieciskā žurnālistika ir nozīmīga krāpšanas, korupcijas un organizētās noziedzības shēmu atklāšanā, ko pierādīja ārzonu informācijas nopludināšanas gadījums 2013. gada aprīlī, atklājot informāciju par 130 000 ārzonu kontiem pēc tam, kad vairākus gadus tika veikta izmeklēšana, ko sadarbībā ar 36 laikrakstiem īstenoja Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs; pauž viedokli, ka pētnieciskās žurnālistikas ziņojumi ir vērtīgs informācijas avots, kas jāanalizē Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un dalībvalstu tiesībaizsardzības un citām kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka neatkarīga pētnieciskā žurnālistika ir nozīmīga krāpšanas, korupcijas un organizētās noziedzības shēmu atklāšanā, ko pierādīja ārzonu informācijas nopludināšanas gadījums 2013. gada aprīlī, atklājot informāciju par 130 000 ārzonu kontiem pēc tam, kad vairākus gadus tika veikta izmeklēšana, ko sadarbībā ar 36 laikrakstiem īstenoja Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs; pauž viedokli, ka pētnieciskās žurnālistikas ziņojumi ir vērtīgs informācijas avots, kas jāanalizē Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un dalībvalstu tiesībaizsardzības un citām kompetentajām iestādēm;

| 48. | aicina piešķirt Eiropas finansējumu projektiem un pasākumiem, kuru mērķis ir pārtraukt mafijas veida organizāciju nostiprināšanos Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

48.

aicina piešķirt Eiropas finansējumu projektiem un pasākumiem, kuru mērķis ir pārtraukt mafijas veida organizāciju nostiprināšanos Eiropas Savienībā;

Stiprināt tiesu iestāžu un policijas sadarbību Eiropas un starptautiskā līmenī

| 49. | aicina dalībvalstis izveidot valsts struktūras noziedzīgu un mafijas veida organizāciju darbības izmeklēšanai un apkarošanai, paredzot iespēju izveidot optimizētu un neformālu mafijas darbības apkarošanas tīklu, piesaistot Eiropolu tā darbības koordinēšanai un Komisijas atbalstu, kas būtu paredzēts informācijas apmaiņai par strukturāliem mafijas darbības aspektiem, noziedzīgiem un finanšu projektiem, aktīvu atrašanās vietu un centieniem iefiltrēties publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis izveidot valsts struktūras noziedzīgu un mafijas veida organizāciju darbības izmeklēšanai un apkarošanai, paredzot iespēju izveidot optimizētu un neformālu mafijas darbības apkarošanas tīklu, piesaistot Eiropolu tā darbības koordinēšanai un Komisijas atbalstu, kas būtu paredzēts informācijas apmaiņai par strukturāliem mafijas darbības aspektiem, noziedzīgiem un finanšu projektiem, aktīvu atrašanās vietu un centieniem iefiltrēties publiskā iepirkuma procedūrās;

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību, attīstot efektīvu sistemātisku komunikāciju un sekmējot tādu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesu iestāžu un policijas iestādēm, Eiropolu, Eurojust, OLAF un ENISA, un attiecīgajām iestādēm trešās valstīs un jo īpaši ES kaimiņvalstīs, kas būtu balstīta uz pienācīgām datu aizsardzības un procesuālo tiesību normām, lai uzlabotu pierādījumu vākšanas sistēmas un nodrošinātu, ka tie dati un informācija, kas attiecas uz noziedzīgu nodarījumu (tostarp pret ES finanšu interesēm vērstu nodarījumu) izmeklēšanu, tiek apstrādāti un apmainīti efektīvi, arvien precīzāk un ātrāk, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā arī ES pamattiesības; atkārtoti norāda, ka personas datu vākšana, glabāšana un apstrāde cīņā ar organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir jāveic atbilstīgi datu aizsardzības principiem, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, ES Pamattiesību hartā un ES sekundārajos tiesību aktos; turklāt uzsver nepieciešamību panākt augstāku atbildības pakāpi demokrātisko un pamattiesību ievērošanā Eiropola un Eurojust īstenotajos pasākumos to darbības paredzamās pārskatīšanas procesā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību, attīstot efektīvu sistemātisku komunikāciju un sekmējot tādu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu tiesu iestāžu un policijas iestādēm, Eiropolu, Eurojust, OLAF un ENISA, un attiecīgajām iestādēm trešās valstīs un jo īpaši ES kaimiņvalstīs, kas būtu balstīta uz pienācīgām datu aizsardzības un procesuālo tiesību normām, lai uzlabotu pierādījumu vākšanas sistēmas un nodrošinātu, ka tie dati un informācija, kas attiecas uz noziedzīgu nodarījumu (tostarp pret ES finanšu interesēm vērstu nodarījumu) izmeklēšanu, tiek apstrādāti un apmainīti efektīvi, arvien precīzāk un ātrāk, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā arī ES pamattiesības; atkārtoti norāda, ka personas datu vākšana, glabāšana un apstrāde cīņā ar organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir jāveic atbilstīgi datu aizsardzības principiem, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, ES Pamattiesību hartā un ES sekundārajos tiesību aktos; turklāt uzsver nepieciešamību panākt augstāku atbildības pakāpi demokrātisko un pamattiesību ievērošanā Eiropola un Eurojust īstenotajos pasākumos to darbības paredzamās pārskatīšanas procesā;

| 51. | norāda, ka sinerģijas trūkums starp tiesībaizsardzības un likumdošanas struktūrām, kavēšanās sniegt juridisku atbildi un nepilnīgi izstrādāti tiesību akti nereti ļauj noziedzniekiem izmantot minētās nepilnības un pelnīt, pateicoties pieprasījumam pēc nelikumīgām precēm; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka sinerģijas trūkums starp tiesībaizsardzības un likumdošanas struktūrām, kavēšanās sniegt juridisku atbildi un nepilnīgi izstrādāti tiesību akti nereti ļauj noziedzniekiem izmantot minētās nepilnības un pelnīt, pateicoties pieprasījumam pēc nelikumīgām precēm;

| 52. | uzskata, ka pārvietošanās brīvības nodrošināšana Šengenas zonā un efektīva organizētās pārrobežu noziedzības apkarošana ir cieši saistīti jautājumi; tādēļ atzinīgi vērtē nesen ieviesto otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu, kas nodrošina iespēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm ātrāk un efektīvāk apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka pārvietošanās brīvības nodrošināšana Šengenas zonā un efektīva organizētās pārrobežu noziedzības apkarošana ir cieši saistīti jautājumi; tādēļ atzinīgi vērtē nesen ieviesto otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu, kas nodrošina iespēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm ātrāk un efektīvāk apmainīties ar informāciju;

| 53. | aicina Komisiju apņemties pilnībā izmantot sinerģiju starp Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu un Eurojust, lai Eiropas līmenī sasniegtu augstu tiesu iestāžu sadarbības pakāpi; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju apņemties pilnībā izmantot sinerģiju starp Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu un Eurojust, lai Eiropas līmenī sasniegtu augstu tiesu iestāžu sadarbības pakāpi;

| 54. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi veicināt paraugpraksi organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā un pamatcēloņu atklāšanā gan Eiropas Savienības teritorijā, gan arī trešās valstīs, jo īpaši tajās, kurās šīs problēmas rodas biežāk; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi veicināt paraugpraksi organizētās noziedzības un terorisma apkarošanā un pamatcēloņu atklāšanā gan Eiropas Savienības teritorijā, gan arī trešās valstīs, jo īpaši tajās, kurās šīs problēmas rodas biežāk;

| 55. | aicina Komisiju asociācijas nolīgumos un tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut konkrētas klauzulas attiecībā uz sadarbību organizētās noziedzības
  , korupcijas
  un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas
  apkarošanas
  jomā; norāda, ka trūkst starptautiskas sadarbības, īpaši ar trešām valstīm, kas ir izcelsmes vai tranzīta valstis; atzīst nepieciešamību pēc spēcīgas diplomātiskas rīcības, lai mudinātu šīs valstis noslēgt sadarbības nolīgumus vai pildīt nolīgumus, ko tās parakstījušas; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju asociācijas nolīgumos un tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut konkrētas klauzulas attiecībā uz sadarbību organizētās noziedzības
  , korupcijas
  un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas
  apkarošanas
  jomā; norāda, ka trūkst starptautiskas sadarbības, īpaši ar trešām valstīm, kas ir izcelsmes vai tranzīta valstis; atzīst nepieciešamību pēc spēcīgas diplomātiskas rīcības, lai mudinātu šīs valstis noslēgt sadarbības nolīgumus vai pildīt nolīgumus, ko tās parakstījušas;

| 56. | aicina dalībvalstis un Komisiju stiprināt tiesnešu, prokuroru un koordinatoru lomu un nodrošināt viņiem apmācību visu veidu organizētās noziedzības, tostarp kibernoziegumu, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, kā arī apmācību finanšu pārkāpumu izmeklēšanai, jo īpaši, izmantojot CEPOL un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, kā arī pilnībā izmantojot tādus finanšu instrumentus kā Iekšējās drošības fonds policijas sadarbībai un Hercules III programma; mudina policijas un tiesu iestāžu darbinieku apmācībā iekļaut arī svešvalodu mācīšanu, lai atvieglotu transnacionālu sadarbību, un aicina atbalstīt Eiropas paraugprakses apmaiņu un apmācības programmu tiesnešiem, prokuroriem un policijas spēkiem; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis un Komisiju stiprināt tiesnešu, prokuroru un koordinatoru lomu un nodrošināt viņiem apmācību visu veidu organizētās noziedzības, tostarp kibernoziegumu, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, kā arī apmācību finanšu pārkāpumu izmeklēšanai, jo īpaši, izmantojot CEPOL un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, kā arī pilnībā izmantojot tādus finanšu instrumentus kā Iekšējās drošības fonds policijas sadarbībai un Hercules III programma; mudina policijas un tiesu iestāžu darbinieku apmācībā iekļaut arī svešvalodu mācīšanu, lai atvieglotu transnacionālu sadarbību, un aicina atbalstīt Eiropas paraugprakses apmaiņu un apmācības programmu tiesnešiem, prokuroriem un policijas spēkiem;

| 57. | aicina ES un dalībvalstis izstrādāt juridiskus instrumentus un atbilstošas stratēģijas, lai nodrošinātu, ka to tiesībaizsardzības un izmeklēšanas iestādes, pilnībā iesaistot Eiropolu un palielinot tā lomu, veicina un palielina savstarpējo informācijas apmaiņu un veic vajadzīgās analīzes nolūkā identificēt jaunas tendences organizētajā noziedzībā un pēc iespējas tās novērst un vērsties pret tām, vienlaikus ievērojot pamattiesības un jo īpaši tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzības tiesības; |
| --- | --- |

57.

aicina ES un dalībvalstis izstrādāt juridiskus instrumentus un atbilstošas stratēģijas, lai nodrošinātu, ka to tiesībaizsardzības un izmeklēšanas iestādes, pilnībā iesaistot Eiropolu un palielinot tā lomu, veicina un palielina savstarpējo informācijas apmaiņu un veic vajadzīgās analīzes nolūkā identificēt jaunas tendences organizētajā noziedzībā un pēc iespējas tās novērst un vērsties pret tām, vienlaikus ievērojot pamattiesības un jo īpaši tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzības tiesības;

| 58. | uzskata, ka saistībā ar organizētās noziedzības globalizāciju ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm Eiropas un starptautiskajā līmenī; mudina izveidot plašāku sadarbību starp Eiropas Savienību, ANO, ESAO un Eiropas Padomi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; atbalsta FATF centienus veicināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas politiku; aicina Komisiju efektīvi atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret organizēto noziedzību un iesaka Eiropas Savienībai pievienoties GRECO kā pilntiesīgai dalībniecei; turklāt iedrošina ES censties ne tikai sadarboties ar mūsu tuvākajiem sabiedrotajiem un partneriem, bet arī izstrādāt patiesi starptautisku un globālu atbildes reakciju uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un terorisma finansēšanu un rast risinājumus to izskaušanai; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka saistībā ar organizētās noziedzības globalizāciju ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm Eiropas un starptautiskajā līmenī; mudina izveidot plašāku sadarbību starp Eiropas Savienību, ANO, ESAO un Eiropas Padomi cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; atbalsta FATF centienus veicināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas politiku; aicina Komisiju efektīvi atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret organizēto noziedzību un iesaka Eiropas Savienībai pievienoties GRECO kā pilntiesīgai dalībniecei; turklāt iedrošina ES censties ne tikai sadarboties ar mūsu tuvākajiem sabiedrotajiem un partneriem, bet arī izstrādāt patiesi starptautisku un globālu atbildes reakciju uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un terorisma finansēšanu un rast risinājumus to izskaušanai;

| 59. | aicina Komisiju un jo īpaši Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt nepieciešamos pasākumus, lai Savienība ieņemtu vienotu pieeju attiecībā pret trešām valstīm, risinot jautājumus par organizētās noziedzības un terorisma saikni; aicina dalībvalstis uzraudzīt savas robežas un apmainīties ar nepieciešamo informāciju, lai sarautu pašreizējās vai iespējamās saiknes starp organizētās noziedzības grupējumiem un teroristiskiem grupējumiem; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju un jo īpaši Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos veikt nepieciešamos pasākumus, lai Savienība ieņemtu vienotu pieeju attiecībā pret trešām valstīm, risinot jautājumus par organizētās noziedzības un terorisma saikni; aicina dalībvalstis uzraudzīt savas robežas un apmainīties ar nepieciešamo informāciju, lai sarautu pašreizējās vai iespējamās saiknes starp organizētās noziedzības grupējumiem un teroristiskiem grupējumiem;

| 60. | stingri iesaka, ka ir nepieciešams neatliekami izstrādāt Eiropas rīcības plānu kibernoziedzības apkarošanai ar mērķi panākt lielāku Eiropas iekšējo un starptautisko sadarbību un atbalstu no Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), lai nodrošinātu augstu drošības līmeni pilsoņiem (īpaši neaizsargātākajām personām, jo īpaši nolūkā novērst bērnu izmantošanu), uzņēmumiem un valsts iestādēm, vienlaikus pilnībā garantējot informācijas brīvību un personas datu aizsardzības tiesības; |
| --- | --- |

60.

stingri iesaka, ka ir nepieciešams neatliekami izstrādāt Eiropas rīcības plānu kibernoziedzības apkarošanai ar mērķi panākt lielāku Eiropas iekšējo un starptautisko sadarbību un atbalstu no Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), lai nodrošinātu augstu drošības līmeni pilsoņiem (īpaši neaizsargātākajām personām, jo īpaši nolūkā novērst bērnu izmantošanu), uzņēmumiem un valsts iestādēm, vienlaikus pilnībā garantējot informācijas brīvību un personas datu aizsardzības tiesības;

| 61. | atbalsta to, ka Eiropas valstu vadītāji nesenajā G8 augstākā līmeņa sanāksmē aicināja panākt, lai cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm būtu efektīvāka nolūkā atgūt nodokļus no tiem, kuri apiet nodokļus vai izvairās no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

61.

atbalsta to, ka Eiropas valstu vadītāji nesenajā G8 augstākā līmeņa sanāksmē aicināja panākt, lai cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm būtu efektīvāka nolūkā atgūt nodokļus no tiem, kuri apiet nodokļus vai izvairās no nodokļu maksāšanas;

| 62. | iesaka kopīgi rīkoties, lai novērstu un apkarotu nelikumības vides jomā, kas saistītas ar organizēto noziedzību un mafijas tipa noziedzīgām darbībām vai kuras tās izraisījušas, arī izmantojot tādu Eiropas institūciju kā Eiropols un Eurojust un tādu starptautisko institūciju kā Interpols un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts (UNICRI) stiprināšanu, kā arī daloties ar darba metodēm un informāciju, kas ir to dalībvalstu rīcībā, kuras ir vairāk iesaistījušās šāda veida noziedzības apkarošanā, lai varētu izstrādāt kopīgu rīcības plānu; |
| --- | --- |

62.

iesaka kopīgi rīkoties, lai novērstu un apkarotu nelikumības vides jomā, kas saistītas ar organizēto noziedzību un mafijas tipa noziedzīgām darbībām vai kuras tās izraisījušas, arī izmantojot tādu Eiropas institūciju kā Eiropols un Eurojust un tādu starptautisko institūciju kā Interpols un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts (UNICRI) stiprināšanu, kā arī daloties ar darba metodēm un informāciju, kas ir to dalībvalstu rīcībā, kuras ir vairāk iesaistījušās šāda veida noziedzības apkarošanā, lai varētu izstrādāt kopīgu rīcības plānu;

| 63. | norāda, ka pārrobežu noziedzību var apkarot tikai tad, ja dalībvalstu tiesu iestādes un policija sadarbojas pārrobežu līmenī, un ka, lai gan ES ir vajadzīgs vairāk juridisko instrumentu organizētās noziedzības apkarošanai, dalībvalstīm jau ir instrumentu kopums, ko tās var izmantot; uzsver, ka lielākais šķērslis patiesā cīņā pret organizēto noziedzību ES līmenī ir politiskās gribas trūkums dalībvalstīs; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot ES un tās aģentūru instrumentus; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka pārrobežu noziedzību var apkarot tikai tad, ja dalībvalstu tiesu iestādes un policija sadarbojas pārrobežu līmenī, un ka, lai gan ES ir vajadzīgs vairāk juridisko instrumentu organizētās noziedzības apkarošanai, dalībvalstīm jau ir instrumentu kopums, ko tās var izmantot; uzsver, ka lielākais šķērslis patiesā cīņā pret organizēto noziedzību ES līmenī ir politiskās gribas trūkums dalībvalstīs; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot ES un tās aģentūru instrumentus;

| 64. | iesaka godināt visus organizētās noziedzības, jo īpaši mafijas tipa noziedzības, nevainīgos upurus un izrādīt īpašu cieņu tiem, kas gājuši bojā, cīnoties pret organizētām noziedznieku grupām, nosakot, ka katru gadu, sākot no 2014. gada, dienā, kad Parlaments ir pieņēmis šo rezolūciju tiks atzīmēta Eiropas atmiņas un apņemšanās diena nevainīgu organizētās noziedzības upuru piemiņai; |
| --- | --- |

64.

iesaka godināt visus organizētās noziedzības, jo īpaši mafijas tipa noziedzības, nevainīgos upurus un izrādīt īpašu cieņu tiem, kas gājuši bojā, cīnoties pret organizētām noziedznieku grupām, nosakot, ka katru gadu, sākot no 2014. gada, dienā, kad Parlaments ir pieņēmis šo rezolūciju tiks atzīmēta Eiropas atmiņas un apņemšanās diena nevainīgu organizētās noziedzības upuru piemiņai;

Ceļā uz efektīvu un korupcijas neietekmējamu valsts pārvaldi

| 65. | uzskata, ka nepārredzama birokrātija un sarežģītas procedūras mazina ne tikai administratīvās darbības efektivitāti un pilsoņu labklājību, bet arī lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamību un sagādā vilšanos pilsoņiem un uzņēmumiem viņu leģitīmajās gaidās, tādējādi radot auglīgu augsni korupcijai; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka nepārredzama birokrātija un sarežģītas procedūras mazina ne tikai administratīvās darbības efektivitāti un pilsoņu labklājību, bet arī lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamību un sagādā vilšanos pilsoņiem un uzņēmumiem viņu leģitīmajās gaidās, tādējādi radot auglīgu augsni korupcijai;

| 66. | uzskata, ka žurnālistiem, kas nodarbojas ar izpēti, kā arī NVO un akadēmiskajām aprindām ir būtiska loma korupcijas, krāpniecības un organizētās noziedzības atklāšanā, un tādēļ var tikt apdraudēta viņu drošība; atgādina, ka piecu gadu laikā kopā ir publicēti 233 ar izmeklēšanu saistīti raksti par krāpšanas lietām, kas saistītas ar ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu 27 dalībvalstīs (48), un uzskata, ka pētnieciskajai žurnālistikai būtu jāsaņem pienācīgi līdzekļi; jo īpaši atbalsta Komisijas īstenotos pasākumus, lai atzītu pētnieciskās žurnālistikas nozīmi tādu faktu atklāšanā, kas saistīti ar smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, un ziņošanā par tiem; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka žurnālistiem, kas nodarbojas ar izpēti, kā arī NVO un akadēmiskajām aprindām ir būtiska loma korupcijas, krāpniecības un organizētās noziedzības atklāšanā, un tādēļ var tikt apdraudēta viņu drošība; atgādina, ka piecu gadu laikā kopā ir publicēti 233 ar izmeklēšanu saistīti raksti par krāpšanas lietām, kas saistītas ar ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu 27 dalībvalstīs (48), un uzskata, ka pētnieciskajai žurnālistikai būtu jāsaņem pienācīgi līdzekļi; jo īpaši atbalsta Komisijas īstenotos pasākumus, lai atzītu pētnieciskās žurnālistikas nozīmi tādu faktu atklāšanā, kas saistīti ar smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, un ziņošanā par tiem;

| 67. | uzsver, ka augstas amatpersonas būtu pienācīgi jākontrolē, cita starpā nodokļu iestādēm; jo īpaši iesaka, ka publiskām amatpersonām būtu jāiesniedz deklarācijas par darbību, ienākumiem, atbildību un interesēm; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka augstas amatpersonas būtu pienācīgi jākontrolē, cita starpā nodokļu iestādēm; jo īpaši iesaka, ka publiskām amatpersonām būtu jāiesniedz deklarācijas par darbību, ienākumiem, atbildību un interesēm;

| 68. | aicina Padomi un dalībvalstis ratificēt un pilnībā īstenot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos darījumos; uzsver ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas negatīvo ietekmi uz Savienības politiku pamattiesību, vides un attīstības jomā; |
| --- | --- |

68.

aicina Padomi un dalībvalstis ratificēt un pilnībā īstenot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Konvenciju par cīņu pret ārvalstu amatpersonu uzpirkšanu starptautiskos darījumos; uzsver ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas negatīvo ietekmi uz Savienības politiku pamattiesību, vides un attīstības jomā;

| 69. | uzsver, ka cīņa pret korupciju ir neatņemama daļa no veiktspējas palielināšanas nodokļu pārvaldības jomā; aicina pilnībā īstenot 2003. gada Meridas Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka cīņa pret korupciju ir neatņemama daļa no veiktspējas palielināšanas nodokļu pārvaldības jomā; aicina pilnībā īstenot 2003. gada Meridas Pretkorupcijas konvenciju;

| 70. | iesaka ieviest spēcīgākas sistēmas, lai stiprinātu valsts pārvaldes un citu publisko iestāžu pārredzamību un integritāti un mazinātu birokrātiju, kas nozīmē, ka jānodrošina pilnīga piekļuve informācijai par visiem administratīvās organizācijas darbības aspektiem, iestāžu pienākumu izpildes rezultātiem un publisko līdzekļu izlietojumu, tostarp garantējot pilsoņiem tiesības piekļūt dokumentiem (sākot ar ļoti jutīgo publiskā iepirkuma jomu); mudina veicināt tiesiskuma un integritātes kultūru gan valsts, gan privātajā sektorā, tostarp izstrādājot efektīvas aizsardzības shēmas informatoriem; |
| --- | --- |

70.

iesaka ieviest spēcīgākas sistēmas, lai stiprinātu valsts pārvaldes un citu publisko iestāžu pārredzamību un integritāti un mazinātu birokrātiju, kas nozīmē, ka jānodrošina pilnīga piekļuve informācijai par visiem administratīvās organizācijas darbības aspektiem, iestāžu pienākumu izpildes rezultātiem un publisko līdzekļu izlietojumu, tostarp garantējot pilsoņiem tiesības piekļūt dokumentiem (sākot ar ļoti jutīgo publiskā iepirkuma jomu); mudina veicināt tiesiskuma un integritātes kultūru gan valsts, gan privātajā sektorā, tostarp izstrādājot efektīvas aizsardzības shēmas informatoriem;

| 71. | mudina izmantot līdzekļus, kas pieejami slepenām operācijām, lai efektīvāk atklātu korupciju valsts pārvaldē, vienlaikus ievērojot tiesiskuma principu, demokrātisku kontroli un attiecīgās valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

71.

mudina izmantot līdzekļus, kas pieejami slepenām operācijām, lai efektīvāk atklātu korupciju valsts pārvaldē, vienlaikus ievērojot tiesiskuma principu, demokrātisku kontroli un attiecīgās valsts tiesību aktus;

| 72. | cer, ka tiks ieviesti skaidri un samērīgi noteikumi kopā ar attiecīgiem izpildes un kontroles mehānismiem, kuri, lai novērstu tādu parādību kā “virpuļdurvis” (“pantouflage”), rīcības kodeksā jānosaka publiskām amatpersonām, kas ieņem noteikta vadības vai finanšu atbildības līmeņa amatu, aizliedzot pāriet uz privāto sektoru, kamēr nav pagājis noteikts laiks kopš aiziešanas no dienesta, ja pastāv interešu konflikta risks saistībā ar iepriekšējo publisko amatu; turklāt uzskata, ka gadījumā, ja pastāv interešu konflikta risks, līdzīgi ierobežojumi būtu jāattiecina uz personām, kas pāriet no privātā sektora uz valsts sektoru; aicina ES līmenī saskaņot dažādu uzraudzības iestāžu noteikumus un uzraudzības sistēmas interešu konfliktu jomā; |
| --- | --- |

72.

cer, ka tiks ieviesti skaidri un samērīgi noteikumi kopā ar attiecīgiem izpildes un kontroles mehānismiem, kuri, lai novērstu tādu parādību kā “virpuļdurvis” (“pantouflage”), rīcības kodeksā jānosaka publiskām amatpersonām, kas ieņem noteikta vadības vai finanšu atbildības līmeņa amatu, aizliedzot pāriet uz privāto sektoru, kamēr nav pagājis noteikts laiks kopš aiziešanas no dienesta, ja pastāv interešu konflikta risks saistībā ar iepriekšējo publisko amatu; turklāt uzskata, ka gadījumā, ja pastāv interešu konflikta risks, līdzīgi ierobežojumi būtu jāattiecina uz personām, kas pāriet no privātā sektora uz valsts sektoru; aicina ES līmenī saskaņot dažādu uzraudzības iestāžu noteikumus un uzraudzības sistēmas interešu konfliktu jomā;

| 73. | aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošu sistēmu to cilvēku aizsardzībai, kuri ziņo par korupcijas gadījumiem, un paplašināt ziņošanas par korupciju jomu, iekļaujot tajā anonīmu ziņošanu; ierosina izveidot konfidenciālus kanālus ziņošanai par korupciju; aicina paplašināt publiskā iepirkuma procedūru rezultātu apstrīdēšanas iespējas; |
| --- | --- |

73.

aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošu sistēmu to cilvēku aizsardzībai, kuri ziņo par korupcijas gadījumiem, un paplašināt ziņošanas par korupciju jomu, iekļaujot tajā anonīmu ziņošanu; ierosina izveidot konfidenciālus kanālus ziņošanai par korupciju; aicina paplašināt publiskā iepirkuma procedūru rezultātu apstrīdēšanas iespējas;

| 74. | norāda, ka ļoti vajadzīgās investīcijas alternatīvās enerģijas risinājumos ir saistīti ar dalībvalstu un Eiropas Savienības dāsnām dotācijām un nodokļu subsīdijām; aicina valstu un Savienības iestādes nodrošināt, lai labumu no šādām dotācijām negūtu noziedzīgas organizācijas; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka ļoti vajadzīgās investīcijas alternatīvās enerģijas risinājumos ir saistīti ar dalībvalstu un Eiropas Savienības dāsnām dotācijām un nodokļu subsīdijām; aicina valstu un Savienības iestādes nodrošināt, lai labumu no šādām dotācijām negūtu noziedzīgas organizācijas;

Ceļā uz atbildīgāku politiku

| 75. | atgādina politiskajām partijām to atbildību, izvirzot kandidātus un – jo īpaši – veidojot vēlēšanu sarakstus visos līmeņos; uzsver to uzdevumu uzraudzīt kandidātu kvalitāti, tostarp pieprasot ievērot stingrus ētikas kodeksus, kur papildus rīcības kodeksam jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi par ziedojumiem politiskajām partijām; |
| --- | --- |

75.

atgādina politiskajām partijām to atbildību, izvirzot kandidātus un – jo īpaši – veidojot vēlēšanu sarakstus visos līmeņos; uzsver to uzdevumu uzraudzīt kandidātu kvalitāti, tostarp pieprasot ievērot stingrus ētikas kodeksus, kur papildus rīcības kodeksam jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi par ziedojumiem politiskajām partijām;

| 76. | aizstāv aizliegumu kļūt par Eiropas Parlamenta deputātu vai strādāt citās Savienības iestādēs un aģentūrās tiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem noziegumos, kas saistīti ar organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un citiem smagiem noziegumiem, tostarp ekonomiska vai finansiāla rakstura noziegumiem, pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes principu; aicina ieviest līdzīgus ierobežojumus attiecībā uz valstu parlamentiem un citiem vēlētiem amatiem, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

76.

aizstāv aizliegumu kļūt par Eiropas Parlamenta deputātu vai strādāt citās Savienības iestādēs un aģentūrās tiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem noziegumos, kas saistīti ar organizēto noziedzību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un citiem smagiem noziegumiem, tostarp ekonomiska vai finansiāla rakstura noziegumiem, pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes principu; aicina ieviest līdzīgus ierobežojumus attiecībā uz valstu parlamentiem un citiem vēlētiem amatiem, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu;

| 77. | iesaka dalībvalstīm kā sodu sistēmas elementu ieviest neiekļaušanu vēlēšanu sarakstos (neatbilstības statusu) tiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem par līdzdalību organizētā noziedzībā, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju, tostarp ekonomiska un finansiāla rakstura noziegumiem; uzskata, ka šāds sods būtu jāpiemēro vismaz uz pieciem gadiem un uz tādu pašu laikposmu būtu jāpiemēro aizliegums ieņemt jebkura līmeņa amatu valdībā; |
| --- | --- |

77.

iesaka dalībvalstīm kā sodu sistēmas elementu ieviest neiekļaušanu vēlēšanu sarakstos (neatbilstības statusu) tiem, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem par līdzdalību organizētā noziedzībā, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju, tostarp ekonomiska un finansiāla rakstura noziegumiem; uzskata, ka šāds sods būtu jāpiemēro vismaz uz pieciem gadiem un uz tādu pašu laikposmu būtu jāpiemēro aizliegums ieņemt jebkura līmeņa amatu valdībā;

| 78. | iesaka dalībvalstīm ieviest nosacījumu atstādināt no politiska amata un vadoša un administratīva amata tos, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem noziegumos, kas saistīti ar organizēto noziedzību, korupciju vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

78.

iesaka dalībvalstīm ieviest nosacījumu atstādināt no politiska amata un vadoša un administratīva amata tos, kuri ar galīgu spriedumu ir atzīti par vainīgiem noziegumos, kas saistīti ar organizēto noziedzību, korupciju vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| 79. | atbalsta politisko partiju budžeta pārredzamības stiprināšanu, cita starpā ieviešot stingrākus pienākumus atskaitīties par ienākumiem un izdevumiem; lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un izšķērdēšanu, prasa vairāk kontrolēt publisko un privāto finansējumu, lai nodrošinātu politisko partiju un to finansiālo atbalstītāju pārskatatbildību; uzstāj, ka gadījumos, kad ir pārkāpti tiesību akti par politisko partiju un kampaņu finansēšanu, ir jāievieš stingra, visaptveroša un savlaicīga kontrole, kuras rezultātā var piemērot preventīvas sankcijas; |
| --- | --- |

79.

atbalsta politisko partiju budžeta pārredzamības stiprināšanu, cita starpā ieviešot stingrākus pienākumus atskaitīties par ienākumiem un izdevumiem; lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un izšķērdēšanu, prasa vairāk kontrolēt publisko un privāto finansējumu, lai nodrošinātu politisko partiju un to finansiālo atbalstītāju pārskatatbildību; uzstāj, ka gadījumos, kad ir pārkāpti tiesību akti par politisko partiju un kampaņu finansēšanu, ir jāievieš stingra, visaptveroša un savlaicīga kontrole, kuras rezultātā var piemērot preventīvas sankcijas;

| 80. | aicina dalībvalstis aizliegt balsu pirkšanu, jo īpaši, ņemot vērā, ka atlīdzība par solījumu balsot var būt ne tikai naudas izteiksmē, bet arī kā citi ieguvumi, tostarp nemateriāli un ieguvumi trešām personām, kas nav tieši iesaistītas nelikumīgajā vienošanās procesā; iesaka aizliegt šādu praksi kā nelikumīgu demokrātijas principa pārkāpumu neatkarīgi no pierādījuma par veiktu iebiedēšanu; |
| --- | --- |

80.

aicina dalībvalstis aizliegt balsu pirkšanu, jo īpaši, ņemot vērā, ka atlīdzība par solījumu balsot var būt ne tikai naudas izteiksmē, bet arī kā citi ieguvumi, tostarp nemateriāli un ieguvumi trešām personām, kas nav tieši iesaistītas nelikumīgajā vienošanās procesā; iesaka aizliegt šādu praksi kā nelikumīgu demokrātijas principa pārkāpumu neatkarīgi no pierādījuma par veiktu iebiedēšanu;

| 81. | uzskata, ka lobiju reģistrs ir lietderīgs pārredzamības instruments; aicina dalībvalstis, kurās tas vēl nav ieviests, pieņemt minēto instrumentu; mudina arī valdības, parlamentus, ievēlētas struktūras un valsts pārvaldes iestādes reģistrāciju lobiju reģistrā paredzēt kā nosacījumu, lai tiktos ar uzņēmējdarbības, interešu vai lobija organizāciju; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka lobiju reģistrs ir lietderīgs pārredzamības instruments; aicina dalībvalstis, kurās tas vēl nav ieviests, pieņemt minēto instrumentu; mudina arī valdības, parlamentus, ievēlētas struktūras un valsts pārvaldes iestādes reģistrāciju lobiju reģistrā paredzēt kā nosacījumu, lai tiktos ar uzņēmējdarbības, interešu vai lobija organizāciju;

Virzībā uz uzticamāku kriminālo tiesvedību

| 82. | iesaka dalībvalstīm izveidot efektīvas, lietderīgas, atbildīgas un līdzsvarotas krimināltiesību sistēmas, kas var garantēt arī to, ka tiek saglabātas tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu; aicina arī Eiropas līmenī izveidot vienotu uzraudzības mehānismu, lai kontrolētu kriminālās tiesvedības sistēmu efektivitāti cīņā pret korupciju, regulāri veicot novērtējumus, kas pamatoti uz kopējiem, skaidriem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem un standartiem, un publicējot ieteikumus; |
| --- | --- |

82.

iesaka dalībvalstīm izveidot efektīvas, lietderīgas, atbildīgas un līdzsvarotas krimināltiesību sistēmas, kas var garantēt arī to, ka tiek saglabātas tiesības uz aizstāvību saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu; aicina arī Eiropas līmenī izveidot vienotu uzraudzības mehānismu, lai kontrolētu kriminālās tiesvedības sistēmu efektivitāti cīņā pret korupciju, regulāri veicot novērtējumus, kas pamatoti uz kopējiem, skaidriem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem un standartiem, un publicējot ieteikumus;

| 83. | uzskata, ka tuvināšanas pasākumiem korupcijas jomā būtu jārisina noilgumu atšķirības starp dalībvalstīm, lai ņemtu vērā gan aizstāvības vajadzības, gan nepieciešamību pēc notiesāšanas, un ka šie noilgumi būtu jāorganizē atbilstoši tiesvedības posmam vai iesaistītajai instance, lai uz noziegumu noilgumu varētu attiecināt tikai tad, ja attiecīgais posms vai pasākums nav pabeigts noteiktajā termiņā; turklāt uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes un tiesiskuma principu, korupcijas lietās nevajadzētu piemērot noilgumu, kamēr kriminālprocess faktiski norisinās; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka tuvināšanas pasākumiem korupcijas jomā būtu jārisina noilgumu atšķirības starp dalībvalstīm, lai ņemtu vērā gan aizstāvības vajadzības, gan nepieciešamību pēc notiesāšanas, un ka šie noilgumi būtu jāorganizē atbilstoši tiesvedības posmam vai iesaistītajai instance, lai uz noziegumu noilgumu varētu attiecināt tikai tad, ja attiecīgais posms vai pasākums nav pabeigts noteiktajā termiņā; turklāt uzskata, ka, ievērojot proporcionalitātes un tiesiskuma principu, korupcijas lietās nevajadzētu piemērot noilgumu, kamēr kriminālprocess faktiski norisinās;

| 84. | uzskata, ka pasākumiem organizētas noziedzības apkarošanai būtu jābalstās uz apvienotu sistēmu, kur paredzēta efektīva atturošā sistēma noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijai un centieni nodrošināt, lai tie, kas apzināti izvairās no izmeklēšanas, tiktu saukti pie atbildības, un, neskarot ieslodzīto personu tiesību pamatprincipus, nepieļaut, ka ieslodzītie noziedzīgo grupējumu vadītāji, lai gan atrodas cietumā, turpina vadīt savu organizāciju un dot rīkojumus padotajiem; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka pasākumiem organizētas noziedzības apkarošanai būtu jābalstās uz apvienotu sistēmu, kur paredzēta efektīva atturošā sistēma noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijai un centieni nodrošināt, lai tie, kas apzināti izvairās no izmeklēšanas, tiktu saukti pie atbildības, un, neskarot ieslodzīto personu tiesību pamatprincipus, nepieļaut, ka ieslodzītie noziedzīgo grupējumu vadītāji, lai gan atrodas cietumā, turpina vadīt savu organizāciju un dot rīkojumus padotajiem;

| 85. | mudina dalībvalstis paredzēt gan brīvības atņemšanas sodus, gan lielus naudassodus par visu veidu smagiem noziegumiem, kas apdraud pilsoņu veselību un drošību; tomēr uzsver organizētās noziedzības profilakses nozīmi; tādēļ mudina dalībvalstis izstrādāt sodus, kas piedāvātu alternatīvu brīvības atņemšanai, piemēram, naudassodu vai sabiedrisko darbu, tādos gadījumos, kad to var darīt, un ņemot vērā visus apstākļus, jo īpaši nodarījuma vieglo raksturu vai apsūdzētā ierobežoto lomu nodarījumā, lai tieši gados jauniem likumpārkāpējiem dotu iespēju veidot savu dzīvi ārpus kriminālās pasaules; |
| --- | --- |

85.

mudina dalībvalstis paredzēt gan brīvības atņemšanas sodus, gan lielus naudassodus par visu veidu smagiem noziegumiem, kas apdraud pilsoņu veselību un drošību; tomēr uzsver organizētās noziedzības profilakses nozīmi; tādēļ mudina dalībvalstis izstrādāt sodus, kas piedāvātu alternatīvu brīvības atņemšanai, piemēram, naudassodu vai sabiedrisko darbu, tādos gadījumos, kad to var darīt, un ņemot vērā visus apstākļus, jo īpaši nodarījuma vieglo raksturu vai apsūdzētā ierobežoto lomu nodarījumā, lai tieši gados jauniem likumpārkāpējiem dotu iespēju veidot savu dzīvi ārpus kriminālās pasaules;

| 86. | aicina dalībvalstis ieviest un piemērot tādus sodus, kuriem būs atturoša ietekme un kuri noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumā ir proporcionāli iesaistītajam līdzekļu apjomam; |
| --- | --- |

86.

aicina dalībvalstis ieviest un piemērot tādus sodus, kuriem būs atturoša ietekme un kuri noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumā ir proporcionāli iesaistītajam līdzekļu apjomam;

| 87. | iesaka pieņemt likumdošanas instrumentu, kas paātrinātu to transnacionālo noziedzīgo organizāciju noteikšanu, kuras būtiski apdraud Eiropas Savienības drošību, lai veicinātu administratīvu pasākumu pieņemšanu attiecībā uz šīm organizācijām, tajās iesaistītajām personām, to sponsoriem un atbalstītājiem nolūkā bloķēt to īpašumus, aktīvus un intereses Savienībā; |
| --- | --- |

87.

iesaka pieņemt likumdošanas instrumentu, kas paātrinātu to transnacionālo noziedzīgo organizāciju noteikšanu, kuras būtiski apdraud Eiropas Savienības drošību, lai veicinātu administratīvu pasākumu pieņemšanu attiecībā uz šīm organizācijām, tajās iesaistītajām personām, to sponsoriem un atbalstītājiem nolūkā bloķēt to īpašumus, aktīvus un intereses Savienībā;

Ceļā uz godīgāku uzņēmējdarbību

| 88. | atgādina, ka privātajiem uzņēmējiem un uzņēmumiem ir izšķiroši svarīga nozīme, lai panāktu tādas nelikumīgas vai negodīgas prakses, kas veicina organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citus smagus noziegumus, noraidīšanu, atturēšanos no tās un šādas prakses atmaskošanu; aicina tos pilnā mērā sadarboties un ziņot tiesībaizsardzības iestādēm par jebkādu noziedzīgu darbību, kas tiem ir zināma; aicina tiesībaizsardzības iestādes aizsargāt no apdraudējuma tos, kuri ievēro likumu un ziņo par nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

88.

atgādina, ka privātajiem uzņēmējiem un uzņēmumiem ir izšķiroši svarīga nozīme, lai panāktu tādas nelikumīgas vai negodīgas prakses, kas veicina organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citus smagus noziegumus, noraidīšanu, atturēšanos no tās un šādas prakses atmaskošanu; aicina tos pilnā mērā sadarboties un ziņot tiesībaizsardzības iestādēm par jebkādu noziedzīgu darbību, kas tiem ir zināma; aicina tiesībaizsardzības iestādes aizsargāt no apdraudējuma tos, kuri ievēro likumu un ziņo par nelikumīgām darbībām;

| 89. | mudina uzņēmumus īstenot pašregulāciju un pārredzamību, izmantojot rīcības kodeksus un ieviešot uzraudzības procedūras, tostarp iekšēju vai ārēju revīziju, un iestādēs strādājošo lobistu publisku reģistru, lai novērstu korupciju, slepenas norunas un interešu konfliktus starp valsts un privāto sektoru un nepieļautu negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

89.

mudina uzņēmumus īstenot pašregulāciju un pārredzamību, izmantojot rīcības kodeksus un ieviešot uzraudzības procedūras, tostarp iekšēju vai ārēju revīziju, un iestādēs strādājošo lobistu publisku reģistru, lai novērstu korupciju, slepenas norunas un interešu konfliktus starp valsts un privāto sektoru un nepieļautu negodīgu konkurenci;

| 90. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot publisku sarakstu ar Eiropas Savienības uzņēmumiem, kas ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai kuru darbiniekiem ir izvirzīta apsūdzība ar korupciju saistītu darbību veikšanā dalībvalstīs vai trešās valstīs; uzskata, ka šādam sarakstam būtu jāizslēdz iespēja uzņēmumam piedalīties jebkādā publiskā iepirkumā visā Eiropas Savienībā, ja šis uzņēmums ir notiesāts ar tiesas spriedumu; uzsver, ka iekļaušanai melnajā sarakstā ir ļoti preventīva ietekme, lai uzņēmumi neiesaistītos korupcijas darbībās, un tas ir labs stimuls uzņēmumiem uzlabot un īstenot savas iekšējās integritātes procedūras; |
| --- | --- |

90.

aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot publisku sarakstu ar Eiropas Savienības uzņēmumiem, kas ir atzīti par vainīgiem korupcijā vai kuru darbiniekiem ir izvirzīta apsūdzība ar korupciju saistītu darbību veikšanā dalībvalstīs vai trešās valstīs; uzskata, ka šādam sarakstam būtu jāizslēdz iespēja uzņēmumam piedalīties jebkādā publiskā iepirkumā visā Eiropas Savienībā, ja šis uzņēmums ir notiesāts ar tiesas spriedumu; uzsver, ka iekļaušanai melnajā sarakstā ir ļoti preventīva ietekme, lai uzņēmumi neiesaistītos korupcijas darbībās, un tas ir labs stimuls uzņēmumiem uzlabot un īstenot savas iekšējās integritātes procedūras;

| 91. | aicina dalībvalstis stiprināt tirdzniecības palātu lomu attiecībā uz profilaksi, informēšanu un apkarošanu saistībā ar biežākajiem organizētas noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem uzņēmējdarbībā un pilnībā īstenot Komisijas rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; mudina saskaņot uzņēmumu nodokļu sistēmu, lai cīnītos pret šādām parādībām, kā arī pret korupciju, un cer, ka šajā saistībā tiks izveidota vienota nodokļu sistēma visās dalībvalstīs; iesaka dalībvalstīm izmantot taisnīgāku nodokļu sistēmu, lai efektīvāk sadalītu ienākumus, jo noziedznieku bandas izmanto lielu nevienlīdzību un nabadzību, kas veicina organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

91.

aicina dalībvalstis stiprināt tirdzniecības palātu lomu attiecībā uz profilaksi, informēšanu un apkarošanu saistībā ar biežākajiem organizētas noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas riskiem uzņēmējdarbībā un pilnībā īstenot Komisijas rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; mudina saskaņot uzņēmumu nodokļu sistēmu, lai cīnītos pret šādām parādībām, kā arī pret korupciju, un cer, ka šajā saistībā tiks izveidota vienota nodokļu sistēma visās dalībvalstīs; iesaka dalībvalstīm izmantot taisnīgāku nodokļu sistēmu, lai efektīvāk sadalītu ienākumus, jo noziedznieku bandas izmanto lielu nevienlīdzību un nabadzību, kas veicina organizēto noziedzību;

| 92. | aicina dalībvalstis ieviest prasību katrai valstij ziņot par visu daudznacionālo uzņēmumu peļņu un nodokļiem, lai izbeigtu agresīvas nodokļu politikas plānošanu; |
| --- | --- |

92.

aicina dalībvalstis ieviest prasību katrai valstij ziņot par visu daudznacionālo uzņēmumu peļņu un nodokļiem, lai izbeigtu agresīvas nodokļu politikas plānošanu;

Ceļā uz pārredzamāku banku un profesiju sistēmu

| 93. | uzsver kopēju Eiropas Savienības noteikumu nozīmi efektīvu un uzticamu Savienības finanšu interešu aizsardzības instrumentu nodrošināšanā; tādēļ mudina Eirozonas banku savienību labāk pārraudzīt visas 6 000 bankas eirozonā; |
| --- | --- |

93.

uzsver kopēju Eiropas Savienības noteikumu nozīmi efektīvu un uzticamu Savienības finanšu interešu aizsardzības instrumentu nodrošināšanā; tādēļ mudina Eirozonas banku savienību labāk pārraudzīt visas 6 000 bankas eirozonā;

| 94. | aicina stiprināt sadarbību un palielināt pārredzamību banku sistēmu un profesiju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas saistīti ar finanšu nozares un grāmatvedības profesijām visās dalībvalstīs un ar trešām valstīm, jo īpaši ar mērķi noteikt informātikas rīkus un likumdošanas, administratīvus un grāmatvedības pasākumus finanšu plūsmu izsekošanai un noziedzīgu darbību izmeklēšanai, un noteikt ziņošanas procedūru par iespējamiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

94.

aicina stiprināt sadarbību un palielināt pārredzamību banku sistēmu un profesiju pārstāvjiem, tostarp tiem, kas saistīti ar finanšu nozares un grāmatvedības profesijām visās dalībvalstīs un ar trešām valstīm, jo īpaši ar mērķi noteikt informātikas rīkus un likumdošanas, administratīvus un grāmatvedības pasākumus finanšu plūsmu izsekošanai un noziedzīgu darbību izmeklēšanai, un noteikt ziņošanas procedūru par iespējamiem nodarījumiem;

| 95. | aicina revīzijas uzņēmumus un juridiskos konsultantus ziņot valsts nodokļu iestādēm par jebkādām aizdomām par agresīvu nodokļu plānošanu revidētajā uzņēmumā vai uzņēmumā, kuram tiek sniegtas konsultācijas; |
| --- | --- |

95.

aicina revīzijas uzņēmumus un juridiskos konsultantus ziņot valsts nodokļu iestādēm par jebkādām aizdomām par agresīvu nodokļu plānošanu revidētajā uzņēmumā vai uzņēmumā, kuram tiek sniegtas konsultācijas;

| 96. | aicina Komisiju un citas uzraudzības iestādes, kurām ir vajadzīgā piekļuve valstu un starptautiskajiem sadarbības kanāliem, nodrošināt pienācīgus klientu uzticamības pārbaudes pasākumus un saistītos riska profilus bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un kredītiestādēm, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un juridiskās personas dalībvalstīs saņem atbilstošu, precīzu un aktuālu informāciju par galīgajiem labuma guvējiem (“faktiskie īpašnieki”) no uzņēmumiem, trastiem, fondiem un citām līdzīgām juridiskām struktūrām, tostarp no ārzonas nodokļu oāzēm, izmantojot izlūkošanas rīkus, lai pievērstu maksimālu vērību, nosakot finansējuma saņēmējus aizdomīgu darījumu gadījumā, un ka uzņēmumu reģistrus regulāri atjaunina un to kvalitāti uzrauga; uzskata, ka informācijas pārredzamība – tostarp publicējot reģistru pa valstīm par faktiskajiem īpašniekiem un izmantojot pārrobežu sadarbību – var palīdzēt cīņā pret tādām parādībām kā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma finansēšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju un citas uzraudzības iestādes, kurām ir vajadzīgā piekļuve valstu un starptautiskajiem sadarbības kanāliem, nodrošināt pienācīgus klientu uzticamības pārbaudes pasākumus un saistītos riska profilus bankām, apdrošināšanas sabiedrībām un kredītiestādēm, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un juridiskās personas dalībvalstīs saņem atbilstošu, precīzu un aktuālu informāciju par galīgajiem labuma guvējiem (“faktiskie īpašnieki”) no uzņēmumiem, trastiem, fondiem un citām līdzīgām juridiskām struktūrām, tostarp no ārzonas nodokļu oāzēm, izmantojot izlūkošanas rīkus, lai pievērstu maksimālu vērību, nosakot finansējuma saņēmējus aizdomīgu darījumu gadījumā, un ka uzņēmumu reģistrus regulāri atjaunina un to kvalitāti uzrauga; uzskata, ka informācijas pārredzamība – tostarp publicējot reģistru pa valstīm par faktiskajiem īpašniekiem un izmantojot pārrobežu sadarbību – var palīdzēt cīņā pret tādām parādībām kā noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, terorisma finansēšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana;

| 97. | aicina Komisiju izstrādāt stingrus kritērijus uzņēmējdarbības jomā, lai likvidētu fasādes uzņēmumus un pastkastīšu uzņēmumus, kas sekmē likumīgu un nelikumīgu nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

97.

aicina Komisiju izstrādāt stingrus kritērijus uzņēmējdarbības jomā, lai likvidētu fasādes uzņēmumus un pastkastīšu uzņēmumus, kas sekmē likumīgu un nelikumīgu nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 98. | iesaka rūpīgi novērtēt ar jaunajiem banku un finanšu produktiem saistītos riskus, ja tie pieļauj anonimitāti vai darbību no attāluma; turklāt prasa noteikt vienotu definīciju nodokļu oāzēm un skaidru kritēriju kopumu to identificēšanai, kā tas ir ierosināts Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcijā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm, jo noziedzīgas organizācijas bieži izmanto nodokļu oāzes ar tādu uzņēmumos vai banku starpniecību, kuru īpašniekus ir grūti noskaidrot; |
| --- | --- |

98.

iesaka rūpīgi novērtēt ar jaunajiem banku un finanšu produktiem saistītos riskus, ja tie pieļauj anonimitāti vai darbību no attāluma; turklāt prasa noteikt vienotu definīciju nodokļu oāzēm un skaidru kritēriju kopumu to identificēšanai, kā tas ir ierosināts Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūcijā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm, jo noziedzīgas organizācijas bieži izmanto nodokļu oāzes ar tādu uzņēmumos vai banku starpniecību, kuru īpašniekus ir grūti noskaidrot;

| 99. | aicina noteikt vienotas definīcijas un saskaņot noteikumus par elektroniskajiem produktiem (tostarp priekšapmaksas kartēm, virtuālo valūtu utt.) un mobilajiem naudas produktiem attiecībā uz to iespējamo izmantošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas mērķiem; |
| --- | --- |

99.

aicina noteikt vienotas definīcijas un saskaņot noteikumus par elektroniskajiem produktiem (tostarp priekšapmaksas kartēm, virtuālo valūtu utt.) un mobilajiem naudas produktiem attiecībā uz to iespējamo izmantošanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas mērķiem;

| 100. | uzskata, ka nodokļu oāzes un nepieejami aizsargāts banku noslēpums var slēpt nelikumīgus ienākumus saistībā ar korupciju, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizēto noziedzību un smagiem noziegumiem; tādēļ iesaka tos atcelt; līdz ar to aicina ES un dalībvalstis steidzami un izšķiroši risināt šo jautājumu iekšēji, kā arī ārēji, apspriežot to ar trešām valstīm un teritorijām, jo īpaši tām, kuras ir Eiropā vai ar kurām dalībvalstīm ir ļoti daudz vai aizdomīgu finanšu darījumu, un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka cīņa pret noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir iedarbīga un lietderīga; |
| --- | --- |

100.

uzskata, ka nodokļu oāzes un nepieejami aizsargāts banku noslēpums var slēpt nelikumīgus ienākumus saistībā ar korupciju, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, organizēto noziedzību un smagiem noziegumiem; tādēļ iesaka tos atcelt; līdz ar to aicina ES un dalībvalstis steidzami un izšķiroši risināt šo jautājumu iekšēji, kā arī ārēji, apspriežot to ar trešām valstīm un teritorijām, jo īpaši tām, kuras ir Eiropā vai ar kurām dalībvalstīm ir ļoti daudz vai aizdomīgu finanšu darījumu, un veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka cīņa pret noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir iedarbīga un lietderīga;

Ceļā uz to, lai noziedzība neatmaksātos

| 101. | aicina visas ieinteresētās personas valsts un privātajā sektorā vienoties apņēmīgā cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; aicina nodrošināt, lai profesionāļi pilnībā ievērotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas pienākumus, izveidojot ziņošanas mehānismus par aizdomīgiem darījumiem un rīcības kodeksus, kas attiecas uz profesiju pārstāvības organizācijām un nozares asociācijām; |
| --- | --- |

101.

aicina visas ieinteresētās personas valsts un privātajā sektorā vienoties apņēmīgā cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; aicina nodrošināt, lai profesionāļi pilnībā ievērotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas pienākumus, izveidojot ziņošanas mehānismus par aizdomīgiem darījumiem un rīcības kodeksus, kas attiecas uz profesiju pārstāvības organizācijām un nozares asociācijām;

| 102. | aicina trešās valstis, jo īpaši Eiropas Padomes locekles vai tās, kuru teritorijas vismaz atrodas Eiropas kontinentā, izveidot efektīvas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas sistēmas; |
| --- | --- |

102.

aicina trešās valstis, jo īpaši Eiropas Padomes locekles vai tās, kuru teritorijas vismaz atrodas Eiropas kontinentā, izveidot efektīvas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas sistēmas;

| 103. | atgādina finanšu ziņu vākšanas vienību (Financial Intelligence Unit – FIU) būtisko lomu attiecībā uz to, lai garantētu efektivitāti cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un atzinīgi vērtē to ciešo sadarbību ar Eiropolu; prasa palielināt un saskaņot to kompetences un turpināt to tehnisko integrēšanu Eiropolā; |
| --- | --- |

103.

atgādina finanšu ziņu vākšanas vienību (Financial Intelligence Unit – FIU) būtisko lomu attiecībā uz to, lai garantētu efektivitāti cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un atzinīgi vērtē to ciešo sadarbību ar Eiropolu; prasa palielināt un saskaņot to kompetences un turpināt to tehnisko integrēšanu Eiropolā;

| 104. | uzskata, ka, pateicoties būtiski svarīgajai FIU nozīmei noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un starptautiskā terorisma apkarošanā, jaunajā regulatīvajā pieejā jāiekļauj arī atjaunināti noteikumi attiecībā uz FIU uzdevumu un struktūru, kā arī noteikumi, kas reglamentē šo vienību starptautisko sadarbību, tostarp gadījumos, kad tā neatbilst Egmont standartiem, un tādēļ šī starptautiskā sadarbība tiek atteikta vai tiek nodrošināta nepietiekamā līmenī; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka, pateicoties būtiski svarīgajai FIU nozīmei noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un starptautiskā terorisma apkarošanā, jaunajā regulatīvajā pieejā jāiekļauj arī atjaunināti noteikumi attiecībā uz FIU uzdevumu un struktūru, kā arī noteikumi, kas reglamentē šo vienību starptautisko sadarbību, tostarp gadījumos, kad tā neatbilst Egmont standartiem, un tādēļ šī starptautiskā sadarbība tiek atteikta vai tiek nodrošināta nepietiekamā līmenī;

| 105. | iesaka aizliegt izmantot anonīmus maksāšanas līdzekļus iemaksu veikšanai tiešsaistes azartspēlēs un kopumā nepieļaut anonimitāti tiešsaistes azartspēlēs, ļaujot identificēt saimniekserverus un izstrādājot IT sistēmas, kas ļauj pilnībā izsekot jebkādiem naudas darījumiem saistībā ar tiešsaistes un bezsaistes azartspēlēm; |
| --- | --- |

105.

iesaka aizliegt izmantot anonīmus maksāšanas līdzekļus iemaksu veikšanai tiešsaistes azartspēlēs un kopumā nepieļaut anonimitāti tiešsaistes azartspēlēs, ļaujot identificēt saimniekserverus un izstrādājot IT sistēmas, kas ļauj pilnībā izsekot jebkādiem naudas darījumiem saistībā ar tiešsaistes un bezsaistes azartspēlēm;

| 106. | uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, to regulatīvajām struktūrām, Eiropolu un Eurojust, lai cīnītos pret noziedzīgām darbībām tiešsaistes pārrobežu azartspēļu jomā; |
| --- | --- |

106.

uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, to regulatīvajām struktūrām, Eiropolu un Eurojust, lai cīnītos pret noziedzīgām darbībām tiešsaistes pārrobežu azartspēļu jomā;

| 107. | aicina Komisiju ierosināt atbilstošu tiesisko regulējumu pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistībā ar spēlēm un derībām, jo īpaši sportā un derībās uz dzīvniekiem, ko izmanto cīņām, iekļaujot jaunus noziegumus, piemēram, ar derībām saistītu sporta rezultātu sarunāšanu, nosakot atbilstoša līmeņa sodus un atbalstot uzraudzības mehānismus, kas piesaista sporta federācijas, asociācijas, tiešsaistes un bezsaistes operatorus un vajadzības gadījumā valsts iestādes; |
| --- | --- |

107.

aicina Komisiju ierosināt atbilstošu tiesisko regulējumu pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saistībā ar spēlēm un derībām, jo īpaši sportā un derībās uz dzīvniekiem, ko izmanto cīņām, iekļaujot jaunus noziegumus, piemēram, ar derībām saistītu sporta rezultātu sarunāšanu, nosakot atbilstoša līmeņa sodus un atbalstot uzraudzības mehānismus, kas piesaista sporta federācijas, asociācijas, tiešsaistes un bezsaistes operatorus un vajadzības gadījumā valsts iestādes;

| 108. | aicina nodrošināt ciešāku sadarbību Eiropas līmenī, kuru koordinētu Komisija, lai noteiktu sporta spēļu rezultātu sarunāšanā un citās nelikumīgās darbībās iesaistītos tiešsaistes azartspēļu operatorus un aizliegtu tiem darboties; |
| --- | --- |

108.

aicina nodrošināt ciešāku sadarbību Eiropas līmenī, kuru koordinētu Komisija, lai noteiktu sporta spēļu rezultātu sarunāšanā un citās nelikumīgās darbībās iesaistītos tiešsaistes azartspēļu operatorus un aizliegtu tiem darboties;

| 109. | mudina sporta organizācijas izstrādāt ētikas kodeksu, kas jāievēro visiem darbiniekiem, nosakot stingru aizliegumu ietekmēt sporta rezultātus derību vai citā nolūkā un slēgt derības par saviem sporta rezultātiem, kā arī nosakot pienākumu ziņot par sporta rezultātu sarunāšanas gadījumiem, nodrošinot ziņotāju aizsardzības atbilstošu mehānismu; |
| --- | --- |

109.

mudina sporta organizācijas izstrādāt ētikas kodeksu, kas jāievēro visiem darbiniekiem, nosakot stingru aizliegumu ietekmēt sporta rezultātus derību vai citā nolūkā un slēgt derības par saviem sporta rezultātiem, kā arī nosakot pienākumu ziņot par sporta rezultātu sarunāšanas gadījumiem, nodrošinot ziņotāju aizsardzības atbilstošu mehānismu;

| 110. | iesaka stiprināt Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes pārraudzības, kā arī vienota uzraudzības mehānisma lomu, ievērojot to attiecīgo kompetenci, saistībā ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu Eiropas līmenī, sadarbojoties ar Eiropolu un pārējām kompetentajām Eiropas iestādēm, tostarp lai izveidotu patiesu Eiropas Banku savienību, kas spēj apkarot korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; uzstāj, ka tajā pašā laikā valsts līmenī būtu arī jāuzlabo pārraudzības spējas, zināšanas pārraudzības jomā un analīze, vienlaikus mudinot un sekmējot valsts iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

110.

iesaka stiprināt Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes pārraudzības, kā arī vienota uzraudzības mehānisma lomu, ievērojot to attiecīgo kompetenci, saistībā ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu Eiropas līmenī, sadarbojoties ar Eiropolu un pārējām kompetentajām Eiropas iestādēm, tostarp lai izveidotu patiesu Eiropas Banku savienību, kas spēj apkarot korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; uzstāj, ka tajā pašā laikā valsts līmenī būtu arī jāuzlabo pārraudzības spējas, zināšanas pārraudzības jomā un analīze, vienlaikus mudinot un sekmējot valsts iestāžu sadarbību;

| 111. | uzsver, ka publiskās un privātās partnerības ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu kopīgu un efektīvu reakciju, kas samazina neaizsargātību likumīgos tirgos; informācijas apmaiņas un koordinācijas nolūkā būtu jāidentificē un jānosaka par prioritāriem galvenie dalībnieki tiešsaistes pakalpojumos un finanšu nozarē, lai cīnītos pret jauno tehnoloģiju neaizsargātību; |
| --- | --- |

111.

uzsver, ka publiskās un privātās partnerības ir izšķiroši svarīgas, lai nodrošinātu kopīgu un efektīvu reakciju, kas samazina neaizsargātību likumīgos tirgos; informācijas apmaiņas un koordinācijas nolūkā būtu jāidentificē un jānosaka par prioritāriem galvenie dalībnieki tiešsaistes pakalpojumos un finanšu nozarē, lai cīnītos pret jauno tehnoloģiju neaizsargātību;

| 112. | mudina izveidot labas pārvaldības minimālos standartus nodokļu jomā, jo īpaši, izmantojot to dalībvalstu kopīgi izveidotas iniciatīvas, kam ir līdzīgas attiecības ar teritorijām, kurās ir nodokļu oāzes, lai cita starpā atvieglotu piekļuvi informācijai par iespējamiem t. s. fasādes uzņēmumiem, kas tajās varētu būt dibināti; aicina ātri un pilnībā īstenot un veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu par rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (COM(2012)0722), tostarp pārskatīt direktīvas par mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem un par procentu un honorāru maksājumiem; |
| --- | --- |

112.

mudina izveidot labas pārvaldības minimālos standartus nodokļu jomā, jo īpaši, izmantojot to dalībvalstu kopīgi izveidotas iniciatīvas, kam ir līdzīgas attiecības ar teritorijām, kurās ir nodokļu oāzes, lai cita starpā atvieglotu piekļuvi informācijai par iespējamiem t. s. fasādes uzņēmumiem, kas tajās varētu būt dibināti; aicina ātri un pilnībā īstenot un veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu par rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (COM(2012)0722), tostarp pārskatīt direktīvas par mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem un par procentu un honorāru maksājumiem;

| 113. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes ņemt vērā, ka arī tikai šķietami vietēja mēroga darbības, piemēram, automašīnu zādzības, lauksaimniecības tehnikas un kravas transportlīdzekļu zādzības, zādzības ar ielaušanos, bruņotas laupīšanas, vara un citu rūpnieciski izmantojamu metālu zādzības, smago automobiļu kravas zādzības, var faktiski būt saistītas ar pārrobežu organizēto noziedzību un veiktas saistībā ar citiem smagākiem noziegumiem; |
| --- | --- |

113.

aicina dalībvalstu kompetentās iestādes ņemt vērā, ka arī tikai šķietami vietēja mēroga darbības, piemēram, automašīnu zādzības, lauksaimniecības tehnikas un kravas transportlīdzekļu zādzības, zādzības ar ielaušanos, bruņotas laupīšanas, vara un citu rūpnieciski izmantojamu metālu zādzības, smago automobiļu kravas zādzības, var faktiski būt saistītas ar pārrobežu organizēto noziedzību un veiktas saistībā ar citiem smagākiem noziegumiem;

| 114. | pauž nožēlu par atšķirībām dalībvalstu tiesību aktos eiro valūtas viltošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz sodiem, un cer, ka drīz tiks pabeigtas sarunas saistībā ar Komisijas 2013. gada februārī iesniegto priekšlikumu direktīvai par eiro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu; aicina visas Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī ieinteresētās valsts un privātās personas veikt kopīgus centienus, lai efektīvi cīnītos ar šo problēmu; |
| --- | --- |

114.

pauž nožēlu par atšķirībām dalībvalstu tiesību aktos eiro valūtas viltošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz sodiem, un cer, ka drīz tiks pabeigtas sarunas saistībā ar Komisijas 2013. gada februārī iesniegto priekšlikumu direktīvai par eiro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu; aicina visas Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī ieinteresētās valsts un privātās personas veikt kopīgus centienus, lai efektīvi cīnītos ar šo problēmu;

| 115. | uzskata, ka, piemērojot ienākumu izcelsmes vietas principu, nodokļu iestādēm ir vieglāk efektīvi piemērot nodokļus un novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka taisnīga nodokļu sistēma ir nepieciešama jo īpaši krīzes gadījumā, kad nodokļu slogs nepamatoti ir jāuzņemas maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un ka daļēji izvairīšanos no nodokļu maksāšanas veicina nodokļu oāzes Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

115.

uzskata, ka, piemērojot ienākumu izcelsmes vietas principu, nodokļu iestādēm ir vieglāk efektīvi piemērot nodokļus un novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka taisnīga nodokļu sistēma ir nepieciešama jo īpaši krīzes gadījumā, kad nodokļu slogs nepamatoti ir jāuzņemas maziem uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un ka daļēji izvairīšanos no nodokļu maksāšanas veicina nodokļu oāzes Eiropas Savienībā;

| 116. | uzsver, ka pastiprinātai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā ES; uzsver – ja samazināsies krāpšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, palielināsies ekonomikas izaugsmes potenciāls, tādējādi uzlabojot valsts finanses un radot taisnīgus un vienādus konkurences nosacījumus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

116.

uzsver, ka pastiprinātai cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir izšķirīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā ES; uzsver – ja samazināsies krāpšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, palielināsies ekonomikas izaugsmes potenciāls, tādējādi uzlabojot valsts finanses un radot taisnīgus un vienādus konkurences nosacījumus uzņēmumiem;

| 117. | jo īpaši uzsver, ka ir jānosaka posmi manipulācijām ar banknotēm, lai nodrošinātu izsekojamību visā skaidras naudas aprites ķēdē, tādēļ aicina Eiropas Centrālo banku un valstu centrālās bankas ieviest izsekojamības sistēmu eiro banknotēm; vienlaikus aicina tās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, vairs nedrukāt banknotes, kuru vērtība ir lielāka par EUR 100 ekvivalentu; |
| --- | --- |

117.

jo īpaši uzsver, ka ir jānosaka posmi manipulācijām ar banknotēm, lai nodrošinātu izsekojamību visā skaidras naudas aprites ķēdē, tādēļ aicina Eiropas Centrālo banku un valstu centrālās bankas ieviest izsekojamības sistēmu eiro banknotēm; vienlaikus aicina tās dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, vairs nedrukāt banknotes, kuru vērtība ir lielāka par EUR 100 ekvivalentu;

Jauno tehnoloģiju izmantošana cīņā pret organizēto noziedzību

| 118. | uzskata, ka visas Zemes novērošanas satelītsistēmas varētu palīdzēt atklāt to kuģu maršrutus, kas nelikumīgi veic nelegālu preču pārvadāšanas, izkraušanas vai pārkraušanas darbības; tādēļ aicina tiesu iestādes un tiesībaizsardzības iestādes šajā jomā vairāk izmantot jaunās tehnoloģijas, tostarp satelītnovērošanu, jo tas var palīdzēt cīņā pret organizētās noziedzības darbībām; |
| --- | --- |

118.

uzskata, ka visas Zemes novērošanas satelītsistēmas varētu palīdzēt atklāt to kuģu maršrutus, kas nelikumīgi veic nelegālu preču pārvadāšanas, izkraušanas vai pārkraušanas darbības; tādēļ aicina tiesu iestādes un tiesībaizsardzības iestādes šajā jomā vairāk izmantot jaunās tehnoloģijas, tostarp satelītnovērošanu, jo tas var palīdzēt cīņā pret organizētās noziedzības darbībām;

| 119. | atzinīgi vērtē Eiropola Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3) izveidi un mudina to arī turpmāk attīstīt, jo īpaši lai apkarotu organizēto noziedzību, tostarp pārrobežu situācijās, uzlabotu sadarbību ar ieinteresētajām personām valsts, privātajā un pētniecības sektorā, kā arī pastiprinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši tām, kas rada konkrētus draudus ES kibernoziedzības ziņā; pauž nožēlu, ka centra izveidei vajadzīgie finanšu līdzekļi un personāls ir ņemts no citām darbības jomām; aicina Komisiju atspoguļot jaunos Eiropola uzdevumus savā finanšu paziņojumā un piešķirt tam atbilstīgu finansējumu, lai apkarotu bērnu pornogrāfiju, krāpšanos ar PVN, cilvēku tirdzniecību u. tml.; |
| --- | --- |

119.

atzinīgi vērtē Eiropola Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3) izveidi un mudina to arī turpmāk attīstīt, jo īpaši lai apkarotu organizēto noziedzību, tostarp pārrobežu situācijās, uzlabotu sadarbību ar ieinteresētajām personām valsts, privātajā un pētniecības sektorā, kā arī pastiprinātu sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši tām, kas rada konkrētus draudus ES kibernoziedzības ziņā; pauž nožēlu, ka centra izveidei vajadzīgie finanšu līdzekļi un personāls ir ņemts no citām darbības jomām; aicina Komisiju atspoguļot jaunos Eiropola uzdevumus savā finanšu paziņojumā un piešķirt tam atbilstīgu finansējumu, lai apkarotu bērnu pornogrāfiju, krāpšanos ar PVN, cilvēku tirdzniecību u. tml.;

| 120. | uzskata, ka Eiropas Robežu uzraudzības sistēma (EUROSUR) būs nozīmīgs instruments cīņā pret pārrobežu organizēto noziedzību, uzlabojot sadarbību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm un izmantojot jaunās tehnoloģijas ārējo robežu un pierobežu zonu uzraudzībai; mudina dalībvalstis, Komisiju un Frontex nodrošināt, lai EUROSUR sāktu pilnībā darboties līdz 2014. gada beigām; |
| --- | --- |

120.

uzskata, ka Eiropas Robežu uzraudzības sistēma (EUROSUR) būs nozīmīgs instruments cīņā pret pārrobežu organizēto noziedzību, uzlabojot sadarbību un informācijas apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm un izmantojot jaunās tehnoloģijas ārējo robežu un pierobežu zonu uzraudzībai; mudina dalībvalstis, Komisiju un Frontex nodrošināt, lai EUROSUR sāktu pilnībā darboties līdz 2014. gada beigām;

| 121. | atzinīgi vērtē nesen veikto ENISA pilnvaru paplašināšanu un stiprināšanu un uzskata, ka tai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu augstu IT sistēmu un tīklu drošības līmeni Eiropas Savienībā, patiecoties tās rīcībā esošajai tehniskajai un zinātniskajai kompetencei un tās devumam kiberincidentu novēršanā un apkarošanā; mudina ENISA pastiprināt centienus uzlabot datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT) reaģēšanas un atbalsta kapacitāti un palīdzēt izveidot Eiropas drošības standartus elektroniskajām ierīcēm, tīkliem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

121.

atzinīgi vērtē nesen veikto ENISA pilnvaru paplašināšanu un stiprināšanu un uzskata, ka tai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu augstu IT sistēmu un tīklu drošības līmeni Eiropas Savienībā, patiecoties tās rīcībā esošajai tehniskajai un zinātniskajai kompetencei un tās devumam kiberincidentu novēršanā un apkarošanā; mudina ENISA pastiprināt centienus uzlabot datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT) reaģēšanas un atbalsta kapacitāti un palīdzēt izveidot Eiropas drošības standartus elektroniskajām ierīcēm, tīkliem un pakalpojumiem;

| 122. | iesaka izplatīt informātikas profilakses un drošības (kiberdrošības) kultūru saskaņā ar integrētu un daudzdisciplīnu pieeju ar mērķi informēt sabiedrību un veicināt pētniecību un tehniski specializēto apmācību, sadarbību starp valsts un privāto sektoru un informācijas apmaiņu valsts un starptautiskā līmenī; atzinīgi vērtē kiberuzbrukumu iekļaušanu stratēģiskajā koncepcijā NATO dalībvalstu aizsardzībai un drošībai; atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izveidotas valsts koordinācijas struktūras cīņai pret kiberdraudiem, un aicina visas pārējās Savienības dalībvalstis rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

122.

iesaka izplatīt informātikas profilakses un drošības (kiberdrošības) kultūru saskaņā ar integrētu un daudzdisciplīnu pieeju ar mērķi informēt sabiedrību un veicināt pētniecību un tehniski specializēto apmācību, sadarbību starp valsts un privāto sektoru un informācijas apmaiņu valsts un starptautiskā līmenī; atzinīgi vērtē kiberuzbrukumu iekļaušanu stratēģiskajā koncepcijā NATO dalībvalstu aizsardzībai un drošībai; atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izveidotas valsts koordinācijas struktūras cīņai pret kiberdraudiem, un aicina visas pārējās Savienības dalībvalstis rīkoties tāpat;

Nobeiguma ieteikumi Eiropas rīcības plānam organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai

| 123. | aicina Komisiju ar OLAF starpniecību nodrošināt, lai ES iestādes krāpšanas apkarošanai veiktu procentuāli atbilstīgu skaitu pašu ierosinātu izmeklēšanu tajās nozarēs, jomās vai gadījumos, kad pastāv aizdomas par sistēmisku un plaša mēroga korupciju, kas skar ES finanšu intereses, un kad ir pamats šādu izmeklēšanu sākšanai; |
| --- | --- |

123.

aicina Komisiju ar OLAF starpniecību nodrošināt, lai ES iestādes krāpšanas apkarošanai veiktu procentuāli atbilstīgu skaitu pašu ierosinātu izmeklēšanu tajās nozarēs, jomās vai gadījumos, kad pastāv aizdomas par sistēmisku un plaša mēroga korupciju, kas skar ES finanšu intereses, un kad ir pamats šādu izmeklēšanu sākšanai;

| 124. | lai apkarotu krāpšanu finanšu jomā, aicina nekavējoties veikt Direktīvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu reformu, kura, kā apgalvots SVF sagatavotajā dokumentā “Eiropas Savienība – finanšu sistēmas stabilitātes novērtējums”, būs galvenais līdzeklis Eiropas finanšu tirgus integritātes stiprināšanā; |
| --- | --- |

124.

lai apkarotu krāpšanu finanšu jomā, aicina nekavējoties veikt Direktīvas par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu reformu, kura, kā apgalvots SVF sagatavotajā dokumentā “Eiropas Savienība – finanšu sistēmas stabilitātes novērtējums”, būs galvenais līdzeklis Eiropas finanšu tirgus integritātes stiprināšanā;

| 125. | pauž bažas par to, ka vesela virkne tā saukto jauno noziegumu, piemēram, nelegāla atkritumu tirdzniecība, mākslas darbu un aizsargāto sugu kontrabanda un preču viltošana, ir ārkārtīgi lielas peļņas avots noziedzīgajām organizācijām; |
| --- | --- |

125.

pauž bažas par to, ka vesela virkne tā saukto jauno noziegumu, piemēram, nelegāla atkritumu tirdzniecība, mākslas darbu un aizsargāto sugu kontrabanda un preču viltošana, ir ārkārtīgi lielas peļņas avots noziedzīgajām organizācijām;

| 126. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav publiskojusi pirmo ziņojumu par korupciju ES, kā tas tika teikts iepriekšējos tās paziņojumos, un cer, ka šis ziņojums tiks pieņemts līdz 2013. gada beigām; |
| --- | --- |

126.

pauž nožēlu par to, ka Komisija nav publiskojusi pirmo ziņojumu par korupciju ES, kā tas tika teikts iepriekšējos tās paziņojumos, un cer, ka šis ziņojums tiks pieņemts līdz 2013. gada beigām;

| 127. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu, lai novērstu savvaļas dzīvnieku nelegālu tirdzniecību; |
| --- | --- |

127.

aicina Komisiju izstrādāt Eiropas rīcības plānu, lai novērstu savvaļas dzīvnieku nelegālu tirdzniecību;

| 128. | mudina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk transponēt Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; prasa Komisijai uzraudzīt, lai tās transponēšana valstu tiesību aktos tiktu veikta pareizi; mudina dalībvalstis un Komisiju pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām krimināllietās un direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu; |
| --- | --- |

128.

mudina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk transponēt Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; prasa Komisijai uzraudzīt, lai tās transponēšana valstu tiesību aktos tiktu veikta pareizi; mudina dalībvalstis un Komisiju pabeigt ceļvedi par aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesībām krimināllietās un direktīvu par pirmstiesas apcietinājumu;

| 129. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt likumības kultūru un labāk informēt pilsoņus par mafiju darbību; uzskata, ka šajā saistībā būtiska nozīme ir kultūras, izklaides un sporta asociācijām, lai informētu sabiedrību par cīņu pret organizēto noziedzību un par likumības un taisnīguma sekmēšanu; |
| --- | --- |

129.

uzsver, ka ir nepieciešams veicināt likumības kultūru un labāk informēt pilsoņus par mafiju darbību; uzskata, ka šajā saistībā būtiska nozīme ir kultūras, izklaides un sporta asociācijām, lai informētu sabiedrību par cīņu pret organizēto noziedzību un par likumības un taisnīguma sekmēšanu;

| 130. | aicina Komisiju publicēt rezultātu novērtējumu, kas parāda, kā katra dalībvalsts savos valsts tiesību aktos īsteno ES tiesību aktus organizētās noziedzības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

130.

aicina Komisiju publicēt rezultātu novērtējumu, kas parāda, kā katra dalībvalsts savos valsts tiesību aktos īsteno ES tiesību aktus organizētās noziedzības apkarošanas jomā;

| 131. | mudina šo rezolūciju īstenot, laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam pieņemot Eiropas rīcības plānu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kurš kalpotu kā ceļvedis un paredzētu pienācīgus līdzekļus, un kurā, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā indikatīvas un papildināmas prioritātes būtu iekļautas turpmāk minētās pozitīvās darbības, kas jau ir izklāstītas iepriekšējos punktos un tādējādi apstiprinātas:






  i) | pieņemt lēmumu par organizētās noziedzības (lai cita starpā ietvertu līdzdalību mafijas tipa noziedzīgā organizācijā), korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas (tostarp patstāvīgas legalizācijas) definīciju, par pamatu cita starpā izmantojot ziņojumu par attiecīgo Eiropas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

131.

mudina šo rezolūciju īstenot, laikposmam no 2014. līdz 2019. gadam pieņemot Eiropas rīcības plānu organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kurš kalpotu kā ceļvedis un paredzētu pienācīgus līdzekļus, un kurā, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā indikatīvas un papildināmas prioritātes būtu iekļautas turpmāk minētās pozitīvās darbības, kas jau ir izklāstītas iepriekšējos punktos un tādējādi apstiprinātas:

i)

pieņemt lēmumu par organizētās noziedzības (lai cita starpā ietvertu līdzdalību mafijas tipa noziedzīgā organizācijā), korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas (tostarp patstāvīgas legalizācijas) definīciju, par pamatu cita starpā izmantojot ziņojumu par attiecīgo Eiropas tiesību aktu īstenošanu;

| ii) | atcelt banku noslēpumu; |
| --- | --- |

ii)

atcelt banku noslēpumu;

| iii) | likvidēt nodokļu oāzes visā Eiropas Savienībā un izbeigt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, izmantojot ESAO ieteikto bagātības izcelsmes pierādīšanas principu; |
| --- | --- |

iii)

likvidēt nodokļu oāzes visā Eiropas Savienībā un izbeigt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, izmantojot ESAO ieteikto bagātības izcelsmes pierādīšanas principu;

| iv) | nodrošināt pilnīgu piekļuvi informācijai par uzņēmumu, fondu un trastu faktiskajiem īpašniekiem (faktiskajiem labuma guvējiem), cita starpā attiecīgi pielāgojot un sasaistot dalībvalstu uzņēmumu reģistrus; |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt pilnīgu piekļuvi informācijai par uzņēmumu, fondu un trastu faktiskajiem īpašniekiem (faktiskajiem labuma guvējiem), cita starpā attiecīgi pielāgojot un sasaistot dalībvalstu uzņēmumu reģistrus;

| v) | paredzēt juridisku atbildību juridiskām personām – jo īpaši uzņēmumu grupām un mātesuzņēmumiem par to meitasuzņēmumiem, ja tiek pastrādāti finanšu noziegumi; |
| --- | --- |

v)

paredzēt juridisku atbildību juridiskām personām – jo īpaši uzņēmumu grupām un mātesuzņēmumiem par to meitasuzņēmumiem, ja tiek pastrādāti finanšu noziegumi;

| vi) | izskaust cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem un sievietēm, paredzot stingrākus sodus, un nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecības upuri ir pienācīgi aizsargāti un ka viņiem tiek sniegts pienācīgs atbalsts; |
| --- | --- |

vi)

izskaust cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem un sievietēm, paredzot stingrākus sodus, un nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecības upuri ir pienācīgi aizsargāti un ka viņiem tiek sniegts pienācīgs atbalsts;

| vii) | noteikt, ka krāpšanās sportā ir krimināli sodāma rīcība, lai pastiprinātu cīņu pret nelegālām sporta derībām; |
| --- | --- |

vii)

noteikt, ka krāpšanās sportā ir krimināli sodāma rīcība, lai pastiprinātu cīņu pret nelegālām sporta derībām;

| viii) | aicina dalībvalstis noteikt balsu pirkšanu par krimināli sodāmu nodarījumu – arī tādā gadījumā, ja tās ieguvumi ir nemateriāli un ieguvēji ir trešās puses; |
| --- | --- |

viii)

aicina dalībvalstis noteikt balsu pirkšanu par krimināli sodāmu nodarījumu – arī tādā gadījumā, ja tās ieguvumi ir nemateriāli un ieguvēji ir trešās puses;

| ix) | ieviest Eiropas mēroga uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu, kas būtu pēc iespējas vienotāka, vienlīdzīgāka un viendabīgāka; |
| --- | --- |

ix)

ieviest Eiropas mēroga uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu, kas būtu pēc iespējas vienotāka, vienlīdzīgāka un viendabīgāka;

| x) | stiprināt nolīgumus par tiesu iestāžu un policijas sadarbību starp dalībvalstīm un starp ES un trešām valstīm; |
| --- | --- |

x)

stiprināt nolīgumus par tiesu iestāžu un policijas sadarbību starp dalībvalstīm un starp ES un trešām valstīm;

| xi) | veicināt instrumentus noziedzīgi iegūtu līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai, tostarp papildu konfiskācijas metodes, piemēram, civillikumā paredzēto līdzekļu atsavināšanu, un konfiscēto līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem, ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

xi)

veicināt instrumentus noziedzīgi iegūtu līdzekļu aizturēšanai un konfiskācijai, tostarp papildu konfiskācijas metodes, piemēram, civillikumā paredzēto līdzekļu atsavināšanu, un konfiscēto līdzekļu novirzīšanu sociāliem mērķiem, ievērojot subsidiaritātes principu;

| xii) | pastiprināt cīņu pret noziegumiem vides jomā un narkotiku tirdzniecību; |
| --- | --- |

xii)

pastiprināt cīņu pret noziegumiem vides jomā un narkotiku tirdzniecību;

| xiii) | nodrošināt visu tiesisko pasākumu, jo īpaši spriedumu krimināllietās, konfiskācijas rīkojumu un Eiropas apcietināšanas orderu, ātru savstarpēju atzīšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

xiii)

nodrošināt visu tiesisko pasākumu, jo īpaši spriedumu krimināllietās, konfiskācijas rīkojumu un Eiropas apcietināšanas orderu, ātru savstarpēju atzīšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu;

| xiv) | nodrošināt, lai tiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ar galīgu spriedumu ir notiesāti par līdzdalību organizētā noziedzībā, korupciju vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tiktu liegta iespēja piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

xiv)

nodrošināt, lai tiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ar galīgu spriedumu ir notiesāti par līdzdalību organizētā noziedzībā, korupciju vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tiktu liegta iespēja piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās visā Eiropas Savienībā;

| xv) | izveidot Eiropas Prokuratūru un sākt tās darbu, nodrošinot to ar vajadzīgajiem cilvēkresursiem un finanšu līdzekļiem; vienlaikus atbalstīt Eiropas aģentūras, piemēram Eiropolu un Eurojust, kā arī kopējās izmeklēšanas grupas un līdzekļu atguves dienestus; |
| --- | --- |

xv)

izveidot Eiropas Prokuratūru un sākt tās darbu, nodrošinot to ar vajadzīgajiem cilvēkresursiem un finanšu līdzekļiem; vienlaikus atbalstīt Eiropas aģentūras, piemēram Eiropolu un Eurojust, kā arī kopējās izmeklēšanas grupas un līdzekļu atguves dienestus;

| xvi) | gan dalībvalstu, gan ES līmenī pilnībā ievērot pienākumus, kas paredzēti starptautisko tiesību instrumentos organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā; |
| --- | --- |

xvi)

gan dalībvalstu, gan ES līmenī pilnībā ievērot pienākumus, kas paredzēti starptautisko tiesību instrumentos organizētās noziedzības, korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā;

| xvii) | atzīt pētnieciskā žurnālistikas attiecīgo nozīmi smagu noziegumu atklāšanā; |
| --- | --- |

xvii)

atzīt pētnieciskā žurnālistikas attiecīgo nozīmi smagu noziegumu atklāšanā;

| xviii) | ieviest standarta Eiropas mēroga noteikumus par liecinieku, informācijas sniedzēju un to personu aizsardzību, kuras sadarbojas ar tiesām; |
| --- | --- |

xviii)

ieviest standarta Eiropas mēroga noteikumus par liecinieku, informācijas sniedzēju un to personu aizsardzību, kuras sadarbojas ar tiesām;

| xix) | aizliegt personām, kuras ar galīgu spriedumu ir notiesātas par līdzdalību organizētā noziedzībā, korupciju, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kandidēt uz valsts amatu vai ieņemt valsts amatu vai arī aizlaist tās no amata; |
| --- | --- |

xix)

aizliegt personām, kuras ar galīgu spriedumu ir notiesātas par līdzdalību organizētā noziedzībā, korupciju, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kandidēt uz valsts amatu vai ieņemt valsts amatu vai arī aizlaist tās no amata;

| xx) | izstrādāt un ieviest, cita starpā pamatojoties uz vienotu ziņošanas sistēmu, atbilstīgus sodus par standartveida kibernoziegumiem; |
| --- | --- |

xx)

izstrādāt un ieviest, cita starpā pamatojoties uz vienotu ziņošanas sistēmu, atbilstīgus sodus par standartveida kibernoziegumiem;

| xxi) | novērst korupciju valsts sektorā, nodrošinot sabiedrībai labāku piekļuvi dokumentiem, paredzot īpašus noteikumus par interešu konfliktiem un pārredzamības reģistriem; |
| --- | --- |

xxi)

novērst korupciju valsts sektorā, nodrošinot sabiedrībai labāku piekļuvi dokumentiem, paredzot īpašus noteikumus par interešu konfliktiem un pārredzamības reģistriem;

| 132. | pieprasa, lai Parlaments arī turpmāk īpašu uzmanību pievērstu jautājumiem, ko izskata Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, un tālab uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar jebkuru citu attiecīgu Parlamenta komiteju, pārliecināties, ka šajā rezolūcijā iekļautie ieteikumi tiek pienācīgi īstenoti politiskajā un institucionālajā līmenī, kā arī attiecīgā gadījumā uzklausīt ekspertus, izveidot darba grupas un pieņemt ziņojumus par paveiktā darba kontroli; |
| --- | --- |

132.

pieprasa, lai Parlaments arī turpmāk īpašu uzmanību pievērstu jautājumiem, ko izskata Īpašā komiteja organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos, un tālab uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar jebkuru citu attiecīgu Parlamenta komiteju, pārliecināties, ka šajā rezolūcijā iekļautie ieteikumi tiek pienācīgi īstenoti politiskajā un institucionālajā līmenī, kā arī attiecīgā gadījumā uzklausīt ekspertus, izveidot darba grupas un pieņemt ziņojumus par paveiktā darba kontroli;

o

o o

| 133. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eurojust, Eiropolam, Frontex, CEPOL, OLAF, COSI, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Padomei, ESAO, Interpolam, UNODC, Pasaules Bankai, FATF/GAFI un Eiropas uzraudzības iestādēm (EBI, EVTI, EAAPI). |
| --- | --- |

133.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eurojust, Eiropolam, Frontex, CEPOL, OLAF, COSI, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Padomei, ESAO, Interpolam, UNODC, Pasaules Bankai, FATF/GAFI un Eiropas uzraudzības iestādēm (EBI, EVTI, EAAPI).

---

(1)  OV C 251 E, 31.8.2013., 120. lpp.

(2)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

(3)  OV C 195, 25.6.1997., 1. lpp.

(4)  OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.

(5)  OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.

(6)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

(7)  OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.

(8)  OV L 328, 24.11.2006., 59. lpp.

(9)  OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.

(10)  OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.

(11)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(12)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(13)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

(14)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

(15)  OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.

(16)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(17)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(18)  OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.

(19)  OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.

(20)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.

(21)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

(22)  OV L 192, 31.7.2003., 54. lpp.

(23)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

(24)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(25)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(26)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(27)  OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.

(28)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(29)  OV C 286, 30.9.2011., 4. lpp.

(30)  OV C 42, 15.2.2012., 2. lpp.

(31)  OV L 159, 20.6.2007., 45. lpp.

(32)  OV C 124 E, 25.5.2006., 254. lpp.

(33)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

(34)  OV C 51 E, 22.2.2013., 121. lpp.

(35)  OV C 131 E, 8.5.2013., 66. lpp.

(36)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0208.

(37)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0098.

(38)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0004.

(39)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0205.

(40)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0245.

(41)  OV C 161 E, 31.5.2011., 62. lpp.

(42)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2011/wp186_en.pdf.

(43)  Avots: Norton 2012. gada ziņojums par kibernoziedzību.

(44)  Starptautiskā tirdzniecības palāta, Transparency International, ANO Globālais līgums, Pasaules Ekonomikas forums, Clean Business is Good Business, 2009.

(45)  Eirobarometra speciālizdevums Nr. 374 par korupciju, 2012. gada februāris.

(46)  Sk. Eirobarometra speciālizdevumu Nr. 390 par kiberdrošību, 2012. gada jūlijs.

(47)  Starptautiskā tirdzniecības palāta, Transparency International, ANO Globālais līgums, Pasaules Ekonomikas forums, Clean Business is Good Business, 2009.

(48)  Eiropas Parlaments, Pētījums par atturēšanu no krāpšanās ar ES līdzekļiem, veicot pētniecisko žurnālistiku ES 27, 2012. gada oktobris.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/117

---

P7_TA(2013)0445

E-tiesiskuma rīcības plāns 2014.–2018. gadam

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam (2013/2852(RSP))

(2016/C 208/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas e-tiesiskuma rīcības plānu (2009.-2013. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas e-tiesiskuma rīcības plānu (2009.-2013. gads),

| — | ņemot vērā jautājumu Padomei par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam (O-000111/2013 – B7-0521/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Padomei par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam (O-000111/2013 – B7-0521/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pirmais Eiropas e-tiesiskuma daudzgadu rīcības plāns attiecās uz 2009.–2013. gadu un tā mērķis bija uzlabot tiesu un tiesiskās sistēmas pieejamību iedzīvotājiem un praktizējošo juristu un iestāžu savstarpējo sapratni, nodrošinot elektroniskus informācijas un sadarbības instrumentus; |
| --- | --- |

A.

tā kā pirmais Eiropas e-tiesiskuma daudzgadu rīcības plāns attiecās uz 2009.–2013. gadu un tā mērķis bija uzlabot tiesu un tiesiskās sistēmas pieejamību iedzīvotājiem un praktizējošo juristu un iestāžu savstarpējo sapratni, nodrošinot elektroniskus informācijas un sadarbības instrumentus;

| B. | tā kā e-tiesiskuma portāla darbība tika uzsākta 2010. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā e-tiesiskuma portāla darbība tika uzsākta 2010. gadā;

| C. | tā kā tagad ir laiks lemt par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā tagad ir laiks lemt par e-tiesiskuma rīcības plānu 2014.–2018. gadam;

| D. | tā kā e-tiesiskuma rīcības plāns būtu jāizstrādā, pamatojoties uz atklātas piekļuves principu, un visas dalībvalstis būtu jāmudina piedalīties; |
| --- | --- |

D.

tā kā e-tiesiskuma rīcības plāns būtu jāizstrādā, pamatojoties uz atklātas piekļuves principu, un visas dalībvalstis būtu jāmudina piedalīties;

| E. | tā kā informētība par ES civiltiesiskajiem instrumentiem un pārrobežu procedūrām ir salīdzinoši zema, un tā kā 73 % iedzīvotāju uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, kas palīdzētu uzlabot viņiem citu dalībvalstu tiesu pieejamību civillietās (1), |
| --- | --- |

E.

tā kā informētība par ES civiltiesiskajiem instrumentiem un pārrobežu procedūrām ir salīdzinoši zema, un tā kā 73 % iedzīvotāju uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, kas palīdzētu uzlabot viņiem citu dalībvalstu tiesu pieejamību civillietās (1),

| 1. | uzskata, ka e-tiesiskums ir līdzeklis, kas ļauj uzlabot iedzīvotāju un praktizējošu juristu piekļuvi juridiskai un tiesu informācijai, kā arī tiesas un administratīvajiem procesiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka e-tiesiskums ir līdzeklis, kas ļauj uzlabot iedzīvotāju un praktizējošu juristu piekļuvi juridiskai un tiesu informācijai, kā arī tiesas un administratīvajiem procesiem;

| 2. | uzskata, ka e-tiesiskumam ir svarīga nozīme, lai palielinātu savstarpējo uzticēšanos un sapratni un tādējādi arī nostiprinātu tiesu un administratīvo lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas ir nozīmīgs ES tiesību sistēmas princips; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka e-tiesiskumam ir svarīga nozīme, lai palielinātu savstarpējo uzticēšanos un sapratni un tādējādi arī nostiprinātu tiesu un administratīvo lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas ir nozīmīgs ES tiesību sistēmas princips;

| 3. | norāda, ka e-tiesiskuma sistēmas pēc savas būtības ir vērstas uz to, lai samazinātu tiesas un administratīvo procesu izmaksas, jo īpaši automatizējot informācijas apmaiņu, dokumentu iesniegšanu un konkrētu procesuālo dokumentu tulkošanu; uzskata, ka minētais atbilst visu tiesu sistēmas ieinteresēto personu interesēm; uzskata, ka ar izmaksu efektivitāti saistīto apsvērumu dēļ dalībai projektos arī turpmāk vajadzētu būt brīvprātīgai; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka e-tiesiskuma sistēmas pēc savas būtības ir vērstas uz to, lai samazinātu tiesas un administratīvo procesu izmaksas, jo īpaši automatizējot informācijas apmaiņu, dokumentu iesniegšanu un konkrētu procesuālo dokumentu tulkošanu; uzskata, ka minētais atbilst visu tiesu sistēmas ieinteresēto personu interesēm; uzskata, ka ar izmaksu efektivitāti saistīto apsvērumu dēļ dalībai projektos arī turpmāk vajadzētu būt brīvprātīgai;

| 4. | atzinīgi vērtē e-tiesiskuma instrumentu izveidi, lai veicinātu dažu ES instrumentu, piemēram, Eiropas maksājuma rīkojuma un maza apmēra prasību procedūras, izmantošanu, kā arī tieslietu un iekšlietu jomas informācijas sistēmas, jo īpaši Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) II; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē e-tiesiskuma instrumentu izveidi, lai veicinātu dažu ES instrumentu, piemēram, Eiropas maksājuma rīkojuma un maza apmēra prasību procedūras, izmantošanu, kā arī tieslietu un iekšlietu jomas informācijas sistēmas, jo īpaši Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) II;

| 5. | norāda uz e-tiesiskuma nozīmīgumu attiecībā uz daudzvalodu standartveidlapu nodrošināšanu, tādējādi samazinot pārrobežu birokrātiskos šķēršļus; |
| --- | --- |

5.

norāda uz e-tiesiskuma nozīmīgumu attiecībā uz daudzvalodu standartveidlapu nodrošināšanu, tādējādi samazinot pārrobežu birokrātiskos šķēršļus;

| 6. | prasa palielināt elektronisko pieteikuma veidlapu izmantošanu, dokumentu iesniegšanu elektroniskā veidā, videokonferenču izmantošanu un tiesu un administratīvo reģistru savstarpējo savienojamību, lai vēl vairāk samazinātu tiesvedības un tai līdzīgu procedūru izmaksas; |
| --- | --- |

6.

prasa palielināt elektronisko pieteikuma veidlapu izmantošanu, dokumentu iesniegšanu elektroniskā veidā, videokonferenču izmantošanu un tiesu un administratīvo reģistru savstarpējo savienojamību, lai vēl vairāk samazinātu tiesvedības un tai līdzīgu procedūru izmaksas;

| 7. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt darbu saistībā ar elektronisko sadarbību tiesiskuma jomā, jo īpaši plašāk izmantojot e-tiesiskuma portālā pieejamās lietojumprogrammas; uzskata, ka atbilstīga uzmanība būtu jāvelta tiesnešiem paredzēto e–mācību līdzekļu attīstībai; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt darbu saistībā ar elektronisko sadarbību tiesiskuma jomā, jo īpaši plašāk izmantojot e-tiesiskuma portālā pieejamās lietojumprogrammas; uzskata, ka atbilstīga uzmanība būtu jāvelta tiesnešiem paredzēto e–mācību līdzekļu attīstībai;

| 8. | uzsver, ka ar ES programmu “Tiesiskums” 2014.–2020. gadam vajadzētu nodrošināt iespēju finansēt sekmīgus Eiropas un valstu e-tiesiskuma projektus, ar kuriem būtu jānodrošina iedzīvotājiem īstena Eiropas pievienotā vērtība; uzskata, ka likumdošanas darbs, e-tiesiskuma projekti un finanšu plānošana būtu jāoptimizē; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ar ES programmu “Tiesiskums” 2014.–2020. gadam vajadzētu nodrošināt iespēju finansēt sekmīgus Eiropas un valstu e-tiesiskuma projektus, ar kuriem būtu jānodrošina iedzīvotājiem īstena Eiropas pievienotā vērtība; uzskata, ka likumdošanas darbs, e-tiesiskuma projekti un finanšu plānošana būtu jāoptimizē;

| 9. | uzsver e-tiesiskuma portāla nozīmīgumu attiecībā uz mērķi izveidot īstenu Eiropas tiesisko kultūru, uzturot tiešsaistes rīkus tiesiskajai apmācībai un izmantojot to kā instrumentu zināšanu pārvaldībai un savstarpēja savienojuma nodrošināšanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver e-tiesiskuma portāla nozīmīgumu attiecībā uz mērķi izveidot īstenu Eiropas tiesisko kultūru, uzturot tiešsaistes rīkus tiesiskajai apmācībai un izmantojot to kā instrumentu zināšanu pārvaldībai un savstarpēja savienojuma nodrošināšanai;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Eiropas Komisija, Eirobarometra speciālizlaidums Nr. 351 (Civiltiesības), 2010. gada oktobris, 3. jautājums.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/119

---

P7_TA(2013)0446

Eiropas kaimiņattiecību politika, virzība uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2013/2621(RSP))

(2016/C 208/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa – kaimiņattiecības: jauns ietvars attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104), 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika –– stratēģijas dokuments”(COM(2004)0373), 2006. gada 4. decembra paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726), 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (COM(2007)0774), 2008. gada 3. decembra paziņojumu “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823), 2008. gada 20. maija paziņojumu “Barselonas process – Vidusjūras reģiona valstu savienība” (COM(2008)0319), 2010. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas novērtējums” (COM(2010)0207) un 2011. gada 24. maija paziņojumu “Dialogs par migrāciju, mobilitāti un drošību ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm” (COM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa – kaimiņattiecības: jauns ietvars attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņiem” (COM(2003)0104), 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika –– stratēģijas dokuments”(COM(2004)0373), 2006. gada 4. decembra paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu (COM(2006)0726), 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika” (COM(2007)0774), 2008. gada 3. decembra paziņojumu “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823), 2008. gada 20. maija paziņojumu “Barselonas process – Vidusjūras reģiona valstu savienība” (COM(2008)0319), 2010. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas novērtējums” (COM(2010)0207) un 2011. gada 24. maija paziņojumu “Dialogs par migrāciju, mobilitāti un drošību ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm” (COM(2011)0292),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika, virzība uz spēcīgāku partnerību” (JOIN(2013)0004 final), 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) un 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika, virzība uz spēcīgāku partnerību” (JOIN(2013)0004 final), 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) un 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Ārlietu padomes 2010. gada 26. jūlija, 2011. gada 20. jūnija un 2013. gada 22. jūlija secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un Eiropas Savienības Ārlietu un Tirdzniecības padomes 2011. gada 26. septembra un Eiropadomes 2013. gada 7. februāra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Ārlietu padomes 2010. gada 26. jūlija, 2011. gada 20. jūnija un 2013. gada 22. jūlija secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un Eiropas Savienības Ārlietu un Tirdzniecības padomes 2011. gada 26. septembra un Eiropadomes 2013. gada 7. februāra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība – ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa vadītāju sanāksmei” (JOIN(2012)0013) un “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)0014) , kā arī pievienotos 2013. gada 20. marta darba dienestu dokumentus (Reģionālais ziņojums SWD(2013)0085 un SWD(2013)0086), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2012. gada 15. maija kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerība – ceļvedis 2013. gada rudens augstākā līmeņa vadītāju sanāksmei” (JOIN(2012)0013) un “Īstenojot jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku” (JOIN(2012)0014) , kā arī pievienotos 2013. gada 20. marta darba dienestu dokumentus (Reģionālais ziņojums SWD(2013)0085 un SWD(2013)0086),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru 1995. gada 27. un 28. novembra konferencē pieņemto Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru 1995. gada 27. un 28. novembra konferencē pieņemto Barselonas deklarāciju, ar kuru izveido Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību,

| — | ņemot vērā 2008. gada 13. jūlijā Parīzē notikušās Vidusjūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 13. jūlijā Parīzē notikušās Vidusjūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par Vidusjūras reģiona valstu savienību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par Vidusjūras reģiona valstu savienību (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada maijā valstu vadītāju sanāksmē Dovilā G 8 vadītāju uzsākto Dovilas partnerību, kuras dalībniece ir ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada maijā valstu vadītāju sanāksmē Dovilā G 8 vadītāju uzsākto Dovilas partnerību, kuras dalībniece ir ES,

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. maijā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju un 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. maijā Prāgā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju un 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā notikušās Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības dalībvalstu ārlietu ministru 2012. gada 23. jūlija sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības dalībvalstu ārlietu ministru 2012. gada 23. jūlija sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/424/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusjūras dienvidu reģionā (3) un Padomes 2011. gada 25. augusta Lēmumu 2011/518/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmumu 2011/424/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusjūras dienvidu reģionā (3) un Padomes 2011. gada 25. augusta Lēmumu 2011/518/KĀDP, ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (5) un par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (6) , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatu (5) un par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (6) ,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par pārejas posmā esošo Arābu pavasara valstu aktīvu atguvi (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. septembra ieteikumu par ES politiku attiecībā uz Baltkrieviju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. septembra ieteikumu par ES politiku attiecībā uz Baltkrieviju (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (10),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (11),

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu (12),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentu 2013. gada 6. un 7. aprīlī Marseļā notikušās augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus un Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas un Euronest parlamentārās asamblejas secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentu 2013. gada 6. un 7. aprīlī Marseļā notikušās augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus un Savienības Vidusjūrai parlamentārās asamblejas un Euronest parlamentārās asamblejas secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par sarunām par Eiropas Savienības un Armēnijas asociācijas nolīgumu (13), Eiropas Savienības un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu (14), Eiropas Savienības un Moldovas asociācijas nolīgumu (15), Eiropas Savienības un Gruzijas asociācijas nolīgumu (16) un Eiropas Savienības un Ukrainas asociācijas nolīgumu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par sarunām par Eiropas Savienības un Armēnijas asociācijas nolīgumu (13), Eiropas Savienības un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu (14), Eiropas Savienības un Moldovas asociācijas nolīgumu (15), Eiropas Savienības un Gruzijas asociācijas nolīgumu (16) un Eiropas Savienības un Ukrainas asociācijas nolīgumu (17),

| — | ņemot vērā Lēmumu 2006/356/EK, 2005/690/EK, 2004/635/EK, 2002/357/EK, 2000/384/EK, 2000/204/EK un 98/238/EK, lai noslēgtu Eiropas un Vidusjūras valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgi Libānas Republiku, Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, Ēģiptes Arābu Republiku, Jordānijas Hāšimītu Karalisti, Izraēlas Valsti, Marokas Karalisti un Tunisijas Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu 2006/356/EK, 2005/690/EK, 2004/635/EK, 2002/357/EK, 2000/384/EK, 2000/204/EK un 98/238/EK, lai noslēgtu Eiropas un Vidusjūras valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgi Libānas Republiku, Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, Ēģiptes Arābu Republiku, Jordānijas Hāšimītu Karalisti, Izraēlas Valsti, Marokas Karalisti un Tunisijas Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības dalībvalstu Višegradas grupas valstu, Īrijas un Lietuvas ārlietu ministru 2013. gada 17. maija Krakovā notikušajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības dalībvalstu Višegradas grupas valstu, Īrijas un Lietuvas ārlietu ministru 2013. gada 17. maija Krakovā notikušajā sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES ilgtermiņa attiecības ar Eiropas dienvidu kaimiņvalstīm un daudzu ES dalībvalstu vēsturiskās, ekonomiskās, politiskās un sociālās saiknes ar šā reģiona valstīm, un ES apņemšanos saglabāt iespējami ciešāku saikni un nodrošināt nepieciešamo atbalstu saskaņā ar plašāku Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ilgtermiņa attiecības ar Eiropas dienvidu kaimiņvalstīm un daudzu ES dalībvalstu vēsturiskās, ekonomiskās, politiskās un sociālās saiknes ar šā reģiona valstīm, un ES apņemšanos saglabāt iespējami ciešāku saikni un nodrošināt nepieciešamo atbalstu saskaņā ar plašāku Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP);

| — | ņemot vērā to, ka Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei var būt izšķirīga nozīme Austrumu partnerības nākotnei, tādēļ ir svarīga ilgtermiņa perspektīva, kas neaprobežojas tikai ar augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošina tālejošu atbalsta politiku šim reģionam; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei var būt izšķirīga nozīme Austrumu partnerības nākotnei, tādēļ ir svarīga ilgtermiņa perspektīva, kas neaprobežojas tikai ar augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošina tālejošu atbalsta politiku šim reģionam;

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā asociācijas nolīgumi (AN) nav pašmērķis, bet gan instruments, lai veiktu pamatīgas un ilgtspējīgas reformas, pārstrukturētu sistēmu un tuvinātos Savienībai, tās pamatvērtībām un standartiem; tā kā līdz ar to šo nolīgumu pienācīga un laicīga īstenošana ir būtiskākais kritērijs, novērtējot situāciju attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā asociācijas nolīgumi (AN) nav pašmērķis, bet gan instruments, lai veiktu pamatīgas un ilgtspējīgas reformas, pārstrukturētu sistēmu un tuvinātos Savienībai, tās pamatvērtībām un standartiem; tā kā līdz ar to šo nolīgumu pienācīga un laicīga īstenošana ir būtiskākais kritērijs, novērtējot situāciju attiecīgajās valstīs;

| B. | tā ka Eiropas kaimiņattiecību politikai būtu jāstiprina ES un kaimiņvalstu un sabiedrību partnerība, lai panāktu un stiprinātu spēcīgu demokrātiju, veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un pārvaldītu pārrobežu saiknes; |
| --- | --- |

B.

tā ka Eiropas kaimiņattiecību politikai būtu jāstiprina ES un kaimiņvalstu un sabiedrību partnerība, lai panāktu un stiprinātu spēcīgu demokrātiju, veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un pārvaldītu pārrobežu saiknes;

| C. | tā kā EKP priviliģētās attiecības ar Eiropas kaimiņiem ir balstītas uz kopēju vērtību (demokrātija un cilvēktiesības, tiesiskums, laba pārvaldība, tirgus ekonomikas principi un ilgtspējīga attīstība) abpusēju ievērošanu; tā kā pēc EKP pārskatīšanas ir jāpievērš liela uzmanība pamatīgas un ilgtspējīgas demokrātijas veicināšanai kopā ar iekļaujošu ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā EKP priviliģētās attiecības ar Eiropas kaimiņiem ir balstītas uz kopēju vērtību (demokrātija un cilvēktiesības, tiesiskums, laba pārvaldība, tirgus ekonomikas principi un ilgtspējīga attīstība) abpusēju ievērošanu; tā kā pēc EKP pārskatīšanas ir jāpievērš liela uzmanība pamatīgas un ilgtspējīgas demokrātijas veicināšanai kopā ar iekļaujošu ekonomisko attīstību;

| D. | tā kā funkcionējoša demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir ES un tās kaimiņu partnerības pamatā; tā kā pamatīgas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidošanai ir nepieciešama spēcīga un ilgstoša valdību apņemšanās rīkot brīvas un godīgas vēlēšanas, ievērot biedrošanās, vārda un pulcēšanās brīvību un nodrošināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesiskumu, ko nodrošina neatkarīgas tiesu iestādes, un tiesības uz taisnīgu tiesu, veicināt korupcijas apkarošanu, drošības un tiesībaizsardzības sektora (tostarp policijas) reformas un ieviest demokrātisku armijas un drošības spēku kontroli; |
| --- | --- |

D.

tā kā funkcionējoša demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir ES un tās kaimiņu partnerības pamatā; tā kā pamatīgas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidošanai ir nepieciešama spēcīga un ilgstoša valdību apņemšanās rīkot brīvas un godīgas vēlēšanas, ievērot biedrošanās, vārda un pulcēšanās brīvību un nodrošināt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, tiesiskumu, ko nodrošina neatkarīgas tiesu iestādes, un tiesības uz taisnīgu tiesu, veicināt korupcijas apkarošanu, drošības un tiesībaizsardzības sektora (tostarp policijas) reformas un ieviest demokrātisku armijas un drošības spēku kontroli;

| E. | tā kā Savienības ārpolitikai ir jābūt konsekventai, jo īpaši ar tās iekšpolitiku, izvairoties no dubultiem standartiem; tā kā ekonomikas un finanšu krīze nav attaisnojums Savienības iesaistes samazināšanai tās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā Savienības ārpolitikai ir jābūt konsekventai, jo īpaši ar tās iekšpolitiku, izvairoties no dubultiem standartiem; tā kā ekonomikas un finanšu krīze nav attaisnojums Savienības iesaistes samazināšanai tās kaimiņvalstīs;

| F. | tā kā masu kustības arābu pasaulē ir nozīmīgs pagrieziena punkts Eiropas dienvidu kaimiņvalstu mūsdienu vēsturē un ES un šo valstu attiecībās un īstenotā diferencēta pieeja, sniedzot palīdzību atbilstīgi partnervalstu sasniegumiem un virzībai (“lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” un “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums”), pēc konkrētiem un izmērāmiem kritērijiem un saskaņā ar šo valstu vajadzībām ir regulāri jānovērtē progresa ziņojumos; tā kā nekonsekventa principa “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” piemērošana var vērsties pret pašu principu un apdraudēt visu procesu, kā arī mazināt Savienības ietekmi un ticamību; |
| --- | --- |

F.

tā kā masu kustības arābu pasaulē ir nozīmīgs pagrieziena punkts Eiropas dienvidu kaimiņvalstu mūsdienu vēsturē un ES un šo valstu attiecībās un īstenotā diferencēta pieeja, sniedzot palīdzību atbilstīgi partnervalstu sasniegumiem un virzībai (“lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” un “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums”), pēc konkrētiem un izmērāmiem kritērijiem un saskaņā ar šo valstu vajadzībām ir regulāri jānovērtē progresa ziņojumos; tā kā nekonsekventa principa “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” piemērošana var vērsties pret pašu principu un apdraudēt visu procesu, kā arī mazināt Savienības ietekmi un ticamību;

| G. | tā kā 2011. gada miermīlīgajās tautas demonstrācijas arābu valstīs tika izteikts aicinājums pēc cieņas, paustas likumīgas alkas pēc demokrātijas un stingra prasība veikt institucionālas, politiskas un sociālas reformas, kuru mērķis ir panākt patiesu demokrātiju, apkarot korupciju un nepotismu, nodrošināt tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, samazināt sociālo nevienlīdzību un izveidot labākus ekonomiskos un sociālos apstākļus; tā kā pēc diviem gadiem vairāku Vidusjūras reģiona valstu iedzīvotāji joprojām saskaras ar pamata cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem, ekonomiskām grūtībām un nemieriem; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2011. gada miermīlīgajās tautas demonstrācijas arābu valstīs tika izteikts aicinājums pēc cieņas, paustas likumīgas alkas pēc demokrātijas un stingra prasība veikt institucionālas, politiskas un sociālas reformas, kuru mērķis ir panākt patiesu demokrātiju, apkarot korupciju un nepotismu, nodrošināt tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, samazināt sociālo nevienlīdzību un izveidot labākus ekonomiskos un sociālos apstākļus; tā kā pēc diviem gadiem vairāku Vidusjūras reģiona valstu iedzīvotāji joprojām saskaras ar pamata cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem, ekonomiskām grūtībām un nemieriem;

| H. | tā kā, novērtējot partnervalstu progresu cilvēktiesību, pamatbrīvību aizsardzībā un demokrātiskā procesa un tiesiskuma īstenošanā, kā arī ilgtspējīgu ekonomisku un valsts sektora reformu īstenošanā, par pamatu jāņem kopējie vispārējie principi un katrai valstij paredzētas īpašas prasības, izmantojot efektīvus, skaidrus, pārredzamus, objektīvus un izmērāmus rādītājus un kritērijus un ņemot vērā vispārējo progresu un apņēmību reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, novērtējot partnervalstu progresu cilvēktiesību, pamatbrīvību aizsardzībā un demokrātiskā procesa un tiesiskuma īstenošanā, kā arī ilgtspējīgu ekonomisku un valsts sektora reformu īstenošanā, par pamatu jāņem kopējie vispārējie principi un katrai valstij paredzētas īpašas prasības, izmantojot efektīvus, skaidrus, pārredzamus, objektīvus un izmērāmus rādītājus un kritērijus un ņemot vērā vispārējo progresu un apņēmību reformu īstenošanā;

| I. | tā kā demokrātijas un cilvēktiesību (jo īpaši bērnu, sieviešu un mazākumtautību tiesību) , taisnīguma un tiesiskuma, pamattiesību (tostarp vārda, apziņas, reliģijas vai ticības un biedrošanās brīvības) veicināšana un ievērošana, brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi (tostarp neierobežota informācijas, saziņas un interneta pieejamība), pilsoniskās sabiedrības, drošības (tostarp miermīlīgas konfliktu risināšanas un labu kaimiņattiecību), demokrātiskās stabilitātes, labklājības sekmēšana, ienākumu, bagātības un iespēju taisnīgas sadale, sociālā kohēzija, korupcijas apkarošana un labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir ES pamatprincipi un galvenie mērķi, kam vienmēr jābūt EKP pamatvērtībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā demokrātijas un cilvēktiesību (jo īpaši bērnu, sieviešu un mazākumtautību tiesību) , taisnīguma un tiesiskuma, pamattiesību (tostarp vārda, apziņas, reliģijas vai ticības un biedrošanās brīvības) veicināšana un ievērošana, brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi (tostarp neierobežota informācijas, saziņas un interneta pieejamība), pilsoniskās sabiedrības, drošības (tostarp miermīlīgas konfliktu risināšanas un labu kaimiņattiecību), demokrātiskās stabilitātes, labklājības sekmēšana, ienākumu, bagātības un iespēju taisnīgas sadale, sociālā kohēzija, korupcijas apkarošana un labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir ES pamatprincipi un galvenie mērķi, kam vienmēr jābūt EKP pamatvērtībām;

| J. | tā kā demokrātijas pamatvērtību ievērošana ir robeža, kur nedrīkst pārkāpt, kā arī pamata priekšnoteikums ciešākai Austrumu partnerības valstu asociācijai ar ES; tā kā šiem pamatprincipi tiek apdraudēti, liedzot iedzīvotājiem viņu likumīgās tiesības izvēlēties valdību, piemērojot selektīvu tiesiskumu, nosakot pirmstiesas apcietinājumu, apcietinot politiskos oponentus un nerīkojot brīvas un taisnīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā demokrātijas pamatvērtību ievērošana ir robeža, kur nedrīkst pārkāpt, kā arī pamata priekšnoteikums ciešākai Austrumu partnerības valstu asociācijai ar ES; tā kā šiem pamatprincipi tiek apdraudēti, liedzot iedzīvotājiem viņu likumīgās tiesības izvēlēties valdību, piemērojot selektīvu tiesiskumu, nosakot pirmstiesas apcietinājumu, apcietinot politiskos oponentus un nerīkojot brīvas un taisnīgas vēlēšanas;

| K. | tā kā EKP mērķis ir radīt labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un miermīlīgas reģionālās attiecības, veicinot stabilu un ilgtspējīgu demokrātiju, tiesiskumu, politiskās un ekonomiskās reformas, ilgtspējīgu sociālā tirgus ekonomiku ES kaimiņvalstīs un izveidojot Savienības draugu loku un savstarpēji draudzīgas attiecības; tā kā tādēļ galvenajam vadošajam novērtējuma principam vajadzētu būt katras puses ieguldījumam drošībā, solidaritātē un labklājībā; šajā sakarībā nosoda slēgto robežu politiku ES kaimiņvalstu teritorijā, jo īpaši Austrumu partnerības valstu un ES kandidātvalstu starpā; |
| --- | --- |

K.

tā kā EKP mērķis ir radīt labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un miermīlīgas reģionālās attiecības, veicinot stabilu un ilgtspējīgu demokrātiju, tiesiskumu, politiskās un ekonomiskās reformas, ilgtspējīgu sociālā tirgus ekonomiku ES kaimiņvalstīs un izveidojot Savienības draugu loku un savstarpēji draudzīgas attiecības; tā kā tādēļ galvenajam vadošajam novērtējuma principam vajadzētu būt katras puses ieguldījumam drošībā, solidaritātē un labklājībā; šajā sakarībā nosoda slēgto robežu politiku ES kaimiņvalstu teritorijā, jo īpaši Austrumu partnerības valstu un ES kandidātvalstu starpā;

| L. | tā kā EKP daudzpusējais raksturs rada vienreizēju iespēju sapulcināt visas reģiona valstis un ieinteresētās personas taustāma progresa un sapratnes sasniegšanai, īstenojot konkrētus projektus tehniskā līmenī, tā kā EURONEST un EUROMED parlamentārā asambleja rada tālākas iespējas politiskajā līmenī radīt un padziļināt savstarpēju sapratni, sekmējot šā reģiona jauno demokrātiju attīstību; tā kā gan Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferencei (CORLEAP), gan Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejai (ARLEM) ir nozīmīga loma demokrātijas stiprināšanā, sadarbojoties ekonomiskā, sociālā un teritoriālā līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā EKP daudzpusējais raksturs rada vienreizēju iespēju sapulcināt visas reģiona valstis un ieinteresētās personas taustāma progresa un sapratnes sasniegšanai, īstenojot konkrētus projektus tehniskā līmenī, tā kā EURONEST un EUROMED parlamentārā asambleja rada tālākas iespējas politiskajā līmenī radīt un padziļināt savstarpēju sapratni, sekmējot šā reģiona jauno demokrātiju attīstību; tā kā gan Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferencei (CORLEAP), gan Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejai (ARLEM) ir nozīmīga loma demokrātijas stiprināšanā, sadarbojoties ekonomiskā, sociālā un teritoriālā līmenī;

| M. | tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība, kā arī digitālās brīvības daudzās EKP valstīs ir saistītas ar nepārtrauktu spiedienu; tā kā vārda brīvība ir daļa no vispārējām cilvēktiesībām un tā ir demokrātijas pamatā, un ir būtiska citu tiesību īstenošanai; tā kā vispārējās tiesības un brīvības pieprasa aizsardzību gan tiešsaistē, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

M.

tā kā preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība, kā arī digitālās brīvības daudzās EKP valstīs ir saistītas ar nepārtrauktu spiedienu; tā kā vārda brīvība ir daļa no vispārējām cilvēktiesībām un tā ir demokrātijas pamatā, un ir būtiska citu tiesību īstenošanai; tā kā vispārējās tiesības un brīvības pieprasa aizsardzību gan tiešsaistē, gan ārpus tās;

| N. | tā kā ES 2011. gadā pārskatīja Eiropas kaimiņattiecību politiku, lai sniegtu lielāku atbalstu partnervalstīm, kas iesaistījušās stabilas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidē, un atbalstītu iekļaujošu ekonomikas attīstību; tā kā ES ārējiem finanšu instrumentiem, un konkrēti Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam, ir jāatbalsta kaimiņattiecību politikas mērķi; tā kā ir jāizveido spēcīga un skaidra saikne starp politikas regulējumu un atbalstu, ko sniedz saskaņā ar šiem instrumentiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES 2011. gadā pārskatīja Eiropas kaimiņattiecību politiku, lai sniegtu lielāku atbalstu partnervalstīm, kas iesaistījušās stabilas un ilgtspējīgas demokrātijas izveidē, un atbalstītu iekļaujošu ekonomikas attīstību; tā kā ES ārējiem finanšu instrumentiem, un konkrēti Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam, ir jāatbalsta kaimiņattiecību politikas mērķi; tā kā ir jāizveido spēcīga un skaidra saikne starp politikas regulējumu un atbalstu, ko sniedz saskaņā ar šiem instrumentiem;

| O. | tā kā neapmierinošā dažu Austrumu partnerības dalībvalstu progresa pamatā var būt lēnās vai nenotiekošās politiskās un sociālās pārmaiņas partnervalstīs, Savienības pagurums Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) īstenošanā, nespēja parādīt Eiropas partneriem pietiekami motivējošu Eiropas perspektīvu, ekonomiskā un finanšu krīze, kā arī Krievijas spiediens un konkurējošais piedāvājums integrācijai Eirāzijas Savienības virzienā; |
| --- | --- |

O.

tā kā neapmierinošā dažu Austrumu partnerības dalībvalstu progresa pamatā var būt lēnās vai nenotiekošās politiskās un sociālās pārmaiņas partnervalstīs, Savienības pagurums Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) īstenošanā, nespēja parādīt Eiropas partneriem pietiekami motivējošu Eiropas perspektīvu, ekonomiskā un finanšu krīze, kā arī Krievijas spiediens un konkurējošais piedāvājums integrācijai Eirāzijas Savienības virzienā;

| P. | tā kā Viļņas augstākā līmeņa sanāksme ir Austrumu partnerības attīstības starpposma mērķis un svarīga ES kaimiņattiecību politikas pārbaude taustāmu rezultātu sasniegšanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Viļņas augstākā līmeņa sanāksme ir Austrumu partnerības attīstības starpposma mērķis un svarīga ES kaimiņattiecību politikas pārbaude taustāmu rezultātu sasniegšanā;

| Q. | tā kā, kaut gan asociācijas nolīgumi (AN) ir Austrumu partnerības divpusējās pieejas rezultāts, daudzpusējai pieejai joprojām ir būtiska nozīme labas reģionālās sadarbības izveidē, pamatojoties uz labām kaimiņattiecībām; tā kā šajā sakarībā ir žēl, ka Austrumu partnerībā joprojām ir sastopami teritoriālie strīdi, kurus ir jāatrisina; tā kā Parlaments pilnībā atbalsta suverenitātes, teritoriālās neaizskaramības un tautu pašnoteikšanās tiesību principus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, kaut gan asociācijas nolīgumi (AN) ir Austrumu partnerības divpusējās pieejas rezultāts, daudzpusējai pieejai joprojām ir būtiska nozīme labas reģionālās sadarbības izveidē, pamatojoties uz labām kaimiņattiecībām; tā kā šajā sakarībā ir žēl, ka Austrumu partnerībā joprojām ir sastopami teritoriālie strīdi, kurus ir jāatrisina; tā kā Parlaments pilnībā atbalsta suverenitātes, teritoriālās neaizskaramības un tautu pašnoteikšanās tiesību principus;

| R. | tā kā šajā sakarībā ES vajadzētu aktīvāk iesaistīties, miermīlīgi risinot konfliktus, tostarp iesaldētus konfliktus, kas pašlaik ir nepārvarams šķērslis labām kaimiņattiecībām un reģionālai sadarbībai austrumu un dienvidu partnervalstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā šajā sakarībā ES vajadzētu aktīvāk iesaistīties, miermīlīgi risinot konfliktus, tostarp iesaldētus konfliktus, kas pašlaik ir nepārvarams šķērslis labām kaimiņattiecībām un reģionālai sadarbībai austrumu un dienvidu partnervalstīs;

| S. | tā kā Austrumu partnerības parlamentārā asambleja (Euronest) joprojām ir nozīmīgs dalībnieks, attīstot demokrātisko un parlamentāro Austrumu partnerības dimensiju, ļaujot apmainīties ar parlamentārā darba metožu paraugpraksi un izveidojot būtisku platformu, lai tuvinātu austrumu partnerus ES un informētu iedzīvotājus, |
| --- | --- |

S.

tā kā Austrumu partnerības parlamentārā asambleja (Euronest) joprojām ir nozīmīgs dalībnieks, attīstot demokrātisko un parlamentāro Austrumu partnerības dimensiju, ļaujot apmainīties ar parlamentārā darba metožu paraugpraksi un izveidojot būtisku platformu, lai tuvinātu austrumu partnerus ES un informētu iedzīvotājus,

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu un austrumu valstu 2012. gada progresa ziņojumu publicēšanu, bet pauž nožēlu, ka vairumā gadījumu gan ziņojumi, gan tiem sekojošie notikumi pierādīja, ka virzība nav viendabīga, pastāv stagnācija un regress, un ka ziņojumos aprakstīta valstu situācija, neizvērtējot Savienības īstenotās programmas vai nepaužot konkrētus ieteikumus par līdzekļu piešķiršanu no ES ārējiem instrumentiem vai atbalstu sadarbībai attīstības jomā un tās ietekmi uz politikas veidošanu partnervalstīs; uzskata, ka šajos ziņojumos ir jānovērtē tendences, iekļaujot iepriekšējo gadu datus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu un austrumu valstu 2012. gada progresa ziņojumu publicēšanu, bet pauž nožēlu, ka vairumā gadījumu gan ziņojumi, gan tiem sekojošie notikumi pierādīja, ka virzība nav viendabīga, pastāv stagnācija un regress, un ka ziņojumos aprakstīta valstu situācija, neizvērtējot Savienības īstenotās programmas vai nepaužot konkrētus ieteikumus par līdzekļu piešķiršanu no ES ārējiem instrumentiem vai atbalstu sadarbībai attīstības jomā un tās ietekmi uz politikas veidošanu partnervalstīs; uzskata, ka šajos ziņojumos ir jānovērtē tendences, iekļaujot iepriekšējo gadu datus;

| 2. | uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu visām Eiropas valstīm, tostarp tām, uz kurām attiecas Austrumu partnerība, ir pieejama ilgtermiņa iespēja iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu visām Eiropas valstīm, tostarp tām, uz kurām attiecas Austrumu partnerība, ir pieejama ilgtermiņa iespēja iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti;

| 3. | pauž stingru pārliecību, ka Parlamentam pilnībā jāiesaistās jaunās Austrumu partnerības īstenošanā un ES finanšu atbalsta pielāgošanā, jo īpaši ar deleģēto aktu starpniecību, un to ir regulāri jāinformē par reformu īstenošanas progresu partnervalstīs un panāktajiem uzlabojumiem; pauž nožēlu, ka, sastādot rīcības plānus, ne vienmēr notiek konsultācijas ar Parlamentu, kā arī tas netiek informēts par diskusiju galveno tematu; uzskata, ka Parlamenta rezolūcijas ir neatņemama EKP daļa un aicina piešķirt EP deputātiem novērotāja statusu, lai piedalītos politikas un cilvēktiesību apakškomiteju sanāksmēs; |
| --- | --- |

3.

pauž stingru pārliecību, ka Parlamentam pilnībā jāiesaistās jaunās Austrumu partnerības īstenošanā un ES finanšu atbalsta pielāgošanā, jo īpaši ar deleģēto aktu starpniecību, un to ir regulāri jāinformē par reformu īstenošanas progresu partnervalstīs un panāktajiem uzlabojumiem; pauž nožēlu, ka, sastādot rīcības plānus, ne vienmēr notiek konsultācijas ar Parlamentu, kā arī tas netiek informēts par diskusiju galveno tematu; uzskata, ka Parlamenta rezolūcijas ir neatņemama EKP daļa un aicina piešķirt EP deputātiem novērotāja statusu, lai piedalītos politikas un cilvēktiesību apakškomiteju sanāksmēs;

| 4. | pauž nožēlu, ka partnervalstu progress ne vienmēr sakrīt ar tiem mērķiem, kuri ir noteikti kopīgi ar ES; aicina konkrēti izvērtēt pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas efektivitāti; aicina pielikt lielākas pūles, lai saskaņoti izmantotu visus Savienības rīcībā esošus instrumentus un politikas virzienus, kas pieejami atbilstīgi EKP; aicina kā pārskatītās EKP stūrakmeni konsekventi īstenot uz stimuliem balstītas un diferencētas pieejas un principu “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums”; vajadzības gadījumā aicina izmantot “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums” principu attiecībā uz tām EKP valstīm, kuru centieni izveidot stabilu un ilgtspējīgu demokrātiju un īstenot saskaņotās reformas nav pietiekami; uzsver, ka Savienības bāzes atbalstā ir jābūt atspoguļotām arī partneru attīstības vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka partnervalstu progress ne vienmēr sakrīt ar tiem mērķiem, kuri ir noteikti kopīgi ar ES; aicina konkrēti izvērtēt pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas efektivitāti; aicina pielikt lielākas pūles, lai saskaņoti izmantotu visus Savienības rīcībā esošus instrumentus un politikas virzienus, kas pieejami atbilstīgi EKP; aicina kā pārskatītās EKP stūrakmeni konsekventi īstenot uz stimuliem balstītas un diferencētas pieejas un principu “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums”; vajadzības gadījumā aicina izmantot “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums” principu attiecībā uz tām EKP valstīm, kuru centieni izveidot stabilu un ilgtspējīgu demokrātiju un īstenot saskaņotās reformas nav pietiekami; uzsver, ka Savienības bāzes atbalstā ir jābūt atspoguļotām arī partneru attīstības vajadzībām;

| 5. | uzsver pilsoniskās sabiedrības nozīmīgo lomu kaimiņvalstu pārejas un reformu procesā un politiskajā dialogā; aicina ES stiprināt sadarbību ar kaimiņattiecību valstu pilsonisko sabiedrību un nodrošināt tai atbalstu ar dažādiem finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver pilsoniskās sabiedrības nozīmīgo lomu kaimiņvalstu pārejas un reformu procesā un politiskajā dialogā; aicina ES stiprināt sadarbību ar kaimiņattiecību valstu pilsonisko sabiedrību un nodrošināt tai atbalstu ar dažādiem finansēšanas instrumentiem;

| 6. | uzskata, ka demokrātiskās pārejas procesiem sniegtā atbalsta centrā jābūt demokrātisko iestāžu institucionālās veiktspējas attīstīšanai, visu demokrātisko partiju un pilsoniskās sabiedrības, kā arī sieviešu un mazākumtautību tiesību atbalstīšanai, kā arī tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši biedrošanās, vārda, pulcēšanās brīvības un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības, ieviešanai partnervalstu sabiedrībās; aicina Savienību un dalībvalstis stiprināt dažādu sabiedrības organizāciju un nozaru partnerības, lai nodotu tām līdzatbildību par Eiropas kaimiņattiecību procesu; no jauna apstiprina, ka to cita starpā var veikt, izveidojot horizontālu saikni starp dažādiem sabiedrības dalībniekiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju (NVO, arodbiedrību, uzņēmējdarbības, plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes organizāciju) mērķsadraudzības veidā, kā arī īstenojot mērķsadraudzības projektus ar nacionālajām iestādēm un administrācijām (jo īpaši izglītības sektorā); |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka demokrātiskās pārejas procesiem sniegtā atbalsta centrā jābūt demokrātisko iestāžu institucionālās veiktspējas attīstīšanai, visu demokrātisko partiju un pilsoniskās sabiedrības, kā arī sieviešu un mazākumtautību tiesību atbalstīšanai, kā arī tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, jo īpaši biedrošanās, vārda, pulcēšanās brīvības un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības, ieviešanai partnervalstu sabiedrībās; aicina Savienību un dalībvalstis stiprināt dažādu sabiedrības organizāciju un nozaru partnerības, lai nodotu tām līdzatbildību par Eiropas kaimiņattiecību procesu; no jauna apstiprina, ka to cita starpā var veikt, izveidojot horizontālu saikni starp dažādiem sabiedrības dalībniekiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju (NVO, arodbiedrību, uzņēmējdarbības, plašsaziņas līdzekļu, jaunatnes organizāciju) mērķsadraudzības veidā, kā arī īstenojot mērķsadraudzības projektus ar nacionālajām iestādēm un administrācijām (jo īpaši izglītības sektorā);

| 7. | uzskata –– sagatavojot progresa ziņojumus, jāveic pienācīga dzimumu jautājumu analīze; uzsver, ka pārskatītajā EKP nepieciešams vairāk stiprināt darba un arodbiedrību tiesības, iekļaut dzimumu vienlīdzību un sadarboties un apspriesties ar NVO, arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

7.

uzskata –– sagatavojot progresa ziņojumus, jāveic pienācīga dzimumu jautājumu analīze; uzsver, ka pārskatītajā EKP nepieciešams vairāk stiprināt darba un arodbiedrību tiesības, iekļaut dzimumu vienlīdzību un sadarboties un apspriesties ar NVO, arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 8. | kā ES ārpolitikas pamatprincipus uzsver vispārējo cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; uzskata, ka atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai ir pārskatītās EKP pamata, un tādēļ iesaka palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sociālajiem partneriem, samērot ar attiecīgajām grūtībām, un šim nolūkam cieši sadarboties ar Eiropas Demokrātijas fondu; |
| --- | --- |

8.

kā ES ārpolitikas pamatprincipus uzsver vispārējo cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; uzskata, ka atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai ir pārskatītās EKP pamata, un tādēļ iesaka palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sociālajiem partneriem, samērot ar attiecīgajām grūtībām, un šim nolūkam cieši sadarboties ar Eiropas Demokrātijas fondu;

| 9. | uzsver, ka galvenās NVO ir izveidojušas kopējas platformas gan Savienībai Vidusjūrai, gan Austrumu partnerībai; uzskata ––EKP rīcības plānu sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā ir pienācīgi un laikus jāapspriežas ar šiem pilsoniskās sabiedrības forumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka galvenās NVO ir izveidojušas kopējas platformas gan Savienībai Vidusjūrai, gan Austrumu partnerībai; uzskata ––EKP rīcības plānu sagatavošanā, īstenošanā un uzraudzībā ir pienācīgi un laikus jāapspriežas ar šiem pilsoniskās sabiedrības forumiem;

| 10. | uzskata, ka EKP daudzpusējās struktūras ir jākonsolidē un jāattīsta stratēģiskākā veidā; uzskata ––ņemot vērā “efektīvas daudzpusējības” nozīmīgo lomu Savienības ārpolitikā, Komisijai un EĀDD būtu jāapsver EKP daudzpusējā pieeja, kā pamats politisko attiecību veidošanai ar plašāku Eiropu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka EKP daudzpusējās struktūras ir jākonsolidē un jāattīsta stratēģiskākā veidā; uzskata ––ņemot vērā “efektīvas daudzpusējības” nozīmīgo lomu Savienības ārpolitikā, Komisijai un EĀDD būtu jāapsver EKP daudzpusējā pieeja, kā pamats politisko attiecību veidošanai ar plašāku Eiropu;

| 11. | aicina Savienību palielināt EKP finansētu vai atbalstītu projektu pamanāmību dalībvalstīs un aktīvāk iesaistīties sabiedrībā, uzlabojot Savienības tēlu un atpazīstamību EKP valstu iedzīvotāju vidū, proti, izmantojot plašsaziņas līdzekļu kampaņas un parādot pievienoto vērtību sadarbībai ar ES; |
| --- | --- |

11.

aicina Savienību palielināt EKP finansētu vai atbalstītu projektu pamanāmību dalībvalstīs un aktīvāk iesaistīties sabiedrībā, uzlabojot Savienības tēlu un atpazīstamību EKP valstu iedzīvotāju vidū, proti, izmantojot plašsaziņas līdzekļu kampaņas un parādot pievienoto vērtību sadarbībai ar ES;

| 12. | pauž nožēlu par ievērojamiem samazinājumiem DFS budžeta 2014.–2030. gadam 4. pozīcijā, salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu; uzsver, ka vērienīga Austrumu partnerības finansējuma nodrošināšana ir būtiska reformu progresam, paraugprakses apmaiņai un pilntiesīgi funkcionējošu demokrātiju panākšanai un/vai saglabāšanai ES austrumu kaimiņos, kas atbilst svarīgām ES interesēm; uzskata, ka jāsaglabā pašreizējais samērs starp austrumu un dienvidu EKP daļām, pilnībā ievērojot līdz šim īstenotos diferencēšanas un pielāgotās pieejas principus; uzstāj, ka attiecīgajām budžeta iestādēm ir regulāri jāsaņem atjaunināta informācija par rādītājiem un pamatnostādnēm, kas ietekmē lēmumu pieņemšanu attiecībā uz budžeta atbalstu, un ka Parlamentu ir jāiesaista piešķīrumu piešķiršanas vai nepiešķiršanas procesā saskaņā ar principu “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” un “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums”; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par ievērojamiem samazinājumiem DFS budžeta 2014.–2030. gadam 4. pozīcijā, salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu; uzsver, ka vērienīga Austrumu partnerības finansējuma nodrošināšana ir būtiska reformu progresam, paraugprakses apmaiņai un pilntiesīgi funkcionējošu demokrātiju panākšanai un/vai saglabāšanai ES austrumu kaimiņos, kas atbilst svarīgām ES interesēm; uzskata, ka jāsaglabā pašreizējais samērs starp austrumu un dienvidu EKP daļām, pilnībā ievērojot līdz šim īstenotos diferencēšanas un pielāgotās pieejas principus; uzstāj, ka attiecīgajām budžeta iestādēm ir regulāri jāsaņem atjaunināta informācija par rādītājiem un pamatnostādnēm, kas ietekmē lēmumu pieņemšanu attiecībā uz budžeta atbalstu, un ka Parlamentu ir jāiesaista piešķīrumu piešķiršanas vai nepiešķiršanas procesā saskaņā ar principu “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” un “mazāks ieguldījums – mazāks ieguvums”;

| 13. | uzsver, ka vārda brīvība, plurālisms un plašsaziņas līdzekļu neatkarība ir demokrātijas stūrakmeņi; tādēļ uzsver ––lai piedāvātu kvalitatīvu, plurālistisku un daudzveidīgu saturu, ir svarīgi sniegt ES atbalstu neatkarīgiem, ilgtspējīgiem un pārskatatbildīgiem sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ņemot vērā, ka brīviem un neatkarīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem vienmēr ir būtiska nozīme stabilas demokrātijas veidošanā, pilsoniskās sabiedrības aktīvākā iesaistē valsts pārvaldē un pilsoņu demokrātisko tiesību nodrošināšanā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka vārda brīvība, plurālisms un plašsaziņas līdzekļu neatkarība ir demokrātijas stūrakmeņi; tādēļ uzsver ––lai piedāvātu kvalitatīvu, plurālistisku un daudzveidīgu saturu, ir svarīgi sniegt ES atbalstu neatkarīgiem, ilgtspējīgiem un pārskatatbildīgiem sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ņemot vērā, ka brīviem un neatkarīgiem sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem vienmēr ir būtiska nozīme stabilas demokrātijas veidošanā, pilsoniskās sabiedrības aktīvākā iesaistē valsts pārvaldē un pilsoņu demokrātisko tiesību nodrošināšanā;

| 14. | atzīst brīvu un taisnīgu vēlēšanu izšķirošo nozīmi pārejā uz demokrātiju un uzsver neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu, tostarp sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu, nozīmi vēlēšanu procesa pārredzamā, ticamā un demokrātiskā norisē; aicina Komisiju un EĀDD turpināt un iespēju robežās pastiprināt atbalstu demokrātiskai gaidāmo vēlēšanu norisei partnervalstīs, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvībai un plurālismam; |
| --- | --- |

14.

atzīst brīvu un taisnīgu vēlēšanu izšķirošo nozīmi pārejā uz demokrātiju un uzsver neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu, tostarp sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu, nozīmi vēlēšanu procesa pārredzamā, ticamā un demokrātiskā norisē; aicina Komisiju un EĀDD turpināt un iespēju robežās pastiprināt atbalstu demokrātiskai gaidāmo vēlēšanu norisei partnervalstīs, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvībai un plurālismam;

Austrumu partnerība

| 15. | Iesaka Savienībai: a) stiprināt principa “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” piemērošanu, rosinot pozitīvu konkurenci un sadarbību starp partnervalstīm, paužot vajadzīgo atbalstu Austrumu partnerības valstīm, kuras saskaras ar spiedienu no trešām valstīm, īstenojot acquis communautaire; b) piemērot divēju pieeju, esot prasīgai pret Austrumu partnerības dalībvalstu valdībām, vienlaikus esot atklātai, dāsnai un aktīvai pret partnervalstu pilsoņiem; c) mudināt iedzīvotājus izplatīt ES pamatvērtības –– demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu –– iesaistoties to veicināšanā, tādējādi izmantojot tos kā galveno normatīvās transformācijas avotu; d) izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju Eiropas vērtību veicināšanai, aptverot iekšējas izmaiņas un šo sabiedrību alkas pēc brīvības un labklājības; e) decentralizēt Austrumu partnerību, sadarbojoties ar abu pušu publiskā sektora dalībniekiem un piedāvājot tiem līdzdalību ar horizontālām partnerībām un mērķsadarbību, papildinot to ar lielāku mobilitāti, cilvēku savstarpējo saziņu, vīzu režīma atvieglojumiem un bezvīzu sistēmas perspektīvu, piemērojot pieeju “priekšroka kaimiņiem”, un f) parafēt vai parakstīt asociācijas nolīgumus un censties panākt to ātru stāšanos spēkā, sākumā uz pagaidu laiku, tad pilnībā, pirms pašreizējā Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas pilnvaru termiņa beigām, ar noteikumu, ka izpildīti nepieciešamie nosacījumi un prasības; g) atturēties no spēka lietošanas vai draudiem lietot spēku, lai risinātu strīdus šajā reģionā, uzsverot, ka vienīgais konfliktu risināšanas veids reģionā ir starptautiski atzītas sarunas, kuru pamatā ir starptautisko tiesību principi; |
| --- | --- |

15.

Iesaka Savienībai: a) stiprināt principa “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” piemērošanu, rosinot pozitīvu konkurenci un sadarbību starp partnervalstīm, paužot vajadzīgo atbalstu Austrumu partnerības valstīm, kuras saskaras ar spiedienu no trešām valstīm, īstenojot acquis communautaire; b) piemērot divēju pieeju, esot prasīgai pret Austrumu partnerības dalībvalstu valdībām, vienlaikus esot atklātai, dāsnai un aktīvai pret partnervalstu pilsoņiem; c) mudināt iedzīvotājus izplatīt ES pamatvērtības –– demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu –– iesaistoties to veicināšanā, tādējādi izmantojot tos kā galveno normatīvās transformācijas avotu; d) izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju Eiropas vērtību veicināšanai, aptverot iekšējas izmaiņas un šo sabiedrību alkas pēc brīvības un labklājības; e) decentralizēt Austrumu partnerību, sadarbojoties ar abu pušu publiskā sektora dalībniekiem un piedāvājot tiem līdzdalību ar horizontālām partnerībām un mērķsadarbību, papildinot to ar lielāku mobilitāti, cilvēku savstarpējo saziņu, vīzu režīma atvieglojumiem un bezvīzu sistēmas perspektīvu, piemērojot pieeju “priekšroka kaimiņiem”, un f) parafēt vai parakstīt asociācijas nolīgumus un censties panākt to ātru stāšanos spēkā, sākumā uz pagaidu laiku, tad pilnībā, pirms pašreizējā Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas pilnvaru termiņa beigām, ar noteikumu, ka izpildīti nepieciešamie nosacījumi un prasības; g) atturēties no spēka lietošanas vai draudiem lietot spēku, lai risinātu strīdus šajā reģionā, uzsverot, ka vienīgais konfliktu risināšanas veids reģionā ir starptautiski atzītas sarunas, kuru pamatā ir starptautisko tiesību principi;

| 16. | atgādina nostāju, ka kādas Austrumu partnerības valsts okupācija, ko veic cita šīs partnerības valsts, ir Austrumu partnerības pamatprincipu un mērķu pārkāpums, un ka Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanā būtu jāņem vērā ar ANO Drošības padomes 1993. gada Rezolūciju Nr. 822, Nr. 853, Nr. 874 un Nr. 884, kā arī Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Minskas grupas pamatprincipiem, kuri iestrādāti 2009. gada 10. jūlija Akvilas kopīgajā paziņojumā; |
| --- | --- |

16.

atgādina nostāju, ka kādas Austrumu partnerības valsts okupācija, ko veic cita šīs partnerības valsts, ir Austrumu partnerības pamatprincipu un mērķu pārkāpums, un ka Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanā būtu jāņem vērā ar ANO Drošības padomes 1993. gada Rezolūciju Nr. 822, Nr. 853, Nr. 874 un Nr. 884, kā arī Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Minskas grupas pamatprincipiem, kuri iestrādāti 2009. gada 10. jūlija Akvilas kopīgajā paziņojumā;

| 17. | pauž nožēlu, ka, tuvojoties Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, Austrumu partnerības valstis saskaras ar dažāda veida pieaugošu spiedienu; uzskata, ka šāds spiediens ir nepieņemams, un aicina Krieviju atturēties no rīcības, kas acīmredzami pārkāpj Helsinku principus; uzsver, ka Austrumu partnerības valstu brīva izvēle nedrīkst radīt tām nekādas sekas, piemēram, tirdzniecības pasākumus, vīzu politiku, ierobežojumus darba ņēmēju mobilitātē, iejaukšanos iesaldētos konfliktos u. c.; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pievērsties nosodāmajiem notikumiem, neaprobežojoties tikai un vienīgi ar tirdzniecības jomu, tādējādi rīkojoties un aizstāvot Savienības partnerus un sūtot spēcīgu vēstījumu visu Austrumu partnerības valstu atbalstam to Eiropas centienos un izvēlēs; tomēr uzsver, ka asociācijas nolīgumi (AN) un padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi (DCFTA) ir pamatā reformām, kuras nes labumu visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka, tuvojoties Viļņas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, Austrumu partnerības valstis saskaras ar dažāda veida pieaugošu spiedienu; uzskata, ka šāds spiediens ir nepieņemams, un aicina Krieviju atturēties no rīcības, kas acīmredzami pārkāpj Helsinku principus; uzsver, ka Austrumu partnerības valstu brīva izvēle nedrīkst radīt tām nekādas sekas, piemēram, tirdzniecības pasākumus, vīzu politiku, ierobežojumus darba ņēmēju mobilitātē, iejaukšanos iesaldētos konfliktos u. c.; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) pievērsties nosodāmajiem notikumiem, neaprobežojoties tikai un vienīgi ar tirdzniecības jomu, tādējādi rīkojoties un aizstāvot Savienības partnerus un sūtot spēcīgu vēstījumu visu Austrumu partnerības valstu atbalstam to Eiropas centienos un izvēlēs; tomēr uzsver, ka asociācijas nolīgumi (AN) un padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi (DCFTA) ir pamatā reformām, kuras nes labumu visiem iedzīvotājiem;

| 18. | pauž apņemšanos arī turpmāk attīstīt EURONEST parlamentāro asambleju kā svarīgu forumu daudzpusējai parlamentārai sadarbībai ar Austrumu partnerības valstīm; pauž nožēlu par ierosināto samazinājumu EKP budžeta pozīcijā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, jo šo budžeta pozīciju mērķis ir darbības un projekti, kas saistīti ar demokrātijas veidošanu, tiesiskumu un cilvēktiesību veicināšanu; |
| --- | --- |

18.

pauž apņemšanos arī turpmāk attīstīt EURONEST parlamentāro asambleju kā svarīgu forumu daudzpusējai parlamentārai sadarbībai ar Austrumu partnerības valstīm; pauž nožēlu par ierosināto samazinājumu EKP budžeta pozīcijā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam, jo šo budžeta pozīciju mērķis ir darbības un projekti, kas saistīti ar demokrātijas veidošanu, tiesiskumu un cilvēktiesību veicināšanu;

| 19. | uzsver, ka vīzu režīma atcelšana būtu ievērojams solis Austrumu partnerības iedzīvotājiem un patiešām palīdzētu viņiem tuvināties ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka vīzu režīma atcelšana būtu ievērojams solis Austrumu partnerības iedzīvotājiem un patiešām palīdzētu viņiem tuvināties ES dalībvalstīm;

| 20. | uzskata, ka Austrumu partnerības ceļvedis 2012. un 2013. gadam būs pirmais solis, lai attīstītu labākus uzraudzības instrumentus; aicina Komisiju un EĀDD turpināt izstrādāt pienācīgus pēckontroles mehānismus, kas spētu novērtēt EKP valstu rezultātus un sasniegumus un noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Austrumu partnerības ceļvedis 2012. un 2013. gadam būs pirmais solis, lai attīstītu labākus uzraudzības instrumentus; aicina Komisiju un EĀDD turpināt izstrādāt pienācīgus pēckontroles mehānismus, kas spētu novērtēt EKP valstu rezultātus un sasniegumus un noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus;

| 21. | iesaka Austrumu partnerības valstīm: a) no jauna līdzsvarot un dubultot savus centienus politisko, juridisko un ekonomisko kritēriju īstenošanai; b) nostiprināt savā sabiedrībā demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un dzimumu līdzsvara, kā arī korupcijas apkarošanas pamatvērtības; c) turpināt sekmēt izmaiņas sabiedrībā, reformu procesus un sistēmisku valsts standartu un pārvaldes uzlabošanu, uzskatot Eiropas integrāciju par ilgtermiņa stratēģisku izvēli, nevis tikai pūliņiem ekonomikas un pārvaldes jomā; d) novērst vārdu un praktiskas rīcības neatbilstību; e) pievērst lielāku uzmanību Austrumu partnerības daudzpusējai struktūrai un paraugprakses apgūšanai; f) piemērot reģionālajiem konfliktiem Eiropas integrācijas garu un vēsturisko pieredzi un uzlabot reģionālo, politisko un ekonomisko sadarbību savu valstu starpā, jo divpusējie jautājumi ir jāatrisina miermīlīgā ceļā, un labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir Austrumu partnerības pamatelementi; g) iesaistīt pilsoņus un publiskos dalībniekus horizontālās partnerībās un mērķsadarbībā ar attiecīgajiem partneriem Savienībā un sadarboties ar sabiedrību un jaunāko paaudzi, lai sekmētu izmaiņas; h) atturēties no spēka lietošanas vai draudiem lietot spēku, lai risinātu strīdus šajā reģionā, uzsverot, ka vienīgais konfliktu risināšanas veids reģionā ir starptautiski atzītas sarunas, kuru pamatā ir starptautisko tiesību principi; |
| --- | --- |

21.

iesaka Austrumu partnerības valstīm: a) no jauna līdzsvarot un dubultot savus centienus politisko, juridisko un ekonomisko kritēriju īstenošanai; b) nostiprināt savā sabiedrībā demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un dzimumu līdzsvara, kā arī korupcijas apkarošanas pamatvērtības; c) turpināt sekmēt izmaiņas sabiedrībā, reformu procesus un sistēmisku valsts standartu un pārvaldes uzlabošanu, uzskatot Eiropas integrāciju par ilgtermiņa stratēģisku izvēli, nevis tikai pūliņiem ekonomikas un pārvaldes jomā; d) novērst vārdu un praktiskas rīcības neatbilstību; e) pievērst lielāku uzmanību Austrumu partnerības daudzpusējai struktūrai un paraugprakses apgūšanai; f) piemērot reģionālajiem konfliktiem Eiropas integrācijas garu un vēsturisko pieredzi un uzlabot reģionālo, politisko un ekonomisko sadarbību savu valstu starpā, jo divpusējie jautājumi ir jāatrisina miermīlīgā ceļā, un labas kaimiņattiecības un reģionālā sadarbība ir Austrumu partnerības pamatelementi; g) iesaistīt pilsoņus un publiskos dalībniekus horizontālās partnerībās un mērķsadarbībā ar attiecīgajiem partneriem Savienībā un sadarboties ar sabiedrību un jaunāko paaudzi, lai sekmētu izmaiņas; h) atturēties no spēka lietošanas vai draudiem lietot spēku, lai risinātu strīdus šajā reģionā, uzsverot, ka vienīgais konfliktu risināšanas veids reģionā ir starptautiski atzītas sarunas, kuru pamatā ir starptautisko tiesību principi;

| 22. | pauž bažas par Krievijas darbībām, kas paredzētas, lai atturētu partnervalstis no ciešākas politiskas un ekonomiskas asociācijas ar ES; atkārto katras valsts suverēnās tiesības izvēlēties politiskos un tirdzniecības sabiedrotos; turklāt uzskata, ka partnervalstu pakāpeniska integrācija ES nav pretrunā to centieniem panākt labas attiecības ar Krieviju; stingri noraida antagonisku attiecību modeli kā paradigmu ES un Krievijas attiecībām ar partnervalstīm; atkārto nepieciešamību panākt reģionālo stabilitāti un drošību, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķus Austrumu partnerībā, kā arī tālākā integrācijā ES; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par Krievijas darbībām, kas paredzētas, lai atturētu partnervalstis no ciešākas politiskas un ekonomiskas asociācijas ar ES; atkārto katras valsts suverēnās tiesības izvēlēties politiskos un tirdzniecības sabiedrotos; turklāt uzskata, ka partnervalstu pakāpeniska integrācija ES nav pretrunā to centieniem panākt labas attiecības ar Krieviju; stingri noraida antagonisku attiecību modeli kā paradigmu ES un Krievijas attiecībām ar partnervalstīm; atkārto nepieciešamību panākt reģionālo stabilitāti un drošību, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķus Austrumu partnerībā, kā arī tālākā integrācijā ES;

| 23. | atkārto nepieciešamību panākt reģionālo stabilitāti un drošību, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķus Austrumu partnerībā, kā arī tālākā integrācijā ES; mudina arī turpmāk pielikt pūles, lai panāktu Gruzijas, Azerbaidžānas, Armēnijas un Moldovas teritoriālo konfliktu atrisināšanu; |
| --- | --- |

23.

atkārto nepieciešamību panākt reģionālo stabilitāti un drošību, kas nepieciešama, lai sasniegtu mērķus Austrumu partnerībā, kā arī tālākā integrācijā ES; mudina arī turpmāk pielikt pūles, lai panāktu Gruzijas, Azerbaidžānas, Armēnijas un Moldovas teritoriālo konfliktu atrisināšanu;

| 24. | atgādina, ka apņemšanās noslēgt AN un DCFTA izslēdz jebkādu citu vienlaicīgu dalības formu muitas ūnijā; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka apņemšanās noslēgt AN un DCFTA izslēdz jebkādu citu vienlaicīgu dalības formu muitas ūnijā;

| 25. | aicina dalībvalstis un Austrumeiropas partnerus pārskatīt ieroču eksporta politiku reģionā, lai panāktu atbruņošanās un demilitarizācijas nolīgumus konfliktu zonās; aicina Krieviju konstruktīvi ievērot nolīgumus, pilnībā ievērojot reģiona valstu suverenitāti un atturoties no jebkuras rīcības, kas apdraudētu reģionālo stabilitāti; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis un Austrumeiropas partnerus pārskatīt ieroču eksporta politiku reģionā, lai panāktu atbruņošanās un demilitarizācijas nolīgumus konfliktu zonās; aicina Krieviju konstruktīvi ievērot nolīgumus, pilnībā ievērojot reģiona valstu suverenitāti un atturoties no jebkuras rīcības, kas apdraudētu reģionālo stabilitāti;

| 26. | uzsver, ka ES un Austrumeiropas partneriem ir līdzīgi politiskie uzdevumi uzticamas un drošas energoapgādes nodrošināšanā; atgādina, ka sadarbība energoapgādes drošībā ir skaidri definēta prioritāte Austrumu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam; sagaida, ka trešā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks Viļņā, sniegs impulsu ciešākai sadarbībai enerģētikas jomā un palielinās energoapgādes drošību abās pusēs; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ES un Austrumeiropas partneriem ir līdzīgi politiskie uzdevumi uzticamas un drošas energoapgādes nodrošināšanā; atgādina, ka sadarbība energoapgādes drošībā ir skaidri definēta prioritāte Austrumu partnerības un Eiropas kaimiņattiecību politikā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam; sagaida, ka trešā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks Viļņā, sniegs impulsu ciešākai sadarbībai enerģētikas jomā un palielinās energoapgādes drošību abās pusēs;

| 27. | atgādina, ka Enerģētikas kopienas līgumā ir paredzēts pilnībā integrēts reģionālais enerģijas tirgus, kas veicinās izaugsmi, ieguldījumus un stabilu tiesisko regulējumu; šajā sakarībā iesaka pagarināt Enerģētikas kopienas līguma darbību pēc 2016. gada, pielāgojot tā lēmumu pieņemšanu nākotnes problēmām, tostarp izveidojot tiesiskus kontroles mehānismus, lai novērstu nepareizu acquis īstenošanu, kā arī solidaritātes mehānismus; atzinīgi vērtē Gruzijas pieteikumu dalībai Enerģētikas kopienā, kas pēc Ukrainas un Moldovas būs trešā Austrumu partnerības dalībvalsts, kas pievienosies; aicina ar EKP politikas starpniecību turpināt paplašināt Enerģētikas kopienu saskaņā ar tās mērķiem atbilstīgi savstarpējai interesei; uzsver, ka regulatīvajai integrācijai jānotiek saskaņā ar kopīgajiem ieguldījumiem starpsavienojumu jaudā un infrastruktūrā, kā arī atjaunojamajā enerģijā, energoefektivitātē un jaunajās tehnoloģijās; uzsver piegādes un tranzīta ceļu turpmākas diversifikācijas nozīmi; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka Enerģētikas kopienas līgumā ir paredzēts pilnībā integrēts reģionālais enerģijas tirgus, kas veicinās izaugsmi, ieguldījumus un stabilu tiesisko regulējumu; šajā sakarībā iesaka pagarināt Enerģētikas kopienas līguma darbību pēc 2016. gada, pielāgojot tā lēmumu pieņemšanu nākotnes problēmām, tostarp izveidojot tiesiskus kontroles mehānismus, lai novērstu nepareizu acquis īstenošanu, kā arī solidaritātes mehānismus; atzinīgi vērtē Gruzijas pieteikumu dalībai Enerģētikas kopienā, kas pēc Ukrainas un Moldovas būs trešā Austrumu partnerības dalībvalsts, kas pievienosies; aicina ar EKP politikas starpniecību turpināt paplašināt Enerģētikas kopienu saskaņā ar tās mērķiem atbilstīgi savstarpējai interesei; uzsver, ka regulatīvajai integrācijai jānotiek saskaņā ar kopīgajiem ieguldījumiem starpsavienojumu jaudā un infrastruktūrā, kā arī atjaunojamajā enerģijā, energoefektivitātē un jaunajās tehnoloģijās; uzsver piegādes un tranzīta ceļu turpmākas diversifikācijas nozīmi;

| 28. | aicina katrā nolīgumā ar Austrumu partnerības valstīm iekļaut energoapgādes drošības klauzulu, lai nodrošinātu pilnīgu ES iekšējā enerģijas tirgus noteikumu ievērošanu, kā arī šādos nolīgumos iekļaut agrīnas brīdināšanas mehānismus, lai agrīnā posmā novērtētu potenciālos riskus un problēmas saistībā ar enerģijas piegādi no trešām valstīm, kā arī izveidot kopīgu sistēmu savstarpējai palīdzībai, solidaritātei un strīdu izšķiršanai; |
| --- | --- |

28.

aicina katrā nolīgumā ar Austrumu partnerības valstīm iekļaut energoapgādes drošības klauzulu, lai nodrošinātu pilnīgu ES iekšējā enerģijas tirgus noteikumu ievērošanu, kā arī šādos nolīgumos iekļaut agrīnas brīdināšanas mehānismus, lai agrīnā posmā novērtētu potenciālos riskus un problēmas saistībā ar enerģijas piegādi no trešām valstīm, kā arī izveidot kopīgu sistēmu savstarpējai palīdzībai, solidaritātei un strīdu izšķiršanai;

Armēnija

| 29. | atzīst, ka ir panākts progress demokrātiskajos standartos un asociācijas nolīguma prasību izpildē, taču atzīst, ka demokrātijas jomā joprojām pastāv nepārejoši trūkumi, kurus jānovērš; atzīst, ka ir jāpanak lielāki valdības reformu rezultāti, tostarp tiesībaizsardzības, tiesību iestāžu un korupcijas apkarošanas jomās; pauž nožēlu par neseno Armēnijas prezidenta soli uzņemoties muitas ūnijas saistības; atgādina Armēnijas iestādēm, ka šāda politika nav savienojama ar asociācijas nolīgumu; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka šo lēmumu pieņēma, neveicot pilnvērtīgu parlamentāro kontroli, ne arī īstenojot atklātas un pārredzamas diskusijas Armēnijas sabiedrībā; šajā sakarībā cer, ka Armēnija turpinās ar ES saistītās reformas, kuru īstenošana varētu vadīt valsti uz ekonomisko labklājību un palīdzētu atrisināt sociālekonomiskās un politiskās problēmas, kuras joprojām pastāv valstī; aicina turpināt sadarbību ar ES, kurai ES ir atvērta; turklāt pauž nosodījumu par uzbrukumiem pilsoniskajiem aktīvistiem, kas piedalījās demonstrācijās par integrāciju Eiropā, un aicina vainīgos saukt pie atbildības;; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka ir panākts progress demokrātiskajos standartos un asociācijas nolīguma prasību izpildē, taču atzīst, ka demokrātijas jomā joprojām pastāv nepārejoši trūkumi, kurus jānovērš; atzīst, ka ir jāpanak lielāki valdības reformu rezultāti, tostarp tiesībaizsardzības, tiesību iestāžu un korupcijas apkarošanas jomās; pauž nožēlu par neseno Armēnijas prezidenta soli uzņemoties muitas ūnijas saistības; atgādina Armēnijas iestādēm, ka šāda politika nav savienojama ar asociācijas nolīgumu; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka šo lēmumu pieņēma, neveicot pilnvērtīgu parlamentāro kontroli, ne arī īstenojot atklātas un pārredzamas diskusijas Armēnijas sabiedrībā; šajā sakarībā cer, ka Armēnija turpinās ar ES saistītās reformas, kuru īstenošana varētu vadīt valsti uz ekonomisko labklājību un palīdzētu atrisināt sociālekonomiskās un politiskās problēmas, kuras joprojām pastāv valstī; aicina turpināt sadarbību ar ES, kurai ES ir atvērta; turklāt pauž nosodījumu par uzbrukumiem pilsoniskajiem aktīvistiem, kas piedalījās demonstrācijās par integrāciju Eiropā, un aicina vainīgos saukt pie atbildības;;

| 30. | atzinīgi vērtē pamatīgas makroekonomikas politikas un strukturālo reformu īstenošanu Armēnijā un virzības turpināšanu, lai panāktu rīcības plāna mērķus; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē pamatīgas makroekonomikas politikas un strukturālo reformu īstenošanu Armēnijā un virzības turpināšanu, lai panāktu rīcības plāna mērķus;

Azerbaidžāna

| 31. | pauž nožēlu, ka pastāv neskaidrības un šaubas, vai Azerbaidžāna turpinās darbu, lai noslēgtu asociācijas nolīgumu; uzsver ES un Azerbaidžānas ekonomisko attiecību potenciālu, taču pauž bažas par trūkumiem demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomās Azerbaidžānā; tādēļ uzstāj, lai Azerbaidžāna parādītu savu apņemšanos, pastiprinot attiecīgos standartus, tostarp vārda un biedrošanās brīvību, un ļautu demokrātiskajai opozīcijai izmantot savas tiesības; uzstāj, ka politisko ieslodzīto atbrīvošana un politisko aktīvistu, cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu iebiedēšanas izbeigšana ir nepieciešamais priekšnoteikums jebkādam nolīgumam par stratēģiskās modernizācijas partnerību ar Azerbaidžānu; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu, ka pastāv neskaidrības un šaubas, vai Azerbaidžāna turpinās darbu, lai noslēgtu asociācijas nolīgumu; uzsver ES un Azerbaidžānas ekonomisko attiecību potenciālu, taču pauž bažas par trūkumiem demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomās Azerbaidžānā; tādēļ uzstāj, lai Azerbaidžāna parādītu savu apņemšanos, pastiprinot attiecīgos standartus, tostarp vārda un biedrošanās brīvību, un ļautu demokrātiskajai opozīcijai izmantot savas tiesības; uzstāj, ka politisko ieslodzīto atbrīvošana un politisko aktīvistu, cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu iebiedēšanas izbeigšana ir nepieciešamais priekšnoteikums jebkādam nolīgumam par stratēģiskās modernizācijas partnerību ar Azerbaidžānu;

| 32. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ODIHR ilgtermiņa misijas secinājumiem pēdējās prezidenta vēlēšanas, kuras notika 2013. gada 9. oktobrī, atkal neatbilda EDSO standartiem, nosakot pulcēšanās un vārda brīvības ierobežojumus; ņemot vērā minēto, acina Azerbaidžānas iestādes ievērot un ātri īstenot visu ODIHR/OSCE esošo un iepriekšējo ziņojumu ieteikumus; aicina nekavējoties un bez noteikumiem atbrīvot 14 Azerbaidžānas opozīcijas politiķus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, kas tika apcietināti pēdējo mēnešu laikā, cita starpā Tofiq Yaqublu un Ilgar Mammadov (18), |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ODIHR ilgtermiņa misijas secinājumiem pēdējās prezidenta vēlēšanas, kuras notika 2013. gada 9. oktobrī, atkal neatbilda EDSO standartiem, nosakot pulcēšanās un vārda brīvības ierobežojumus; ņemot vērā minēto, acina Azerbaidžānas iestādes ievērot un ātri īstenot visu ODIHR/OSCE esošo un iepriekšējo ziņojumu ieteikumus; aicina nekavējoties un bez noteikumiem atbrīvot 14 Azerbaidžānas opozīcijas politiķus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, kas tika apcietināti pēdējo mēnešu laikā, cita starpā Tofiq Yaqublu un Ilgar Mammadov (18),

Baltkrievija

| 33. | pauž nožēlu par nemainīgo, neapmierinošo cilvēktiesību, demokrātijas un politisko ieslodzīto situāciju un virzības trūkumu Savienības veicināto vērtību un standartu ievērošanā; uzstāj, ka ir nepieciešama izšķiroša Savienības iesaistīšanās un stingru noteikumu izvirzīšana kopā ar dāsnāku, atvērtu attieksmi pret pilsonisko sabiedrību un NVO, kuras ir jāatbalsta, lai uzraudzītu un īstenotu reformas; mudina Baltkrievijas iestādes piedalīties modernizācijas dialogā un uzsākt sarunas ar ES par vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem nolūkā sekmēt cilvēku kontaktus; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu par nemainīgo, neapmierinošo cilvēktiesību, demokrātijas un politisko ieslodzīto situāciju un virzības trūkumu Savienības veicināto vērtību un standartu ievērošanā; uzstāj, ka ir nepieciešama izšķiroša Savienības iesaistīšanās un stingru noteikumu izvirzīšana kopā ar dāsnāku, atvērtu attieksmi pret pilsonisko sabiedrību un NVO, kuras ir jāatbalsta, lai uzraudzītu un īstenotu reformas; mudina Baltkrievijas iestādes piedalīties modernizācijas dialogā un uzsākt sarunas ar ES par vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem nolūkā sekmēt cilvēku kontaktus;

| 34. | aicina Baltkrievijas iestādes izmantot Lietuvas prezidentūru un Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā kā vēl vienu iespēju uzlabot attiecības ar ES, tiklīdz ir atbrīvoti visi politiskie ieslodzītie, lai atsāktu politisko dialogu cita starpā par demokrātiskajām reformām, brīvām un taisnīgām vēlēšanām, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un iesaistīšanos opozīcijā un pilsoniskajā sabiedrībā, ar noteikumu, ka Baltkrievijas iestādes ievēro šīs pamatvērtības; |
| --- | --- |

34.

aicina Baltkrievijas iestādes izmantot Lietuvas prezidentūru un Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā kā vēl vienu iespēju uzlabot attiecības ar ES, tiklīdz ir atbrīvoti visi politiskie ieslodzītie, lai atsāktu politisko dialogu cita starpā par demokrātiskajām reformām, brīvām un taisnīgām vēlēšanām, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un iesaistīšanos opozīcijā un pilsoniskajā sabiedrībā, ar noteikumu, ka Baltkrievijas iestādes ievēro šīs pamatvērtības;

| 35. | atkārto ES gatavību uzlabot attiecības ar Baltkrievijas valdību, tiklīdz tās iestādes apņemas izpildīt kopīgi noteikto darba kārtību, cita starpā ievērot demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp bez noteikumiem atbrīvojot un reabilitējot visus politiskos ieslodzītos; tomēr uzsver, ka jebkura iesaistīšanās balstās uz stingriem noteikumiem; |
| --- | --- |

35.

atkārto ES gatavību uzlabot attiecības ar Baltkrievijas valdību, tiklīdz tās iestādes apņemas izpildīt kopīgi noteikto darba kārtību, cita starpā ievērot demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp bez noteikumiem atbrīvojot un reabilitējot visus politiskos ieslodzītos; tomēr uzsver, ka jebkura iesaistīšanās balstās uz stingriem noteikumiem;

| 36. | jo īpaši uzsver nepieciešamību stiprināt vēl lielāku finanšu atbalstu neatkarīgajiem Baltkrievijas plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

36.

jo īpaši uzsver nepieciešamību stiprināt vēl lielāku finanšu atbalstu neatkarīgajiem Baltkrievijas plašsaziņas līdzekļiem;

Gruzija

| 37. | atzīst pēdējos gados sasniegtos rezultātus valsts modernizācijā un asociācijas nolīguma prasību izpildē, kā arī iestāžu centienus apkarot korupciju; atzinīgi vērtē nevainojami miermīlīgo varas nodošanu pēc demokrātiskajam parlamenta vēlēšanām; tomēr ar bažām konstatē, ka demokrātisko standartu piemerošanā joprojām pastāv trūkumi; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību turpināt veikt uzlabojumus un reformas, kuru mērķis ir panākt neatkarīgas un objektīvas tiesu iestādes un efektīvu krimināltiesisko sistēmu, kā arī nediskriminējošu vēlēšanas sistēmu un mazākumautību tiesību ievērošanu; atzīmē notiekošo tiesu izmeklēšanu par vadošajiem opozīcijas dalībniekiem, tostarp Vano Merabishvili, un aicina pilnībā ievērot Eiropas standartus un normas; atbalsta Gruzijas valdības centienus samazināt spriedzi attiecībās ar Krieviju, vienlaikus saglabājot valsts eiropeisko orientāciju; atkārto ES stingro atbalstu Gruzijas teritoriālajai nedalāmībai; |
| --- | --- |

37.

atzīst pēdējos gados sasniegtos rezultātus valsts modernizācijā un asociācijas nolīguma prasību izpildē, kā arī iestāžu centienus apkarot korupciju; atzinīgi vērtē nevainojami miermīlīgo varas nodošanu pēc demokrātiskajam parlamenta vēlēšanām; tomēr ar bažām konstatē, ka demokrātisko standartu piemerošanā joprojām pastāv trūkumi; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību turpināt veikt uzlabojumus un reformas, kuru mērķis ir panākt neatkarīgas un objektīvas tiesu iestādes un efektīvu krimināltiesisko sistēmu, kā arī nediskriminējošu vēlēšanas sistēmu un mazākumautību tiesību ievērošanu; atzīmē notiekošo tiesu izmeklēšanu par vadošajiem opozīcijas dalībniekiem, tostarp Vano Merabishvili, un aicina pilnībā ievērot Eiropas standartus un normas; atbalsta Gruzijas valdības centienus samazināt spriedzi attiecībās ar Krieviju, vienlaikus saglabājot valsts eiropeisko orientāciju; atkārto ES stingro atbalstu Gruzijas teritoriālajai nedalāmībai;

| 38. | mudina Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē parafēt asociācijas nolīgumu, tostarp DCFTA, un drīzumā pabeigt rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju; uzskata, ka asociācijas nolīguma noslēgšanai jābūt atkarīgai no tā, vai Gruzija panāk būtisku progresu tiesiskuma un demokrātijas jomā un vai tā ievēros Eiropas standartus gaidāmajās prezidenta vēlēšanās; atzīst nozīmīgo ietekmi, kāda asociācijas nolīguma īstenošanai, brīvai tirdzniecībai un bezvīzu režīmam būs uz reformu procesu Gruzijā; |
| --- | --- |

38.

mudina Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē parafēt asociācijas nolīgumu, tostarp DCFTA, un drīzumā pabeigt rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju; uzskata, ka asociācijas nolīguma noslēgšanai jābūt atkarīgai no tā, vai Gruzija panāk būtisku progresu tiesiskuma un demokrātijas jomā un vai tā ievēros Eiropas standartus gaidāmajās prezidenta vēlēšanās; atzīst nozīmīgo ietekmi, kāda asociācijas nolīguma īstenošanai, brīvai tirdzniecībai un bezvīzu režīmam būs uz reformu procesu Gruzijā;

| 39. | aicina Komisiju piemērot nosacījumu izpildes principu, izveidojot kritēriju kopu pēc kuriem tiks mērīti rezultāti; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju piemērot nosacījumu izpildes principu, izveidojot kritēriju kopu pēc kuriem tiks mērīti rezultāti;

| 40. | uzsver, ka 2013. gada 27. oktobrī ir paredzētas prezidenta vēlēšanas, kas vienlaikus ar sarunu pabeigšanu ar ES par AN parādīs, vai Gruzija ir gatava piemērot demokrātijas un tiesiskuma standartus, nodrošinot opozīcijai pilnīgu brīvību kandidēt vēlēšanās un brīvus, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kuri atspoguļo kampaņu bez jebkādas iestāžu iejaukšanās; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka 2013. gada 27. oktobrī ir paredzētas prezidenta vēlēšanas, kas vienlaikus ar sarunu pabeigšanu ar ES par AN parādīs, vai Gruzija ir gatava piemērot demokrātijas un tiesiskuma standartus, nodrošinot opozīcijai pilnīgu brīvību kandidēt vēlēšanās un brīvus, neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kuri atspoguļo kampaņu bez jebkādas iestāžu iejaukšanās;

| 41. | uzsver, ka Gruzijai nevajadzētu atturēties no tuvināšanās Eiropai un vajadzētu pretoties spiedienam atteikties no saistības ar ES; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka Gruzijai nevajadzētu atturēties no tuvināšanās Eiropai un vajadzētu pretoties spiedienam atteikties no saistības ar ES;

Moldova

| 42. | atzinīgi vērtē politisko apņemšanos izpildīt asociācijas nolīguma, tostarp padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma (DCFTA), prasības, kā arī rīcības plānu vīzu liberalizācijas jomā un progresu, kas panākts saistībā ar cauruļvadu projektu starp Jasi un Ungeni; uzteic valsts modernizācijas centienus, jo īpaši izglītībai paredzēto izdevumu palielināšanu; prasa drīzumā parakstīt minēto nolīgumu un pabeigt visus nepieciešamos pasākumus, lai nolīgumu varētu īstenot pēc iespējas drīzāk; tomēr apzinās demokrātisko institūciju vājumu un to, ka šīs institūcijas ir pastāvīgi jāstiprina; mudina Moldovas valdību turpināt nopietni strādāt, īstenojot vajadzīgos pasākumus; uzskata, ka politiskā stabilitāte un noturīga vienprātība attiecībā uz reformām, īpaši attiecībā uz tiesiskumu un valsts iestāžu neatkarību, ir ļoti svarīgas Moldovas centienos tuvināties Eiropai; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē politisko apņemšanos izpildīt asociācijas nolīguma, tostarp padziļināta un visaptveroša brīvās tirdzniecības nolīguma (DCFTA), prasības, kā arī rīcības plānu vīzu liberalizācijas jomā un progresu, kas panākts saistībā ar cauruļvadu projektu starp Jasi un Ungeni; uzteic valsts modernizācijas centienus, jo īpaši izglītībai paredzēto izdevumu palielināšanu; prasa drīzumā parakstīt minēto nolīgumu un pabeigt visus nepieciešamos pasākumus, lai nolīgumu varētu īstenot pēc iespējas drīzāk; tomēr apzinās demokrātisko institūciju vājumu un to, ka šīs institūcijas ir pastāvīgi jāstiprina; mudina Moldovas valdību turpināt nopietni strādāt, īstenojot vajadzīgos pasākumus; uzskata, ka politiskā stabilitāte un noturīga vienprātība attiecībā uz reformām, īpaši attiecībā uz tiesiskumu un valsts iestāžu neatkarību, ir ļoti svarīgas Moldovas centienos tuvināties Eiropai;

| 43. | mudina sākt asociācijas nolīguma, tostarp DCFTA, procedūru Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē un cer ātri pabeigt dialogu vīzu jautājumā; atzīst nozīmīgo ietekmi, kāda asociācijas nolīguma īstenošanai, brīvajai tirdzniecībai un bezvīzu režīmam būs uz reformu procesu Moldovā; šajā sakarībā norāda, ka nesen notikusī politiskā krīze ir atklājusi līdzšinējā demokratizācijas procesa trauslumu, un uzsver, ka ir jāstrādā ar patiešām uzticamu, neatkarīgu demokrātisku institūciju veidošanu; |
| --- | --- |

43.

mudina sākt asociācijas nolīguma, tostarp DCFTA, procedūru Viļņas augstākā līmeņa sanāksmē un cer ātri pabeigt dialogu vīzu jautājumā; atzīst nozīmīgo ietekmi, kāda asociācijas nolīguma īstenošanai, brīvajai tirdzniecībai un bezvīzu režīmam būs uz reformu procesu Moldovā; šajā sakarībā norāda, ka nesen notikusī politiskā krīze ir atklājusi līdzšinējā demokratizācijas procesa trauslumu, un uzsver, ka ir jāstrādā ar patiešām uzticamu, neatkarīgu demokrātisku institūciju veidošanu;

| 44. | iesaka nekavēties ar asociācijas nolīguma parakstīšanu tuvākajā nākotnē (pēc Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes), ja nemainās pašreizējā atbilstība prasībām; |
| --- | --- |

44.

iesaka nekavēties ar asociācijas nolīguma parakstīšanu tuvākajā nākotnē (pēc Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes), ja nemainās pašreizējā atbilstība prasībām;

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pilnībā liberalizēt vīna importu no Moldovas un cer, ka drīza šā priekšlikuma īstenošana palīdzēs kompensēt negatīvo ietekmi, kas radusies pēc Moldovas vīna importa aizlieguma Krievijā; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pilnībā liberalizēt vīna importu no Moldovas un cer, ka drīza šā priekšlikuma īstenošana palīdzēs kompensēt negatīvo ietekmi, kas radusies pēc Moldovas vīna importa aizlieguma Krievijā;

| 46. | atzinīgi vērtē jaunas cauruļvadu līnijas atklāšanu starp Moldovu un Rumāniju un mudina turpināt šādus centienus un turēties pretī Krievijas spiedienam atteikties no asociācijas nolīguma; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē jaunas cauruļvadu līnijas atklāšanu starp Moldovu un Rumāniju un mudina turpināt šādus centienus un turēties pretī Krievijas spiedienam atteikties no asociācijas nolīguma;

Ukraina

| 47. | atzinīgi vērtē pašreizējo Ukrainas un ES dialogu un kopīgo mērķi parakstīt asociācijas nolīgumu Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē pašreizējo Ukrainas un ES dialogu un kopīgo mērķi parakstīt asociācijas nolīgumu Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī;

| 48. | mudina Ukrainas iestādes turpināt darbu asociācijas nolīguma prasību, kas noteiktas Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumos par Ukrainu un Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā par stāvokli Ukrainā (19), īstenošanā un nenovērsto selektīvā tiesiskuma, un vēlēšanu un tiesisko reformu problēmu risināšanā; tomēr atzinīgi vērtē gan prezidenta V. Janukoviča, gan opozīcijas līderu neseno apņemšanos turpināt nepieciešamo tiesību aktu virzīšanu cauri parlamentam (Verkhovna Rada), un sagaida strauju šo solījumus izpildi līdz Viļņas augstākā līmeņa sanāksmei; atzīst līdz šim sasniegto, taču uzsver, ka jāturpina reformas, jo īpaši Prokuratūras reforma; atzinīgi vērtē darbu, ko veikusi Eiropas Parlamenta novērošanas misija Ukrainā, un atzinīgi vērtē tās pilnvaru termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 12. novembrim; pauž cerības un pārliecību, ka drīzumā tiks panākts abpusēji pieņemams Jūlijas Timošenko lietas risinājums, pamatojoties uz Pat Cox un Aleksander Kwaśniewski aicinājumu Ukrainas prezidentam; |
| --- | --- |

48.

mudina Ukrainas iestādes turpināt darbu asociācijas nolīguma prasību, kas noteiktas Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumos par Ukrainu un Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā par stāvokli Ukrainā (19), īstenošanā un nenovērsto selektīvā tiesiskuma, un vēlēšanu un tiesisko reformu problēmu risināšanā; tomēr atzinīgi vērtē gan prezidenta V. Janukoviča, gan opozīcijas līderu neseno apņemšanos turpināt nepieciešamo tiesību aktu virzīšanu cauri parlamentam (Verkhovna Rada), un sagaida strauju šo solījumus izpildi līdz Viļņas augstākā līmeņa sanāksmei; atzīst līdz šim sasniegto, taču uzsver, ka jāturpina reformas, jo īpaši Prokuratūras reforma; atzinīgi vērtē darbu, ko veikusi Eiropas Parlamenta novērošanas misija Ukrainā, un atzinīgi vērtē tās pilnvaru termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 12. novembrim; pauž cerības un pārliecību, ka drīzumā tiks panākts abpusēji pieņemams Jūlijas Timošenko lietas risinājums, pamatojoties uz Pat Cox un Aleksander Kwaśniewski aicinājumu Ukrainas prezidentam;

| 49. | atzīst Ukrainas centienus tuvināties Eiropai un atkārtoti norāda, ka ES un Ukrainas attiecību padziļināšana un tas, ka Ukrainai tiek pavērta Eiropas perspektīva, ir ļoti nozīmīgi un atbilst abu pušu interesēm; |
| --- | --- |

49.

atzīst Ukrainas centienus tuvināties Eiropai un atkārtoti norāda, ka ES un Ukrainas attiecību padziļināšana un tas, ka Ukrainai tiek pavērta Eiropas perspektīva, ir ļoti nozīmīgi un atbilst abu pušu interesēm;

| 50. | ierosina Padomei parakstīt asociācijas nolīgumu starp ES un tās dalībvalstīm no vienas puses un Ukrainu – no otras puses, ja tiek izpildītas prasības, kas oficiāli izvirzītas Ārlietu padomes 2012. gada 10. decembra sanāksmē un atbalstītas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā; ar nosacījumu, ka tiek ievēroti iepriekš minētie noteikumi, pauž atbalstu Padomes lēmumam provizoriski piemērot ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu uzreiz pēc tā parakstīšanas; ar nosacījumu, ka ir ievērotas visas prasības un ir notikusi parakstīšana, pauž gatavību turpināt darbu, lai pilnībā ratificētu šo ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu pašreizējā sasaukuma laikā; |
| --- | --- |

50.

ierosina Padomei parakstīt asociācijas nolīgumu starp ES un tās dalībvalstīm no vienas puses un Ukrainu – no otras puses, ja tiek izpildītas prasības, kas oficiāli izvirzītas Ārlietu padomes 2012. gada 10. decembra sanāksmē un atbalstītas Parlamenta 2012. gada 13. decembra rezolūcijā; ar nosacījumu, ka tiek ievēroti iepriekš minētie noteikumi, pauž atbalstu Padomes lēmumam provizoriski piemērot ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu uzreiz pēc tā parakstīšanas; ar nosacījumu, ka ir ievērotas visas prasības un ir notikusi parakstīšana, pauž gatavību turpināt darbu, lai pilnībā ratificētu šo ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu pašreizējā sasaukuma laikā;

| 51. | nosoda nesenās tirdzniecības sankcijas, kuras Krievija piemērojusi eksportam no Ukrainas un kuru mērķis ir izdarīt spiedienu uz Ukrainu, lai tā neparakstītu asociācijas nolīgumu ar ES; aicina Krieviju nepiemērot šādas sankcijas un neizdarīt nepamatotu politisku iejaukšanos un spiedienu; |
| --- | --- |

51.

nosoda nesenās tirdzniecības sankcijas, kuras Krievija piemērojusi eksportam no Ukrainas un kuru mērķis ir izdarīt spiedienu uz Ukrainu, lai tā neparakstītu asociācijas nolīgumu ar ES; aicina Krieviju nepiemērot šādas sankcijas un neizdarīt nepamatotu politisku iejaukšanos un spiedienu;

Dienvidu kaimiņvalstis

| 52. | pauž bažas par grūtībām, ar kurām saskaras Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, risinot ar pāreju uz demokrātiju saistītās problēmas; |
| --- | --- |

52.

pauž bažas par grūtībām, ar kurām saskaras Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, risinot ar pāreju uz demokrātiju saistītās problēmas;

| 53. | uzsver būtisko nozīmi, kāda ir bijusi Savienības un tās dalībvalstu sniegtajai juridiskajai un tehniskajai palīdzībai pārejas procesā esošajām Arābu pavasara skarto valstu iestādēm, palīdzot tām sasniegt konkrētus rezultātus aktīvu atgūšanā; |
| --- | --- |

53.

uzsver būtisko nozīmi, kāda ir bijusi Savienības un tās dalībvalstu sniegtajai juridiskajai un tehniskajai palīdzībai pārejas procesā esošajām Arābu pavasara skarto valstu iestādēm, palīdzot tām sasniegt konkrētus rezultātus aktīvu atgūšanā;

| 54. | atzinīgi vērtē veiksmīgi īstenoto iniciatīvu izveidot darba grupas Tunisijas, Jordānas un Ēģiptes jautājumos un uzsver, ka šīm sanāksmēm, kurās piedalās privātas ieinteresētās puses, publiskas iestādes un starptautiskas organizācijas, būtu jānodrošina lielāka pilsoniskās sabiedrības un NVO iesaistīšana un būtu jānodrošina taustāmi rezultāti, ja politiskā situācija ļaus īstenot plašāku ekonomisko sadarbību un integrāciju; ierosina apsvērt iespēju paplašināt minēto iniciatīvu, izmantojot to arī citās šī reģiona valstīs; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē veiksmīgi īstenoto iniciatīvu izveidot darba grupas Tunisijas, Jordānas un Ēģiptes jautājumos un uzsver, ka šīm sanāksmēm, kurās piedalās privātas ieinteresētās puses, publiskas iestādes un starptautiskas organizācijas, būtu jānodrošina lielāka pilsoniskās sabiedrības un NVO iesaistīšana un būtu jānodrošina taustāmi rezultāti, ja politiskā situācija ļaus īstenot plašāku ekonomisko sadarbību un integrāciju; ierosina apsvērt iespēju paplašināt minēto iniciatīvu, izmantojot to arī citās šī reģiona valstīs;

| 55. | uzskata, ka veiksmīgai pārejai uz ilgtspējīgu demokrātiju ir jābūt Savienības prioritātei attiecībā uz dienvidu kaimiņvalstīm, un prasa ES iestādēm un dalībvalstīm palielināt ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka veiksmīgai pārejai uz ilgtspējīgu demokrātiju ir jābūt Savienības prioritātei attiecībā uz dienvidu kaimiņvalstīm, un prasa ES iestādēm un dalībvalstīm palielināt ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā;

| 56. | ierosina Savienībai saglabāt un vajadzības gadījumā palielināt ieguldījumu pārejas procesa atbalstam dienvidu partnervalstīs, galveno uzmanību pievēršot pārejai uz demokrātiju, partnerībai ar iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību un ilgtspējīgai un iekļaujošai ekonomikas izaugsmei; |
| --- | --- |

56.

ierosina Savienībai saglabāt un vajadzības gadījumā palielināt ieguldījumu pārejas procesa atbalstam dienvidu partnervalstīs, galveno uzmanību pievēršot pārejai uz demokrātiju, partnerībai ar iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību un ilgtspējīgai un iekļaujošai ekonomikas izaugsmei;

| 57. | norāda, ka sociālais taisnīgums un dzīves kvalitātes uzlabošana ir galvenie elementi dienvidu kaimiņvalstīs pašlaik notiekošajā pārejas procesā; pauž dziļas bažas par situāciju nodarbinātības jomā, jo īpaši jauniešu vidū, un mudina Komisiju atbalstīt efektīvu politiku nodarbinātības jautājumos; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka sociālais taisnīgums un dzīves kvalitātes uzlabošana ir galvenie elementi dienvidu kaimiņvalstīs pašlaik notiekošajā pārejas procesā; pauž dziļas bažas par situāciju nodarbinātības jomā, jo īpaši jauniešu vidū, un mudina Komisiju atbalstīt efektīvu politiku nodarbinātības jautājumos;

| 58. | norāda, ka to studentu skaits no dienvidu kaimiņvalstīm, kuri piedalās programmās Tempus un Erasmus Mundus, ir ļoti zems, lai gan šīm programmām 2012. gadā ir piešķirts papildu finansējums; atkārtoti aicina Komisiju izveidot Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstīm paredzētu programmu Leonardo da Vinci, lai veicinātu tādu gados jaunu mācekļu mobilitāti, kuri vēlas iegūt profesionālo izglītību ārzemēs, tādējādi dodot ieguldījumu cīņā pret jauniešu bezdarbu, kas dienvidu kaimiņvalstīs ir plaši izplatīts; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka to studentu skaits no dienvidu kaimiņvalstīm, kuri piedalās programmās Tempus un Erasmus Mundus, ir ļoti zems, lai gan šīm programmām 2012. gadā ir piešķirts papildu finansējums; atkārtoti aicina Komisiju izveidot Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstīm paredzētu programmu Leonardo da Vinci, lai veicinātu tādu gados jaunu mācekļu mobilitāti, kuri vēlas iegūt profesionālo izglītību ārzemēs, tādējādi dodot ieguldījumu cīņā pret jauniešu bezdarbu, kas dienvidu kaimiņvalstīs ir plaši izplatīts;

| 59. | prasa Savienībai un tās dalībvalstis īstenot reālu un efektīvu mobilitātes politiku attiecībā uz dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši vienlaikus parakstot vīzu liberalizācijas nolīgumus un atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas līdzīgi tiem, kuri tika parakstīti ar lielāko daļu Austrumu partnerības dalībvalstu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi veicināt mobilitāti un sadarbību akadēmiskās un profesionālās izglītības jomā, paplašinot un palielinot pašreiz īstenotās programmas un skolēnu, absolventu, pedagogu un akadēmisko mācībspēku mobilitāti, veicinot augstskolu un citu mācību iestāžu īstenotu apmaiņu un veidojot publiskā un privātā sektora partnerības pētniecības un uzņēmējdarbības jomā; uzskata par būtisku izstrādāt vienkāršākas procedūras vīzu izsniegšanai šādu programmu dalībniekiem; prasa ES izstrādāt apdomīgu un visaptverošu stratēģiju, kas ietvertu EĀDD, Komisiju, dalībvalstis un dienvidu kaimiņvalstu pārstāvjus, lai risinātu migrācijas un jautājumus un aizsargātu bēgļus un patvēruma meklētājus no dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši ņemot vērā Arābu pavasari un nestabilitāti, kas joprojām turpinās Ziemeļāfrikā; |
| --- | --- |

59.

prasa Savienībai un tās dalībvalstis īstenot reālu un efektīvu mobilitātes politiku attiecībā uz dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši vienlaikus parakstot vīzu liberalizācijas nolīgumus un atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas līdzīgi tiem, kuri tika parakstīti ar lielāko daļu Austrumu partnerības dalībvalstu; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi veicināt mobilitāti un sadarbību akadēmiskās un profesionālās izglītības jomā, paplašinot un palielinot pašreiz īstenotās programmas un skolēnu, absolventu, pedagogu un akadēmisko mācībspēku mobilitāti, veicinot augstskolu un citu mācību iestāžu īstenotu apmaiņu un veidojot publiskā un privātā sektora partnerības pētniecības un uzņēmējdarbības jomā; uzskata par būtisku izstrādāt vienkāršākas procedūras vīzu izsniegšanai šādu programmu dalībniekiem; prasa ES izstrādāt apdomīgu un visaptverošu stratēģiju, kas ietvertu EĀDD, Komisiju, dalībvalstis un dienvidu kaimiņvalstu pārstāvjus, lai risinātu migrācijas un jautājumus un aizsargātu bēgļus un patvēruma meklētājus no dienvidu kaimiņvalstīm, jo īpaši ņemot vērā Arābu pavasari un nestabilitāti, kas joprojām turpinās Ziemeļāfrikā;

| 60. | atkārtoti norāda, cik svarīgi ir tas, lai ES iestādes un dalībvalstis apliecinātu patiesu politisko gribu aktīvi iesaistīties konfliktu risināšanā šajā reģionā, jo īpaši Izraēlas un palestīniešu konfliktā, lai tie vairs nekavētu EKP īstenošanu; |
| --- | --- |

60.

atkārtoti norāda, cik svarīgi ir tas, lai ES iestādes un dalībvalstis apliecinātu patiesu politisko gribu aktīvi iesaistīties konfliktu risināšanā šajā reģionā, jo īpaši Izraēlas un palestīniešu konfliktā, lai tie vairs nekavētu EKP īstenošanu;

| 61. | uzskata par prioritāti atbalsta sniegšanu partnervalstīm, izstrādājot un finansējot reģionālās politikas projektus un integrējot reģionālos anklāvus; šajā sakarībā iesaka veikt pasākumus, lai izmantotu Savienības pieredzi Eiropas reģionālo fondu pārvaldībā, attīstot abu partnervalstu un “Savienības Vidusjūrai” Sekretariāta kompetenci; |
| --- | --- |

61.

uzskata par prioritāti atbalsta sniegšanu partnervalstīm, izstrādājot un finansējot reģionālās politikas projektus un integrējot reģionālos anklāvus; šajā sakarībā iesaka veikt pasākumus, lai izmantotu Savienības pieredzi Eiropas reģionālo fondu pārvaldībā, attīstot abu partnervalstu un “Savienības Vidusjūrai” Sekretariāta kompetenci;

| 62. | uzskata, ka steidzami ir jāveicina Magribas valstu ilgtspējīgas un iekļaujošas sociālekonomiskās attīstības un integrācijas projekti, lai sekmētu preču, pakalpojumu, kapitāla un personu apriti; atgādina, ka konflikts Rietumsahārā ir nozīmīgs šķērslis reģiona integrācijai; aicina Alžīriju un Maroku izveidot aktīvu partnerību, kas spētu atrisināt reģionālās problēmas, tostarp Rietumsahāras konfliktu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē augstās pārstāves un Komisijas 2012. gada decembra kopīgo paziņojumu, kurā izklāstīti priekšlikumi atbalsta sniegšanai piecām Magribas valstīm to centienos nodrošināt ciešāku sadarbību un dziļāku reģionālo integrāciju; atzinīgi vērtē to, ka Savienība ir uzņēmusies būt par “Savienības Vidusjūrai” ziemeļu līdzpriekšsēdētāju, un sagaida, ka tā veicinās politikas saskaņotību, vispārējo koordināciju un efektivitāti, īpaši pievēršot uzmanību projektiem, kuri saņem finansējumu; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka steidzami ir jāveicina Magribas valstu ilgtspējīgas un iekļaujošas sociālekonomiskās attīstības un integrācijas projekti, lai sekmētu preču, pakalpojumu, kapitāla un personu apriti; atgādina, ka konflikts Rietumsahārā ir nozīmīgs šķērslis reģiona integrācijai; aicina Alžīriju un Maroku izveidot aktīvu partnerību, kas spētu atrisināt reģionālās problēmas, tostarp Rietumsahāras konfliktu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē augstās pārstāves un Komisijas 2012. gada decembra kopīgo paziņojumu, kurā izklāstīti priekšlikumi atbalsta sniegšanai piecām Magribas valstīm to centienos nodrošināt ciešāku sadarbību un dziļāku reģionālo integrāciju; atzinīgi vērtē to, ka Savienība ir uzņēmusies būt par “Savienības Vidusjūrai” ziemeļu līdzpriekšsēdētāju, un sagaida, ka tā veicinās politikas saskaņotību, vispārējo koordināciju un efektivitāti, īpaši pievēršot uzmanību projektiem, kuri saņem finansējumu;

| 63. | mudina visas konfliktā iesaistītās puses darboties ar mērķi panākt taisnīgu, mierīgu, ilgstošu un savstarpēji pieņemamu politisko risinājumu Rietumsahārā saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām, tostarp tām, kurās pieļauta pašnoteikšanās; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesības un šo tiesību ievērošanu Rietumsahārā un Tindūfas nometnēs, tostarp tajās, kur tiek turēti Rietumsahāras politieslodzītie, kuriem nav notikusi taisnīga tiesa un kuri būtu jāatbrīvo; |
| --- | --- |

63.

mudina visas konfliktā iesaistītās puses darboties ar mērķi panākt taisnīgu, mierīgu, ilgstošu un savstarpēji pieņemamu politisko risinājumu Rietumsahārā saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām, tostarp tām, kurās pieļauta pašnoteikšanās; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt Rietumsahāras iedzīvotāju cilvēktiesības un šo tiesību ievērošanu Rietumsahārā un Tindūfas nometnēs, tostarp tajās, kur tiek turēti Rietumsahāras politieslodzītie, kuriem nav notikusi taisnīga tiesa un kuri būtu jāatbrīvo;

| 64. | vērš uzmanību uz to, cik nozīmīga ir “Savienība Vidusjūrai” kā instruments attiecību institucionalizēšanai ar dienvidu kaimiņvalstīm; uzsver gaidāmo ministru sanāksmju nozīmību Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerības stiprināšanā un kopīgu projektu virzīšanā; |
| --- | --- |

64.

vērš uzmanību uz to, cik nozīmīga ir “Savienība Vidusjūrai” kā instruments attiecību institucionalizēšanai ar dienvidu kaimiņvalstīm; uzsver gaidāmo ministru sanāksmju nozīmību Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerības stiprināšanā un kopīgu projektu virzīšanā;

| 65. | atkārtoti apstiprina, ka Dienvidu partnerības mērķis ir tuvināt abu Vidusjūras krastu valstis, lai izveidotu miera, demokrātijas, drošības un labklājības zonu šī reģiona 800 miljoniem iedzīvotāju, un nodrošināt ES un tās partnervalstīm efektīvu divpusēju un daudzpusēju pamatu, kas dod iespēju pārvarēt problēmas demokrātijas, sociālajā un ekonomikas jomā, veicināt reģionālo integrāciju, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecību, un nodrošināt to vienlaicīgu attīstību, kas nāktu par labu visiem iesaistītajiem, kā arī palīdzēt partnervalstīm demokrātiskas, plurālistiskas un sekulāras valsts veidošanā, jo īpaši izmantojot institucionālo spēju veidošanas programmas un vienlaikus izstrādājot arī savstarpēji izdevīgus, līdzsvarotus un vērienīgus preču un pakalpojumu tirdzniecības nosacījumus, pirms tam veicot attiecīgus ietekmes novērtējumus, kas varētu novest pie DCFTA noslēgšanas; uzskata, ka tas noteikti būs pirmais solis virzībā uz plašu Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas zonu, kas varētu palīdzēt arī novērst ekonomiskas problēmas mūsu kaimiņattiecības politikas dienvidu partnervalstīs un veicināt integrāciju dienvidvalstu starpā; |
| --- | --- |

65.

atkārtoti apstiprina, ka Dienvidu partnerības mērķis ir tuvināt abu Vidusjūras krastu valstis, lai izveidotu miera, demokrātijas, drošības un labklājības zonu šī reģiona 800 miljoniem iedzīvotāju, un nodrošināt ES un tās partnervalstīm efektīvu divpusēju un daudzpusēju pamatu, kas dod iespēju pārvarēt problēmas demokrātijas, sociālajā un ekonomikas jomā, veicināt reģionālo integrāciju, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecību, un nodrošināt to vienlaicīgu attīstību, kas nāktu par labu visiem iesaistītajiem, kā arī palīdzēt partnervalstīm demokrātiskas, plurālistiskas un sekulāras valsts veidošanā, jo īpaši izmantojot institucionālo spēju veidošanas programmas un vienlaikus izstrādājot arī savstarpēji izdevīgus, līdzsvarotus un vērienīgus preču un pakalpojumu tirdzniecības nosacījumus, pirms tam veicot attiecīgus ietekmes novērtējumus, kas varētu novest pie DCFTA noslēgšanas; uzskata, ka tas noteikti būs pirmais solis virzībā uz plašu Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas zonu, kas varētu palīdzēt arī novērst ekonomiskas problēmas mūsu kaimiņattiecības politikas dienvidu partnervalstīs un veicināt integrāciju dienvidvalstu starpā;

| 66. | uzsver, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nozagto aktīvu atgūšanas veicināšana ir ES morāls pienākums; uzskata, ka aktīvu atgūšana savas simboliskās nozīmes dēļ ir izteikti politisks jautājums un ka, ievērojot demokrātijas un tiesiskuma principus, ir jāatjauno atbildīgums; norāda, ka aktīvu atgūšana ir jāuzskata par svarīgu ES politisko apņemšanos partnerībā ar dienvidu kaimiņvalstīm; atkārtoti norāda, ka ir jāizveido ES mehānisms juridiskās palīdzības sniegšanai dienvidu kaimiņvalstīm aktīvu atgūšanas procesā; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka bijušo diktatoru un viņu režīmu nozagto aktīvu atgūšanas veicināšana ir ES morāls pienākums; uzskata, ka aktīvu atgūšana savas simboliskās nozīmes dēļ ir izteikti politisks jautājums un ka, ievērojot demokrātijas un tiesiskuma principus, ir jāatjauno atbildīgums; norāda, ka aktīvu atgūšana ir jāuzskata par svarīgu ES politisko apņemšanos partnerībā ar dienvidu kaimiņvalstīm; atkārtoti norāda, ka ir jāizveido ES mehānisms juridiskās palīdzības sniegšanai dienvidu kaimiņvalstīm aktīvu atgūšanas procesā;

| 67. | aicina Komisiju, EĀAD un dalībvalstis darīt vairāk, lai mudinātu minētā reģiona valstis iekļaut likumos nepārprotamus noteikumus un īstenot programmas, kuru mērķis ir nodrošināt sieviešu tiesību ievērošanu, sieviešu iesaistīšanu politisku un ekonomisku lēmumu pieņemšanā, izglītības pieejamību sievietēm un viņu ekonomisko neatkarību, kā arī jebkādas vardarbības pret sievietēm izskaušanu; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju, EĀAD un dalībvalstis darīt vairāk, lai mudinātu minētā reģiona valstis iekļaut likumos nepārprotamus noteikumus un īstenot programmas, kuru mērķis ir nodrošināt sieviešu tiesību ievērošanu, sieviešu iesaistīšanu politisku un ekonomisku lēmumu pieņemšanā, izglītības pieejamību sievietēm un viņu ekonomisko neatkarību, kā arī jebkādas vardarbības pret sievietēm izskaušanu;

| 68. | uzskata, ka ES būtu jāsniedz palīdzība un konsultācijas likumdevējiem ar IKT jomu saistītu tiesību aktu plānošanā un izstrādē, jo šie tiesību akti varētu ļaut izmantot digitālo tehnoloģiju milzīgo potenciālu gan demokratizācijas procesā, gan ekonomikas attīstībā un reģionālajā sadarbībā; uzskata, ka ir brīvai informācijas apritei un interneta pieejamībai ir būtiska nozīme sociālekonomisku uzlabojumu panākšanā; šajā sakarībā uzsver digitālās brīvības ievērošanas nozīmību; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka ES būtu jāsniedz palīdzība un konsultācijas likumdevējiem ar IKT jomu saistītu tiesību aktu plānošanā un izstrādē, jo šie tiesību akti varētu ļaut izmantot digitālo tehnoloģiju milzīgo potenciālu gan demokratizācijas procesā, gan ekonomikas attīstībā un reģionālajā sadarbībā; uzskata, ka ir brīvai informācijas apritei un interneta pieejamībai ir būtiska nozīme sociālekonomisku uzlabojumu panākšanā; šajā sakarībā uzsver digitālās brīvības ievērošanas nozīmību;

| 69. | pauž nopietnas bažas par aizvien pieaugošo reliģiski pamatoto vardarbību reģionā, īpaši pret kristiešiem, un aicina Savienību EKP ietvaros rīkoties arī šajā jautājumā; |
| --- | --- |

69.

pauž nopietnas bažas par aizvien pieaugošo reliģiski pamatoto vardarbību reģionā, īpaši pret kristiešiem, un aicina Savienību EKP ietvaros rīkoties arī šajā jautājumā;

| 70. | atkārtoti aicina Komisiju piesaistīt lielāku uzmanību Austrumu partnerības un “Savienības Vidusjūrai” projektiem partnervalstīs un padarīt tos vieglāk uztveramus šo valstu iedzīvotājiem, demonstrējot pievienoto vērtību, ko rada sadarbība ar ES; |
| --- | --- |

70.

atkārtoti aicina Komisiju piesaistīt lielāku uzmanību Austrumu partnerības un “Savienības Vidusjūrai” projektiem partnervalstīs un padarīt tos vieglāk uztveramus šo valstu iedzīvotājiem, demonstrējot pievienoto vērtību, ko rada sadarbība ar ES;

Alžīrija

| 71. | norāda, ka Alžīrija ir apstiprinājusi nodomu iesaistīties EKP, taču vēl nav pieņēmusi rīcības plānu; atzinīgi vērtē sarunu sākšanu par ES un Alžīrijas rīcības plānu un stingri mudina Alžīriju izmantot šī instrumenta sniegtās priekšrocības attiecību uzlabošanā ar ES; aicina ES un Alžīriju paātrināt EKP ietvaros notiekošo sarunu gaitu, lai ātri pieņemtu rīcības plānu; |
| --- | --- |

71.

norāda, ka Alžīrija ir apstiprinājusi nodomu iesaistīties EKP, taču vēl nav pieņēmusi rīcības plānu; atzinīgi vērtē sarunu sākšanu par ES un Alžīrijas rīcības plānu un stingri mudina Alžīriju izmantot šī instrumenta sniegtās priekšrocības attiecību uzlabošanā ar ES; aicina ES un Alžīriju paātrināt EKP ietvaros notiekošo sarunu gaitu, lai ātri pieņemtu rīcības plānu;

| 72. | atzinīgi vērtē pasākumus, ko ir veicis Alžīrijas parlaments, lai uzlabotu sadarbību ar Eiropas Parlamentu un abu šo parlamentu politiskā dialoga kvalitāti; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē pasākumus, ko ir veicis Alžīrijas parlaments, lai uzlabotu sadarbību ar Eiropas Parlamentu un abu šo parlamentu politiskā dialoga kvalitāti;

| 73. | atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada 7. jūlijā tika parakstīts saprašanās memorands par Eiropas Savienības un Alžīrijas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā, kas galu galā ļaus panākt tirgu ciešāku integrāciju, infrastruktūras attīstību un tehnoloģiju nodošanu abu pušu starpā; |
| --- | --- |

73.

atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada 7. jūlijā tika parakstīts saprašanās memorands par Eiropas Savienības un Alžīrijas stratēģisko partnerību enerģētikas jomā, kas galu galā ļaus panākt tirgu ciešāku integrāciju, infrastruktūras attīstību un tehnoloģiju nodošanu abu pušu starpā;

| 74. | uzsver, ka ir vajadzīga politika, kas ļautu pilnībā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās; cer, ka gaidāmā Alžīrijas konstitūcijas pārskatīšana notiks atklāti un pārredzami, ļaujot šai procesā iesaistīties visu valstī pārstāvēto politisko virzienu pārstāvjiem, un tā, lai tas veicinātu demokrātijas un tiesiskuma konsolidāciju; norāda, ka Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misija (ES VNM), kas tika nosūtīta uz vispārējām vēlēšanām Alžīrijā 2012. gada 10. maijā, ir noritējusi gludi; atgādina VNM ieteikumus un mudina Alžīrijas iestādes, gatavojoties turpmākajām vēlēšanām, veikt vajadzīgos uzlabojumus; atkārtoti piedāvā Savienības atbalstu šajā procesā; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka ir vajadzīga politika, kas ļautu pilnībā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās; cer, ka gaidāmā Alžīrijas konstitūcijas pārskatīšana notiks atklāti un pārredzami, ļaujot šai procesā iesaistīties visu valstī pārstāvēto politisko virzienu pārstāvjiem, un tā, lai tas veicinātu demokrātijas un tiesiskuma konsolidāciju; norāda, ka Eiropas Savienības Vēlēšanu novērošanas misija (ES VNM), kas tika nosūtīta uz vispārējām vēlēšanām Alžīrijā 2012. gada 10. maijā, ir noritējusi gludi; atgādina VNM ieteikumus un mudina Alžīrijas iestādes, gatavojoties turpmākajām vēlēšanām, veikt vajadzīgos uzlabojumus; atkārtoti piedāvā Savienības atbalstu šajā procesā;

| 75. | aicina Savienību vēl vairāk pastiprināt un intensificēt tās atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām Alžīrijā un programmām, ar kurām tiek veicināta sieviešu un jauniešu nodarbinātība, ekonomikas pārvaldība, uzņēmējdarbības vides uzlabošana un pamatbrīvību un pamattiesību stiprināšana; |
| --- | --- |

75.

aicina Savienību vēl vairāk pastiprināt un intensificēt tās atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām Alžīrijā un programmām, ar kurām tiek veicināta sieviešu un jauniešu nodarbinātība, ekonomikas pārvaldība, uzņēmējdarbības vides uzlabošana un pamatbrīvību un pamattiesību stiprināšana;

| 76. | mudina Alžīriju atvieglot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, veicinot biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās; |
| --- | --- |

76.

mudina Alžīriju atvieglot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, veicinot biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās;

Ēģipte

| 77. | pauž bažas par pašreizējo politisko attīstību Ēģiptē pēc militārā apvērsuma 2013. gada 3. jūlijā, par politisko polarizāciju, nopietnajām ekonomiskajām grūtībām un stāvokli valstī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā, kā arī par drošību šajā reģionā, īpaši ņemot vērā Sinaju; nepārprotami nosoda visus vardarbības aktus, tostarp uzbrukumus koptu baznīcām, un uzskata, ka Ēģiptes drošības spēku nesenie pasākumi nav bijuši samērīgi un to rezultātā bojā gājušo un ievainoto skaits ir nepieņemami liels; aicina Ēģiptes valdību neveikt šādas darbības; mudina visas politiskās partijas iesaistīties patiešām iekļaujošā dialogā, lai atjaunotu demokrātisku procesu, atsaucoties uz Ēģiptes tautas likumīgajām prasībām un centieniem; uzsver, ka visu politisko un sociālo spēku, tostarp Musulmaņu brālības mēreno uzskatu pārstāvju, samierināšana valstī ir viens no galvenajiem faktoriem pārejas uz demokrātiju turpināšanā, kas nozīmē arī prezidenta un parlamenta vēlēšanu rīkošanu; uzsver, ka ES ar augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces starpniecību varētu būt piemērota, lai veicinātu valsts nozīmīgāko politisko dalībnieku dialogu, kas nāktu par labu nacionālās vienotības valdības izveidei vēlēšanu sagatavošanas nolūkā; konkrēti iesaka augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei nepārprotami darīt zināmu, ka Musulmaņu brālības pasludināšana par nelikumīgu apdraudētu demokrātisku integrāciju un mazinātu izredzes panākt demokrātiju; |
| --- | --- |

77.

pauž bažas par pašreizējo politisko attīstību Ēģiptē pēc militārā apvērsuma 2013. gada 3. jūlijā, par politisko polarizāciju, nopietnajām ekonomiskajām grūtībām un stāvokli valstī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas jomā, kā arī par drošību šajā reģionā, īpaši ņemot vērā Sinaju; nepārprotami nosoda visus vardarbības aktus, tostarp uzbrukumus koptu baznīcām, un uzskata, ka Ēģiptes drošības spēku nesenie pasākumi nav bijuši samērīgi un to rezultātā bojā gājušo un ievainoto skaits ir nepieņemami liels; aicina Ēģiptes valdību neveikt šādas darbības; mudina visas politiskās partijas iesaistīties patiešām iekļaujošā dialogā, lai atjaunotu demokrātisku procesu, atsaucoties uz Ēģiptes tautas likumīgajām prasībām un centieniem; uzsver, ka visu politisko un sociālo spēku, tostarp Musulmaņu brālības mēreno uzskatu pārstāvju, samierināšana valstī ir viens no galvenajiem faktoriem pārejas uz demokrātiju turpināšanā, kas nozīmē arī prezidenta un parlamenta vēlēšanu rīkošanu; uzsver, ka ES ar augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces starpniecību varētu būt piemērota, lai veicinātu valsts nozīmīgāko politisko dalībnieku dialogu, kas nāktu par labu nacionālās vienotības valdības izveidei vēlēšanu sagatavošanas nolūkā; konkrēti iesaka augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei nepārprotami darīt zināmu, ka Musulmaņu brālības pasludināšana par nelikumīgu apdraudētu demokrātisku integrāciju un mazinātu izredzes panākt demokrātiju;

| 78. | uzsver, ka labklājīga nākotne Ēģiptei ir iespējama vienīgi tad, ja tiks rasts demokrātisks risinājums ar pilnībā darboties spējīgām demokrātiskām iestādēm, kas garantēs visu iedzīvotāju drošību, un ka pārejai uz demokrātiju būtu jāietver tiesību uz taisnīgu tiesu nodrošināšana visiem; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka labklājīga nākotne Ēģiptei ir iespējama vienīgi tad, ja tiks rasts demokrātisks risinājums ar pilnībā darboties spējīgām demokrātiskām iestādēm, kas garantēs visu iedzīvotāju drošību, un ka pārejai uz demokrātiju būtu jāietver tiesību uz taisnīgu tiesu nodrošināšana visiem;

| 79. | aicina Savienību, īstenojot divpusējās attiecības ar Ēģipti un sniedzot tai finansiālu palīdzību, no vienas puses ņemt vērā gan šīs valsts nopietnās ekonomiskās problēmas, gan to izraisītās sociālās sekas, un – no otras puses – piemērot nosacījumu ievērošanas principu (“vairāk par vairāk”); uzskata, ka Savienībai nevajadzētu apņemties īstenot visaptveroša un rūpīgi izstrādāta brīvās tirdzniecības nolīguma ar Ēģipti īstenošanu, kamēr nav izpildīti politiskās stabilitātes priekšnoteikumi, piemēram, ievēlētu demokrātisku varas orgānu izveide, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; norāda, ka 2013. gada 21. augustā Ārlietu padome uzdeva augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei Ketrīnai Eštonei pārskatīt jautājumu par ES palīdzību saskaņā ar EKP un asociācijas nolīgumu, pamatojoties uz Ēģiptes apņemšanos ievērot principus, uz kuriem tie balstās, un rēķinoties, ka tiks turpināta palīdzība visneaizsargātākajām grupām un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

79.

aicina Savienību, īstenojot divpusējās attiecības ar Ēģipti un sniedzot tai finansiālu palīdzību, no vienas puses ņemt vērā gan šīs valsts nopietnās ekonomiskās problēmas, gan to izraisītās sociālās sekas, un – no otras puses – piemērot nosacījumu ievērošanas principu (“vairāk par vairāk”); uzskata, ka Savienībai nevajadzētu apņemties īstenot visaptveroša un rūpīgi izstrādāta brīvās tirdzniecības nolīguma ar Ēģipti īstenošanu, kamēr nav izpildīti politiskās stabilitātes priekšnoteikumi, piemēram, ievēlētu demokrātisku varas orgānu izveide, tiesiskums un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; norāda, ka 2013. gada 21. augustā Ārlietu padome uzdeva augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei Ketrīnai Eštonei pārskatīt jautājumu par ES palīdzību saskaņā ar EKP un asociācijas nolīgumu, pamatojoties uz Ēģiptes apņemšanos ievērot principus, uz kuriem tie balstās, un rēķinoties, ka tiks turpināta palīdzība visneaizsargātākajām grupām un pilsoniskajai sabiedrībai;

| 80. | uzskata, ka Savienībai galvenokārt būtu jāatbalsta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, īpaši sieviešu tiesību, minoritāšu tiesību un uzskatu brīvības ievērošana, kā arī pāreja uz demokrātiju, institucionālo spēju attīstīšana, tiesu iestāžu reformas un reformas drošības jomā, visu demokrātisko politisko partiju attīstība un uzņēmējdarbības vides uzlabošana; uzskata, ka ES būtu jāsaglabā atbalsts un palīdzība, kas patlaban tiek novirzīta NVO un pilsoniskajai sabiedrībai, uzskatot to par daļu no stratēģijas, ar ko atbalsta politiskā procesa dalībniekus Ēģiptē un sponsorē patiesu pāreju uz demokrātiju; atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta lēmumu apturēt eksporta licences Ēģiptei attiecībā uz jebkādu tehniku, ko varētu izmantot represijām valstī, un no jauna izvērtēt eksporta licences, uz kurām attiecas ES kopējā nostāja; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka Savienībai galvenokārt būtu jāatbalsta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, īpaši sieviešu tiesību, minoritāšu tiesību un uzskatu brīvības ievērošana, kā arī pāreja uz demokrātiju, institucionālo spēju attīstīšana, tiesu iestāžu reformas un reformas drošības jomā, visu demokrātisko politisko partiju attīstība un uzņēmējdarbības vides uzlabošana; uzskata, ka ES būtu jāsaglabā atbalsts un palīdzība, kas patlaban tiek novirzīta NVO un pilsoniskajai sabiedrībai, uzskatot to par daļu no stratēģijas, ar ko atbalsta politiskā procesa dalībniekus Ēģiptē un sponsorē patiesu pāreju uz demokrātiju; atzinīgi vērtē Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta lēmumu apturēt eksporta licences Ēģiptei attiecībā uz jebkādu tehniku, ko varētu izmantot represijām valstī, un no jauna izvērtēt eksporta licences, uz kurām attiecas ES kopējā nostāja;

| 81. | atzinīgi vērtē augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces starpniecības centienus un uzskata, ka Savienībai būtu jāizmanto sava unikālā pozīcija un kontaktīkls, kas ietver Ēģiptes puses nozīmīgākos dalībniekus, un jācenšas panākt politisku noregulējumu saskaņā ar pārejas uz demokrātiju pamatprincipiem; |
| --- | --- |

81.

atzinīgi vērtē augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces starpniecības centienus un uzskata, ka Savienībai būtu jāizmanto sava unikālā pozīcija un kontaktīkls, kas ietver Ēģiptes puses nozīmīgākos dalībniekus, un jācenšas panākt politisku noregulējumu saskaņā ar pārejas uz demokrātiju pamatprincipiem;

| 82. | pieņem zināšanai Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 4/2013 par ES sadarbību ar Ēģipti pārvaldības jomā un Komisijas atbildes un aicina Komisiju un EĀDD sagatavot nepieciešamos secinājumus par to, kā Savienības atbalstu padarīt efektīvāku; |
| --- | --- |

82.

pieņem zināšanai Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 4/2013 par ES sadarbību ar Ēģipti pārvaldības jomā un Komisijas atbildes un aicina Komisiju un EĀDD sagatavot nepieciešamos secinājumus par to, kā Savienības atbalstu padarīt efektīvāku;

Izraēla

| 83. | norāda uz to, ka Izraēla ir veiksmīgi īstenojusi rīcības plānu, kurš tika 2005. gada aprīlī uz trim gadiem un pagarināts līdz 2012. gada beigām; pauž nožēlu par pašreizējās Izraēlas valdības piemēroto diskriminācijas politiku un prasa veikt pasākumus, lai atbalstītu minoritāšu tiesības, īpaši arābu izcelsmes Izraēlas iedzīvotāju un valstī pastāvošo beduīnu kopienu tiesības; turklāt aicina Komisiju un EĀDD pastiprināt darbu un turpināt izstrādāt šim nolūkam paredzētus projektus; |
| --- | --- |

83.

norāda uz to, ka Izraēla ir veiksmīgi īstenojusi rīcības plānu, kurš tika 2005. gada aprīlī uz trim gadiem un pagarināts līdz 2012. gada beigām; pauž nožēlu par pašreizējās Izraēlas valdības piemēroto diskriminācijas politiku un prasa veikt pasākumus, lai atbalstītu minoritāšu tiesības, īpaši arābu izcelsmes Izraēlas iedzīvotāju un valstī pastāvošo beduīnu kopienu tiesības; turklāt aicina Komisiju un EĀDD pastiprināt darbu un turpināt izstrādāt šim nolūkam paredzētus projektus;

| 84. | atzinīgi vērtē tiešu sarunu atsākšanu starp Izraēlas un Palestīnas iedzīvotājiem; uzsver atbalstu divu valstu risinājumam, pamatojoties uz 1967. gada robežām, savstarpēji vienojoties par apmaiņu ar zemi un Jeruzalemi nosakot par abu valstu galvaspilsētu; neatbalsta un atkārtoti nosoda nelikumīgo apmetņu skaita pieaugumu okupētajās teritorijās un aicina Izraēlas valdību pārtraukt apmetņu veidošanu un atcelt visus plānotos jaunu apmetņu celtniecības projektus; stingri atgādina, ka apmetņu celtniecība ir konkrēts šķērslis gan miera sarunu procesam starp Izraēlu un palestīniešiem, gan divu valstu risinājuma iespējamībai; vērš uzmanību uz ES noteiktajām pamatnostādnēm attiecībā uz Izraēlas struktūru, kas kopš 1967. gada jūnija veidotas Izraēlas okupētajās teritorijās, un to šajā teritorijā īstenoto darbību iespējām no 2014. gada pretendēt uz dotācijām, balvām un ES dibinātiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

84.

atzinīgi vērtē tiešu sarunu atsākšanu starp Izraēlas un Palestīnas iedzīvotājiem; uzsver atbalstu divu valstu risinājumam, pamatojoties uz 1967. gada robežām, savstarpēji vienojoties par apmaiņu ar zemi un Jeruzalemi nosakot par abu valstu galvaspilsētu; neatbalsta un atkārtoti nosoda nelikumīgo apmetņu skaita pieaugumu okupētajās teritorijās un aicina Izraēlas valdību pārtraukt apmetņu veidošanu un atcelt visus plānotos jaunu apmetņu celtniecības projektus; stingri atgādina, ka apmetņu celtniecība ir konkrēts šķērslis gan miera sarunu procesam starp Izraēlu un palestīniešiem, gan divu valstu risinājuma iespējamībai; vērš uzmanību uz ES noteiktajām pamatnostādnēm attiecībā uz Izraēlas struktūru, kas kopš 1967. gada jūnija veidotas Izraēlas okupētajās teritorijās, un to šajā teritorijā īstenoto darbību iespējām no 2014. gada pretendēt uz dotācijām, balvām un ES dibinātiem finanšu instrumentiem;

| 85. | pauž bažas par Izraēlas lēmumu pārtraukt darbību Cilvēktiesību padomē un saistībā ar ANO veikto Vispārējo periodisko pārskatu; aicina Izraēlu īstenot ANO Konvenciju par bērna tiesībām, atzīt nepilngadīgos par atsevišķu grupu un bez diskriminācijas ievērot palestīniešu nepilngadīgo tiesības; |
| --- | --- |

85.

pauž bažas par Izraēlas lēmumu pārtraukt darbību Cilvēktiesību padomē un saistībā ar ANO veikto Vispārējo periodisko pārskatu; aicina Izraēlu īstenot ANO Konvenciju par bērna tiesībām, atzīt nepilngadīgos par atsevišķu grupu un bez diskriminācijas ievērot palestīniešu nepilngadīgo tiesības;

| 86. | aicina Izraēlu, lai gan administratīvi aizturēto palestīniešu skaits 2012. gadā samazinājās, turpināt risināt jautājumu par administratīvās aizturēšanas izmantošanu un turpināt nodrošināt starptautiskus tiesību standartus aizturētajiem palestīniešiem, īpaši sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

86.

aicina Izraēlu, lai gan administratīvi aizturēto palestīniešu skaits 2012. gadā samazinājās, turpināt risināt jautājumu par administratīvās aizturēšanas izmantošanu un turpināt nodrošināt starptautiskus tiesību standartus aizturētajiem palestīniešiem, īpaši sievietēm un bērniem;

Jordānija

| 87. | atzīst aizvien labāko sadarbību starp Savienību un Jordāniju, jo īpaši pēc tam, kad tika parakstīts Protokols par Jordānijas dalību Savienības programmās, un pozitīvo politisko reformu virzību, jo īpaši Vēlēšanu komisijas un Konstitucionālās tiesas izveidi un vēlēšanu likuma pieņemšanu; |
| --- | --- |

87.

atzīst aizvien labāko sadarbību starp Savienību un Jordāniju, jo īpaši pēc tam, kad tika parakstīts Protokols par Jordānijas dalību Savienības programmās, un pozitīvo politisko reformu virzību, jo īpaši Vēlēšanu komisijas un Konstitucionālās tiesas izveidi un vēlēšanu likuma pieņemšanu;

| 88. | atzinīgi vērtē politisko reformu īstenošanu Jordānijā; tomēr pauž nožēlu par militāro tribunālu izmantošanu ar vārda brīvību saistītu lietu iztiesāšanā, tādējādi pārkāpjot valsts konstitūciju, kā arī par likumā par presi un publikācijām izdarītajiem grozījumiem attiecībā uz elektroniskām publikācijām un kavēšanos nostiprināt tiesību sistēmas neatkarību; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē politisko reformu īstenošanu Jordānijā; tomēr pauž nožēlu par militāro tribunālu izmantošanu ar vārda brīvību saistītu lietu iztiesāšanā, tādējādi pārkāpjot valsts konstitūciju, kā arī par likumā par presi un publikācijām izdarītajiem grozījumiem attiecībā uz elektroniskām publikācijām un kavēšanos nostiprināt tiesību sistēmas neatkarību;

| 89. | aicina Komisiju un EĀDD par finansiālu prioritāti uzskatīt projektus, kas atbalsta demokrātiskās un tiesu iestāžu reformas, cīņu pret korupciju un humāno palīdzību bēgļiem; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju un EĀDD par finansiālu prioritāti uzskatīt projektus, kas atbalsta demokrātiskās un tiesu iestāžu reformas, cīņu pret korupciju un humāno palīdzību bēgļiem;

| 90. | atzinīgi vērtē Jordānijas aktīvo lomu konfliktu risināšanā Tuvajos Austrumos, kā arī tās ievērojamos centienus uzņemt Sīrijas konflikta bēgļus; norāda, ka saskaņā ar UNHCR datiem 2013. gada 8. oktobrī Sīrijas bēgļu skaits Jordānijā sasniedza 538 839, ieskaitot nereģistrētos bēgļus; atzinīgi vērtētu to, ja Jordānija parakstītu ANO Konvenciju par bēgļu statusu; |
| --- | --- |

90.

atzinīgi vērtē Jordānijas aktīvo lomu konfliktu risināšanā Tuvajos Austrumos, kā arī tās ievērojamos centienus uzņemt Sīrijas konflikta bēgļus; norāda, ka saskaņā ar UNHCR datiem 2013. gada 8. oktobrī Sīrijas bēgļu skaits Jordānijā sasniedza 538 839, ieskaitot nereģistrētos bēgļus; atzinīgi vērtētu to, ja Jordānija parakstītu ANO Konvenciju par bēgļu statusu;

| 91. | pauž dziļas bažas par Sīrijas krīzes ietekmi uz Jordāniju un bīstamo pārslodzi, kam valsts tuvojas, ņemot vērā Sīrijas bēgļu pieplūdumu, kas var izraisīt nepieredzētu reģionālo nestabilitāti saistībā ar valsts spēju un resursiem nodrošināt pajumti un humāno palīdzību ģimenēm, kuras bēg no konflikta; mudina Savienību dāsni atbalstīt Jordāniju tās centienos pārvaldīt bēgļu aizvien lielāko pieplūdumu un tikt galā ar milzīgajām iekšējām problēmām, tostarp ekonomisko nestabilitāti, inflāciju un bezdarbu; |
| --- | --- |

91.

pauž dziļas bažas par Sīrijas krīzes ietekmi uz Jordāniju un bīstamo pārslodzi, kam valsts tuvojas, ņemot vērā Sīrijas bēgļu pieplūdumu, kas var izraisīt nepieredzētu reģionālo nestabilitāti saistībā ar valsts spēju un resursiem nodrošināt pajumti un humāno palīdzību ģimenēm, kuras bēg no konflikta; mudina Savienību dāsni atbalstīt Jordāniju tās centienos pārvaldīt bēgļu aizvien lielāko pieplūdumu un tikt galā ar milzīgajām iekšējām problēmām, tostarp ekonomisko nestabilitāti, inflāciju un bezdarbu;

Libāna

| 92. | prasa ātri īstenot rīcības plānu un pauž nožēlu par reformu lēno gaitu, taču apzinās nestabilo situāciju, jo īpaši attiecībā uz to, ka konflikts Sīrijā joprojām nav beidzies un tiešā veidā ietekmēja situāciju Libānā, sevišķi tāpēc, ka ieplūda bēgļi un uz šo valsti pārsviedās arī politiskie konflikti; |
| --- | --- |

92.

prasa ātri īstenot rīcības plānu un pauž nožēlu par reformu lēno gaitu, taču apzinās nestabilo situāciju, jo īpaši attiecībā uz to, ka konflikts Sīrijā joprojām nav beidzies un tiešā veidā ietekmēja situāciju Libānā, sevišķi tāpēc, ka ieplūda bēgļi un uz šo valsti pārsviedās arī politiskie konflikti;

| 93. | uzskata, ka Savienības palīdzība ir galvenokārt jāīsteno kā atbalsts iestādēm un to spēju attīstībai, humanitārai palīdzībai, kas nepieciešama saistībā ar Sīrijas bēgļu pieaugošo skaitu, tiesu nozares un tās neatkarības pastiprināšanai un palīdzībai uz robežām; aicina Libānas Parlamentu atsākt sesijas darbu saskaņā ar grafiku un pēc iespējas ātrāk pieņemt vēlēšanu likumu; |
| --- | --- |

93.

uzskata, ka Savienības palīdzība ir galvenokārt jāīsteno kā atbalsts iestādēm un to spēju attīstībai, humanitārai palīdzībai, kas nepieciešama saistībā ar Sīrijas bēgļu pieaugošo skaitu, tiesu nozares un tās neatkarības pastiprināšanai un palīdzībai uz robežām; aicina Libānas Parlamentu atsākt sesijas darbu saskaņā ar grafiku un pēc iespējas ātrāk pieņemt vēlēšanu likumu;

| 94. | konstatē neitrālo nostāju, kādu Libāna ir ieņēmusi Sīrijas konfliktā, un atzinīgi vērtē Sīrijas bēgļu uzņemšanā veikto darbu; |
| --- | --- |

94.

konstatē neitrālo nostāju, kādu Libāna ir ieņēmusi Sīrijas konfliktā, un atzinīgi vērtē Sīrijas bēgļu uzņemšanā veikto darbu;

| 95. | konstatē, ka saskaņā ar ANO Cilvēktiesību padomes datiem, Libānā esošo Sīrijas bēgļu, tostarp nereģistrēto bēgļu, skaits ir gandrīz viens miljons, un ir nopietni satraucies par to, kā Sīrijas krīze ietekmē Libānu, un par bēgļu uzņemšanas kapacitātes pārsniegšanas bīstamo risku, kurš varētu kļūt par īstenību, ja turpinās ieplūst Sīrijas bēgļi, kas varētu destabilizēt šo reģionu līdz šim nebijušā apmērā, jo tās spēja un resursi nodrošināt patvērumu un humanitāro palīdzību no konflikta bēgošajām ģimenēm varētu nebūt pietiekami; mudina Savienību dāsni atbalstīt Libānu tās centienos pārvaldīt bēgļu aizvien lielāko pieplūdumu un tikt galā ar sarežģītajiem iekšējiem izaicinājumiem, pie kādiem ir pieskaitāma ekonomiskā nestabilitāte, inflācija un bezdarbs; |
| --- | --- |

95.

konstatē, ka saskaņā ar ANO Cilvēktiesību padomes datiem, Libānā esošo Sīrijas bēgļu, tostarp nereģistrēto bēgļu, skaits ir gandrīz viens miljons, un ir nopietni satraucies par to, kā Sīrijas krīze ietekmē Libānu, un par bēgļu uzņemšanas kapacitātes pārsniegšanas bīstamo risku, kurš varētu kļūt par īstenību, ja turpinās ieplūst Sīrijas bēgļi, kas varētu destabilizēt šo reģionu līdz šim nebijušā apmērā, jo tās spēja un resursi nodrošināt patvērumu un humanitāro palīdzību no konflikta bēgošajām ģimenēm varētu nebūt pietiekami; mudina Savienību dāsni atbalstīt Libānu tās centienos pārvaldīt bēgļu aizvien lielāko pieplūdumu un tikt galā ar sarežģītajiem iekšējiem izaicinājumiem, pie kādiem ir pieskaitāma ekonomiskā nestabilitāte, inflācija un bezdarbs;

| 96. | uzteic Libānas apņemšanos uzņemt Sīrijas bēgļus un palīdzēt tiem, neraugoties uz tās ierobežotajām iespējām un vajadzību nodrošināt līdzsvaru tās kopienu starpā, kā arī atzinīgi vērtē tās centienus ierobežot šā konflikta ietekmi uz reģionu, taču pauž nožēlu par to, ka šī situācija ir kavējusi valsts reformu programmas īstenošanu; uzsver to, cik svarīgi ir pieņemt jaunu un integrējošu vēlēšanu likumu; |
| --- | --- |

96.

uzteic Libānas apņemšanos uzņemt Sīrijas bēgļus un palīdzēt tiem, neraugoties uz tās ierobežotajām iespējām un vajadzību nodrošināt līdzsvaru tās kopienu starpā, kā arī atzinīgi vērtē tās centienus ierobežot šā konflikta ietekmi uz reģionu, taču pauž nožēlu par to, ka šī situācija ir kavējusi valsts reformu programmas īstenošanu; uzsver to, cik svarīgi ir pieņemt jaunu un integrējošu vēlēšanu likumu;

| 97. | atzinīgi vērtē Libānas lomu, sniedzot patvērumu vairāk kā vienam miljonam Sīrijas bēgļu, kas ir bijuši spiesti pamest savas mājas un valsti; slavē Libānas iedzīvotāju atjautību attiecībā uz bēgļu uzņemšanas veicināšanu un atkārtoti pauž atbalstu Libānas iestādēm, tām šo darbu veicot arī turpmāk; |
| --- | --- |

97.

atzinīgi vērtē Libānas lomu, sniedzot patvērumu vairāk kā vienam miljonam Sīrijas bēgļu, kas ir bijuši spiesti pamest savas mājas un valsti; slavē Libānas iedzīvotāju atjautību attiecībā uz bēgļu uzņemšanas veicināšanu un atkārtoti pauž atbalstu Libānas iestādēm, tām šo darbu veicot arī turpmāk;

Lībija

| 98. | mudina Lībijas iestādes pastiprināt demokrātiskās reformas un pasākumus, lai stabilizētu drošības un politisko situāciju; prasa pēc iespējas ātrāk atsākt sarunas par Savienības asociācijas nolīguma ar Lībiju parakstīšanu, tādējādi palīdzot šai valstij īstenot reformas; aicina Lībiju izstrādāt reformu plānu un to pieņemt; |
| --- | --- |

98.

mudina Lībijas iestādes pastiprināt demokrātiskās reformas un pasākumus, lai stabilizētu drošības un politisko situāciju; prasa pēc iespējas ātrāk atsākt sarunas par Savienības asociācijas nolīguma ar Lībiju parakstīšanu, tādējādi palīdzot šai valstij īstenot reformas; aicina Lībiju izstrādāt reformu plānu un to pieņemt;

| 99. | mudina Komisiju un EĀDD sadarboties ar citām šajā reģionā esošām starptautiskām iestādēm un papildināt to darbu, lai atbalstītu Lībiju, tai veidojot savu demokrātiju; |
| --- | --- |

99.

mudina Komisiju un EĀDD sadarboties ar citām šajā reģionā esošām starptautiskām iestādēm un papildināt to darbu, lai atbalstītu Lībiju, tai veidojot savu demokrātiju;

| 100. | uzsver, cik svarīgi ir veidot stipru un neatkarīgu tiesu sistēmu, pauž bažas par cilvēktiesību situāciju Lībijā un prasa veikt konkrētus soļus rasisma un minoritāšu diskriminācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

100.

uzsver, cik svarīgi ir veidot stipru un neatkarīgu tiesu sistēmu, pauž bažas par cilvēktiesību situāciju Lībijā un prasa veikt konkrētus soļus rasisma un minoritāšu diskriminācijas apkarošanā;

| 101. | aicina Komisiju un EĀDD atbalstu galvenokārt veltīt pilsoniskās sabiedrības sekmēšanai un iestāžu veidošanai Lībijā, un konstitūcijas izstrādei, un spēju izveidei, un Lībijas augstākā līmeņa amatpersonu un efektīvu drošības spēku (bruņotie spēki un policija) apmācībai, lai panāktu mieru un kārtību šajā valstī; uzsver, ka ES būtu arī jāpastiprina centieni palīdzēt Lībijas tiesu sistēmai veikt reformas un centieni arī citās jomās, piemēram, plašsaziņas līdzekļu neatkarības nodrošināšanā, cilvēktiesību ievērošanā, valsts iekšējā izlīguma panākšanā un cīņā pret korupciju, lai apmierinātu Lībijas varas iestāžu paustās vajadzības, tostarp tās, kas attiecas uz robežpārvaldi, jo īpaši Dienvidlībijā, un nodrošinātu migrācijas politiku, kurā būtu ievērotas pamattiesības; |
| --- | --- |

101.

aicina Komisiju un EĀDD atbalstu galvenokārt veltīt pilsoniskās sabiedrības sekmēšanai un iestāžu veidošanai Lībijā, un konstitūcijas izstrādei, un spēju izveidei, un Lībijas augstākā līmeņa amatpersonu un efektīvu drošības spēku (bruņotie spēki un policija) apmācībai, lai panāktu mieru un kārtību šajā valstī; uzsver, ka ES būtu arī jāpastiprina centieni palīdzēt Lībijas tiesu sistēmai veikt reformas un centieni arī citās jomās, piemēram, plašsaziņas līdzekļu neatkarības nodrošināšanā, cilvēktiesību ievērošanā, valsts iekšējā izlīguma panākšanā un cīņā pret korupciju, lai apmierinātu Lībijas varas iestāžu paustās vajadzības, tostarp tās, kas attiecas uz robežpārvaldi, jo īpaši Dienvidlībijā, un nodrošinātu migrācijas politiku, kurā būtu ievērotas pamattiesības;

| 102. | atzinīgi vērtē KDAP ietvaros veiktu ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) nosūtīšanu uz Lībiju, lai atbalstītu valsti, tai nostiprinot savu robežu drošību, kas ir saistīta ar īstermiņa un ilgtermiņa mērķiem, kuri veicinās valsts konsolidāciju un palīdzēs cīnīties ar terorismu un organizēto noziedzību, jo īpaši pret ieroču un cilvēku tirdzniecību, ne tikai Lībijā, bet arī plašākā reģionā; aicina AP/PV pārskatīt tās pilnvaras un to apjomu, lai tajās labāk ņemtu vērā konkrētajās vietās pastāvošās lielās vajadzības; kritizē procedūru lēnumu, jo īpaši, ja apsver situācijas nopietnību; |
| --- | --- |

102.

atzinīgi vērtē KDAP ietvaros veiktu ES Robežu palīdzības misijas (EUBAM) nosūtīšanu uz Lībiju, lai atbalstītu valsti, tai nostiprinot savu robežu drošību, kas ir saistīta ar īstermiņa un ilgtermiņa mērķiem, kuri veicinās valsts konsolidāciju un palīdzēs cīnīties ar terorismu un organizēto noziedzību, jo īpaši pret ieroču un cilvēku tirdzniecību, ne tikai Lībijā, bet arī plašākā reģionā; aicina AP/PV pārskatīt tās pilnvaras un to apjomu, lai tajās labāk ņemtu vērā konkrētajās vietās pastāvošās lielās vajadzības; kritizē procedūru lēnumu, jo īpaši, ja apsver situācijas nopietnību;

Maroka

| 103. | atzinīgi vērtē Marokas apņemšanos padziļināt attiecības ar ES un pilnībā izmantot savu īpaši ciešās partnerības statusu; uzskata, ka konstitūcijas īstenošana, tiesību sistēmas reforma, demokrātijas iestāžu spēju pastiprināšana, tostarp vietējā līmenī, un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, Marokas tautas cilvēkresursu attīstības sekmēšana un sarunas par vērienīgu, līdzsvarotu un savstarpēji izdevīgu padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumu būtu uzskatāmas par galvenajiem Savienības atbalsta Marokai virzieniem; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi vērtē Marokas apņemšanos padziļināt attiecības ar ES un pilnībā izmantot savu īpaši ciešās partnerības statusu; uzskata, ka konstitūcijas īstenošana, tiesību sistēmas reforma, demokrātijas iestāžu spēju pastiprināšana, tostarp vietējā līmenī, un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, Marokas tautas cilvēkresursu attīstības sekmēšana un sarunas par vērienīgu, līdzsvarotu un savstarpēji izdevīgu padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīgumu būtu uzskatāmas par galvenajiem Savienības atbalsta Marokai virzieniem;

| 104. | atzinīgi vērtē priekšlikumu pieņemt Padomes lēmumu par tāda ES un Marokas rīcības plāna izpildi, ar ko īsteno īpašo statusu (2013-2017) (20); |
| --- | --- |

104.

atzinīgi vērtē priekšlikumu pieņemt Padomes lēmumu par tāda ES un Marokas rīcības plāna izpildi, ar ko īsteno īpašo statusu (2013-2017) (20);

| 105. | atzinīgi vērtē Marokas apņemšanos turpināt politiskās reformas; ierosina ātri ieviest jauno konstitūciju un pēc tam noteikt laika grafiku, lai pieņemtu galvenos likumus un valsts tieslietu sistēmas reformas nacionālo hartu, un šajā sakarībā uzsver, ka šī reforma ar ievērojamu Savienības finansiālu atbalstu jau ir noritējusi vismaz trīs gadus; atgādina, ka politikas reformu īstenošanai un jo īpaši pastiprinātas reģionalizācijas procesam, kurā tiek nodrošināta kultūras, ekonomikas un sociālo īpatnību ievērošana, būtu jāveicina Marokas attīstība un būtu jāpalīdz konsolidēt demokrātiskos procesus vietējā līmenī; |
| --- | --- |

105.

atzinīgi vērtē Marokas apņemšanos turpināt politiskās reformas; ierosina ātri ieviest jauno konstitūciju un pēc tam noteikt laika grafiku, lai pieņemtu galvenos likumus un valsts tieslietu sistēmas reformas nacionālo hartu, un šajā sakarībā uzsver, ka šī reforma ar ievērojamu Savienības finansiālu atbalstu jau ir noritējusi vismaz trīs gadus; atgādina, ka politikas reformu īstenošanai un jo īpaši pastiprinātas reģionalizācijas procesam, kurā tiek nodrošināta kultūras, ekonomikas un sociālo īpatnību ievērošana, būtu jāveicina Marokas attīstība un būtu jāpalīdz konsolidēt demokrātiskos procesus vietējā līmenī;

| 106. | atzinīgi vērtē to, ka parlamentārās debates Marokā ir kļuvušas dinamiskākas, taču kritizē to, ka progresa ziņojumā nav minēts ES un Marokas Apvienotās parlamentārās komitejas darbs; |
| --- | --- |

106.

atzinīgi vērtē to, ka parlamentārās debates Marokā ir kļuvušas dinamiskākas, taču kritizē to, ka progresa ziņojumā nav minēts ES un Marokas Apvienotās parlamentārās komitejas darbs;

| 107. | aicina Maroku sekmēt dzimumu vienlīdzību, izveidojot dzimumu vienlīdzības un diskriminācijas novēršanas iestādi, ratificējot ANO Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas izskaušanu un pārskatot ģimenes tiesību kodeksa normas par poligāmiju un laulībām ar nepilngadīgām meitenēm; |
| --- | --- |

107.

aicina Maroku sekmēt dzimumu vienlīdzību, izveidojot dzimumu vienlīdzības un diskriminācijas novēršanas iestādi, ratificējot ANO Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas izskaušanu un pārskatot ģimenes tiesību kodeksa normas par poligāmiju un laulībām ar nepilngadīgām meitenēm;

| 108. | konstatē Marokas Nacionālā cilvēktiesību padomes darbu un prasa, lai tā reģionālajām struktūrvienībām tiktu piešķirti vajadzīgie cilvēku un finanšu resursi, lai Padome varētu veikt esošos uzdevumus atbilstoši prasībām un uzņemties arī jaunus. |
| --- | --- |

108.

konstatē Marokas Nacionālā cilvēktiesību padomes darbu un prasa, lai tā reģionālajām struktūrvienībām tiktu piešķirti vajadzīgie cilvēku un finanšu resursi, lai Padome varētu veikt esošos uzdevumus atbilstoši prasībām un uzņemties arī jaunus.

Palestīna

| 109. | prasa efektīvi īstenot jauno rīcības plānu; atzinīgi vērtē panākumus, ko Palestīnas iestādes ir guvušas, īstenojot pašreizējo rīcības plānu, neskatoties uz ārkārtīgi grūto situāciju; atzinīgi vērtē nepastarpinātu sarunu atsākšanos starp Izraēlas un Palestīnas iedzīvotājiem; uzsver, ka nepastarpinātas sarunas ir vienīgais veids, kā puses var panākt divu valstu risinājumu; |
| --- | --- |

109.

prasa efektīvi īstenot jauno rīcības plānu; atzinīgi vērtē panākumus, ko Palestīnas iestādes ir guvušas, īstenojot pašreizējo rīcības plānu, neskatoties uz ārkārtīgi grūto situāciju; atzinīgi vērtē nepastarpinātu sarunu atsākšanos starp Izraēlas un Palestīnas iedzīvotājiem; uzsver, ka nepastarpinātas sarunas ir vienīgais veids, kā puses var panākt divu valstu risinājumu;

| 110. | vēlreiz uzsver, ka ir nepieciešama palestīniešu spēku savstarpējā izlīgšana, kuru ES varētu apmaksāt un veicināt un tās AP/PV varētu koordinēt; aicina Palestīnas politiskos spēkus sākt sarunas par precīzu ceļvedi, kurā būtu paredzēta prezidenta un vispārējas vēlēšanu rīkošanas tuvākajā laikā; uzsver, ka īstena palestīniešu izlīgšana ir svarīga, lai nodrošinātu Palestīnas un Izraēlas miera sarunu sekmīgu turpinājumu, un ir nozīmīga no stabilitātes un Palestīnas valsts dzīvotspējas vispār viedokļa; |
| --- | --- |

110.

vēlreiz uzsver, ka ir nepieciešama palestīniešu spēku savstarpējā izlīgšana, kuru ES varētu apmaksāt un veicināt un tās AP/PV varētu koordinēt; aicina Palestīnas politiskos spēkus sākt sarunas par precīzu ceļvedi, kurā būtu paredzēta prezidenta un vispārējas vēlēšanu rīkošanas tuvākajā laikā; uzsver, ka īstena palestīniešu izlīgšana ir svarīga, lai nodrošinātu Palestīnas un Izraēlas miera sarunu sekmīgu turpinājumu, un ir nozīmīga no stabilitātes un Palestīnas valsts dzīvotspējas vispār viedokļa;

| 111. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD prioritārā veidā atbalstīt ierosinājumus par iestāžu stiprināšanu un tiesiskas valsts principa nostiprināšanu, labu pārvaldību, sabiedrisko pakalpojumu modernizāciju un projektus, kuru mērķis ir iekļaut sievietes un jauniešus ekonomiskajās un politiskajās norisēs; |
| --- | --- |

111.

aicina Eiropas Komisiju un EĀDD prioritārā veidā atbalstīt ierosinājumus par iestāžu stiprināšanu un tiesiskas valsts principa nostiprināšanu, labu pārvaldību, sabiedrisko pakalpojumu modernizāciju un projektus, kuru mērķis ir iekļaut sievietes un jauniešus ekonomiskajās un politiskajās norisēs;

Sīrija

| 112. | pauž dziļākās bažas par vardarbības krīzes turpmāku padziļināšanos Sīrijā un ķīmisko ieroču izmantošanu šajā valstī, un ir satraucies par to, ka šajā aizvien notiekošajā pilsoņu karā joprojām tiek īstenota vardarbība; pauž solidaritāti ar upuriem un viņu ģimenēm; uzskata, ka tik lieli humanitāro tiesību pārkāpumi nevar palikt nesodīti, un prasa, lai starptautiskā kopiena un Savienība reaģētu apņēmīgi, un šajā sakarā uzsver atbildību par civiliedzīvotāju aizsardzību; ņemot vērā Sīrijas humanitāro katastrofu, uzskata, ka starptautiskajai kopienai un Savienībai vispirms ir jānodrošina humanitārā palīdzība sniegšana tiem, kam Sīrijā un krīzes skartajās kaimiņvalstīs, jo īpaši Ēģiptē, Irākā, Jordānijā, Libānā un Turcijā, ir nepieciešamas pamata preces un pakalpojumi, un prasa īpašu uzmanību pievērst situācijai Palestīnā un Sīrijā; |
| --- | --- |

112.

pauž dziļākās bažas par vardarbības krīzes turpmāku padziļināšanos Sīrijā un ķīmisko ieroču izmantošanu šajā valstī, un ir satraucies par to, ka šajā aizvien notiekošajā pilsoņu karā joprojām tiek īstenota vardarbība; pauž solidaritāti ar upuriem un viņu ģimenēm; uzskata, ka tik lieli humanitāro tiesību pārkāpumi nevar palikt nesodīti, un prasa, lai starptautiskā kopiena un Savienība reaģētu apņēmīgi, un šajā sakarā uzsver atbildību par civiliedzīvotāju aizsardzību; ņemot vērā Sīrijas humanitāro katastrofu, uzskata, ka starptautiskajai kopienai un Savienībai vispirms ir jānodrošina humanitārā palīdzība sniegšana tiem, kam Sīrijā un krīzes skartajās kaimiņvalstīs, jo īpaši Ēģiptē, Irākā, Jordānijā, Libānā un Turcijā, ir nepieciešamas pamata preces un pakalpojumi, un prasa īpašu uzmanību pievērst situācijai Palestīnā un Sīrijā;

| 113. | aicina ES veikt piemērotus un atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu ES dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk uzraudzīt pašreizējo situāciju un plānot ārkārtas situācijas, ietverot iespēju piemērot Pagaidu aizsardzības direktīvu gadījumā, ja apstākļi to prasa; |
| --- | --- |

113.

aicina ES veikt piemērotus un atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu ES dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk uzraudzīt pašreizējo situāciju un plānot ārkārtas situācijas, ietverot iespēju piemērot Pagaidu aizsardzības direktīvu gadījumā, ja apstākļi to prasa;

| 114. | pauž dziļākās bažas par vardarbības krīzes turpmāko saasināšanos Sīrijā un visstingrākajā veidā nosoda ķīmisko ieroču izmantošanu pret civiliedzīvotājiem, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noziegums; vēlreiz prasa, lai ANO Drošības padome, ES un starptautiskā kopiena apliecinātu ciešu vienotību un apņēmīgi reaģētu uz šo starptautisko tiesību pārkāpumu, lai īstenotu savu kompetenci aizsargāt Sīrijas civiliedzīvotājus; aicina Savienību atbalstīt starpniecības mēģinājumus, piemēram, Ženēvas II konferenci, lai rastu risinājumu, kurā būtu ņemta vērā Sīrijas iedzīvotāju vēlme pēc demokrātijas; uzskata, ka visas atturošās darbības ir jāveic ar precīzu un sasniedzamu mērķi un jānosaka plašākā politiskā stratēģijā, kuras uzdevums būtu Sīrijas konflikta ierobežošana; |
| --- | --- |

114.

pauž dziļākās bažas par vardarbības krīzes turpmāko saasināšanos Sīrijā un visstingrākajā veidā nosoda ķīmisko ieroču izmantošanu pret civiliedzīvotājiem, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir noziegums; vēlreiz prasa, lai ANO Drošības padome, ES un starptautiskā kopiena apliecinātu ciešu vienotību un apņēmīgi reaģētu uz šo starptautisko tiesību pārkāpumu, lai īstenotu savu kompetenci aizsargāt Sīrijas civiliedzīvotājus; aicina Savienību atbalstīt starpniecības mēģinājumus, piemēram, Ženēvas II konferenci, lai rastu risinājumu, kurā būtu ņemta vērā Sīrijas iedzīvotāju vēlme pēc demokrātijas; uzskata, ka visas atturošās darbības ir jāveic ar precīzu un sasniedzamu mērķi un jānosaka plašākā politiskā stratēģijā, kuras uzdevums būtu Sīrijas konflikta ierobežošana;

| 115. | ir pārliecināts, ka Sīrijas krīzes ilgstošs risinājums ir iespējams tikai politiska procesa ceļā; tāpēc atbalsta visus centienus īstenot Ženēva II sarunu procesu un AP/PV Catherine Ashton, dalībvalstu un ANO īpašā sūtņa Lakhdar Brahimi pūliņus, kuru mērķis ir panākt Ženēva II sarunu procesa virzību un labvēlīgus rezultātus ANO Drošības padomē; uzsver, cik svarīgi ir šo pūliņu īstenošanā iesaistīt visus galvenos šajā reģionā un ārpus tā esošos dalībniekus. |
| --- | --- |

115.

ir pārliecināts, ka Sīrijas krīzes ilgstošs risinājums ir iespējams tikai politiska procesa ceļā; tāpēc atbalsta visus centienus īstenot Ženēva II sarunu procesu un AP/PV Catherine Ashton, dalībvalstu un ANO īpašā sūtņa Lakhdar Brahimi pūliņus, kuru mērķis ir panākt Ženēva II sarunu procesa virzību un labvēlīgus rezultātus ANO Drošības padomē; uzsver, cik svarīgi ir šo pūliņu īstenošanā iesaistīt visus galvenos šajā reģionā un ārpus tā esošos dalībniekus.

| 116. | pauž bažas par kurdu tautības iedzīvotāju situāciju Sīrijas ziemeļos un ziemeļaustrumos, kuras dēļ bēgļu gaitās ir devies liels skaits personu un ir vēl lielākā mērā apdraudēta stabilitāte reģionā; |
| --- | --- |

116.

pauž bažas par kurdu tautības iedzīvotāju situāciju Sīrijas ziemeļos un ziemeļaustrumos, kuras dēļ bēgļu gaitās ir devies liels skaits personu un ir vēl lielākā mērā apdraudēta stabilitāte reģionā;

| 117. | pauž bažas par neizturamo slogu, kādu bēgļi uzliek Sīrijas kaimiņvalstīm un kurš palielinās laikā, kad humanitārās palīdzības finansēšana kļūst problemātiska; |
| --- | --- |

117.

pauž bažas par neizturamo slogu, kādu bēgļi uzliek Sīrijas kaimiņvalstīm un kurš palielinās laikā, kad humanitārās palīdzības finansēšana kļūst problemātiska;

Tunisija

| 118. | pauž bažas par aizvien lielāku politiskās dzīves polarizāciju Tunisijā; visstingrākajā veidā nosoda ievērojamu opozīcijas spēku pārstāvju nežēlīgu noslepkavošanu; uzsver, ka ir jānodrošina vārda brīvība, biedrošanās brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība; |
| --- | --- |

118.

pauž bažas par aizvien lielāku politiskās dzīves polarizāciju Tunisijā; visstingrākajā veidā nosoda ievērojamu opozīcijas spēku pārstāvju nežēlīgu noslepkavošanu; uzsver, ka ir jānodrošina vārda brīvība, biedrošanās brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība;

| 119. | atzinīgi vērtē Savienības un Tunisijas pastiprinātās saistības, ko apliecina rīcības plāns, un aicina abas puses pieņemt šo plānu; mudina Nacionālo konstituējošo asambleju pabeigt tādas demokrātiskās konstitūcijas izstrādi, kas ievēro starptautisko cilvēktiesību nolīgumus; prasa organizēt brīvas un godīgas vēlēšanas un pauž nožēlu par ārkārtas stāvokļa piemērošanu plašākā teritorijā; uzskata, ka tādas konstitūcijas pieņemšana, kura ir stingri balstīta uz demokrātiskām vērtībām un kurā ir ievērotas cilvēktiesības atbilstoši Tunisijas tautas vēlmēm, darboties spējīga un neatkarīga tiesu sistēma, plašsaziņas līdzekļi un jaunu vēlēšanu rīkošana, ir galvenie Tunisijas politiskās pārejas turpinājuma elementi; pauž bažas par to, ka Tunisijā pieaug pret žurnālistiem ierosināto tiesvedību skaits; atzinīgi vērtē to, ka konstitūcijas projektā ir iekļauti īpaši bērnu tiesībām paredzēti panti, kas atbilst ANO Konvencijai par bērna tiesībām, un iesaka izveidot neatkarīgu tās īstenošanas mehānismu; |
| --- | --- |

119.

atzinīgi vērtē Savienības un Tunisijas pastiprinātās saistības, ko apliecina rīcības plāns, un aicina abas puses pieņemt šo plānu; mudina Nacionālo konstituējošo asambleju pabeigt tādas demokrātiskās konstitūcijas izstrādi, kas ievēro starptautisko cilvēktiesību nolīgumus; prasa organizēt brīvas un godīgas vēlēšanas un pauž nožēlu par ārkārtas stāvokļa piemērošanu plašākā teritorijā; uzskata, ka tādas konstitūcijas pieņemšana, kura ir stingri balstīta uz demokrātiskām vērtībām un kurā ir ievērotas cilvēktiesības atbilstoši Tunisijas tautas vēlmēm, darboties spējīga un neatkarīga tiesu sistēma, plašsaziņas līdzekļi un jaunu vēlēšanu rīkošana, ir galvenie Tunisijas politiskās pārejas turpinājuma elementi; pauž bažas par to, ka Tunisijā pieaug pret žurnālistiem ierosināto tiesvedību skaits; atzinīgi vērtē to, ka konstitūcijas projektā ir iekļauti īpaši bērnu tiesībām paredzēti panti, kas atbilst ANO Konvencijai par bērna tiesībām, un iesaka izveidot neatkarīgu tās īstenošanas mehānismu;

| 120. | mudina Tunisijas Konstituējošo asambleju pabeigt konstitūcijas pieņemšanas procesu un pēc iespējas ātrāk rīkot vēlēšanas, kuras uzraudzītu Neatkarīgā augstākā vēlēšanu komisija; uzskata, ka jaunas konstitūcijas īstenošanai, tiesību sistēmas un plašsaziņas līdzekļu reformēšanai, preses kodeksa pārskatīšanai un demokrātisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spējas stiprināšanai ir jābūt prioritātēm, kas nosaka Savienības atbalsta sniegšanu; |
| --- | --- |

120.

mudina Tunisijas Konstituējošo asambleju pabeigt konstitūcijas pieņemšanas procesu un pēc iespējas ātrāk rīkot vēlēšanas, kuras uzraudzītu Neatkarīgā augstākā vēlēšanu komisija; uzskata, ka jaunas konstitūcijas īstenošanai, tiesību sistēmas un plašsaziņas līdzekļu reformēšanai, preses kodeksa pārskatīšanai un demokrātisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spējas stiprināšanai ir jābūt prioritātēm, kas nosaka Savienības atbalsta sniegšanu;

| 121. | aicina Tunisiju nekavējoties iesniegt ratifikācijas dokumentu un tādējādi atsaukt pēdējās atrunas attiecībā uz ANO Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas izskaušanu un īstenot tiesību aktus, kuros būtu garantētas vienādas tiesības un noteikts diskriminācijas aizliegums, tostarp dekriminalizējot homoseksuālismu; |
| --- | --- |

121.

aicina Tunisiju nekavējoties iesniegt ratifikācijas dokumentu un tādējādi atsaukt pēdējās atrunas attiecībā uz ANO Konvenciju par sieviešu visu veidu diskriminācijas izskaušanu un īstenot tiesību aktus, kuros būtu garantētas vienādas tiesības un noteikts diskriminācijas aizliegums, tostarp dekriminalizējot homoseksuālismu;

| 122. | atzinīgi vērtē to, ka ES sadarbības apjoms ar Tunisiju ir palielinājies, divkāršojot piešķirto atbalstu, un, jo īpaši uzteic to, ka atbalstu izmantoja, lai palīdzētu ekonomikai, attīstītu atpalikušas teritorijas un stiprinātu pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

122.

atzinīgi vērtē to, ka ES sadarbības apjoms ar Tunisiju ir palielinājies, divkāršojot piešķirto atbalstu, un, jo īpaši uzteic to, ka atbalstu izmantoja, lai palīdzētu ekonomikai, attīstītu atpalikušas teritorijas un stiprinātu pilsonisko sabiedrību;

| 123. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD palielināt atbalstu pasākumiem, kas ar infrastruktūras attīstības projektiem palielina reģionu atvērtību, pasākumiem, kas veicina nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū, pasākumiem, kas paredzēti pilsoniskajai sabiedrībai reģionālā līmenī, un tiesu sektora reformas pasākumiem, nodrošinot tiesiskumu un vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī atbalstu sociālā sektora reformām (veselībai, izglītībai un sociālajai aizsardzībai), īpašu uzmanību pievēršot dzimumu vienlīdzības, taisnīguma un neaizsargāto bērnu jautājumiem; |
| --- | --- |

123.

aicina Eiropas Komisiju un EĀDD palielināt atbalstu pasākumiem, kas ar infrastruktūras attīstības projektiem palielina reģionu atvērtību, pasākumiem, kas veicina nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū, pasākumiem, kas paredzēti pilsoniskajai sabiedrībai reģionālā līmenī, un tiesu sektora reformas pasākumiem, nodrošinot tiesiskumu un vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī atbalstu sociālā sektora reformām (veselībai, izglītībai un sociālajai aizsardzībai), īpašu uzmanību pievēršot dzimumu vienlīdzības, taisnīguma un neaizsargāto bērnu jautājumiem;

| 124. | pauž nožēlu, ka kavējas sarunas par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīguma ar Tunisiju parakstīšanu; |
| --- | --- |

124.

pauž nožēlu, ka kavējas sarunas par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības nolīguma ar Tunisiju parakstīšanu;

o

o o

| 125. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un EKP valdībām un parlamentiem, Euronest parlamentārajai asamblejai, Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai un Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

125.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un EKP valdībām un parlamentiem, Euronest parlamentārajai asamblejai, Savienības Vidusjūrai parlamentārajai asamblejai un Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 161 E, 31.5.2011., 126. lpp.

(3)  OV L 188, 19.7.2011., 24. lpp.

(4)  OV L 221, 27.8.2011., 5. lpp.

(5)  OV C 296 E, 2.10.2012., 105. lpp.

(6)  OV C 296 E, 2.10.2012., 114. lpp.

(7)  OV C 168 E, 14.6.2013., 26. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0224.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0382.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0274.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

(12)  OV C 198, 6.7.2011., 4. lpp.

(13)  OV C 258 E, 7.9.2013., 44. lpp.

(14)  OV C 258 E, 7.9.2013., 36. lpp.

(15)  OV C 51 E, 22.2.2013., 108. lpp.

(16)  OV C 153 E, 31.5.2013., 137. lpp.

(17)  OV C 165 E, 11.6.2013., 48. lpp.

(18)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Azerbaidžānu – Ilgar
  Mammadov lieta (Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0285)).

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0507.

(20)  JOIN(2013)0006.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/137

---

P7_TA(2013)0447

Ekonomikas politikas koordinēšanas „Eiropas pusgads

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Eiropas Ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu – 2013. gada prioritāšu īstenošana (2013/2134(INI))

(2016/C 208/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai – 2012. gada prioritāšu īstenošana (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai – 2012. gada prioritāšu īstenošana (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 14. un 15. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 14. un 15. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums (2013. gads)” (COM(2012)0750),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai – Ieguldījums 2013. gada izaugsmes pētījumā (10) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai – Ieguldījums 2013. gada izaugsmes pētījumā (10)

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā” (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā” (COM(2013)0160),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija paziņojumu kopā ar konkrētām valstīm adresētu 2013. gada ieteikumu projektu “2013. gada Eiropas pusgads: Eiropai izkļūstot no krīzes” (COM(2013)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija paziņojumu kopā ar konkrētām valstīm adresētu 2013. gada ieteikumu projektu “2013. gada Eiropas pusgads: Eiropai izkļūstot no krīzes” (COM(2013)0350),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (COM(2013)0379), kā arī visus Komisijas 2013. gada 29. maija ieteikumus, kas adresēti konkrētām Eiropas Savienības dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (COM(2013)0379), kā arī visus Komisijas 2013. gada 29. maija ieteikumus, kas adresēti konkrētām Eiropas Savienības dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā pētījumu par 2012. gada “Eiropas pusgada” procesa novērtējuma datiem no dzimumu līdztiesības aspekta (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par 2012. gada “Eiropas pusgada” procesa novērtējuma datiem no dzimumu līdztiesības aspekta (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0322/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0322/2013),

| A. | tā kā ekonomikas, sociālā, finanšu un valsts parāda krīze vēl nav pārvarēta un mērķis par līdzsvarotu, drošu, stabilu un integrētu Ekonomikas un monetāro savienību (EMS) joprojām tiek realizēts; |
| --- | --- |

A.

tā kā ekonomikas, sociālā, finanšu un valsts parāda krīze vēl nav pārvarēta un mērķis par līdzsvarotu, drošu, stabilu un integrētu Ekonomikas un monetāro savienību (EMS) joprojām tiek realizēts;

| B. | tā kā eurozonas valstu parādu krīze būtiski ietekmē euro naudas tirgu, kā arī Eurosistēmas ārkārtas monetārās politikas pasākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā eurozonas valstu parādu krīze būtiski ietekmē euro naudas tirgu, kā arī Eurosistēmas ārkārtas monetārās politikas pasākumus;

| C. | tā kā Komisijas konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) ietver noderīgus un detalizētus atzinumus, bet kopumā tiem ir jābūt precīzi definētiem gan atsevišķām dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz līdzsvarotām prasībām visos politikas aspektos; tā kā ir arī dažas iespējas pilnveidot valstu reformu programmu un valstīm adresēto ieteikumu novērtēšanas metodoloģiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) ietver noderīgus un detalizētus atzinumus, bet kopumā tiem ir jābūt precīzi definētiem gan atsevišķām dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz līdzsvarotām prasībām visos politikas aspektos; tā kā ir arī dažas iespējas pilnveidot valstu reformu programmu un valstīm adresēto ieteikumu novērtēšanas metodoloģiju;

| D. | tā kā MVU ir eurozonas ekonomikas balsts, jo tie pārstāv aptuveni 98 % visas eurozonas uzņēmumu, nodarbina aptuveni trīs ceturtdaļas darba ņēmēju eurozonā un rada apmēram 60 % pievienotās vērtības; |
| --- | --- |

D.

tā kā MVU ir eurozonas ekonomikas balsts, jo tie pārstāv aptuveni 98 % visas eurozonas uzņēmumu, nodarbina aptuveni trīs ceturtdaļas darba ņēmēju eurozonā un rada apmēram 60 % pievienotās vērtības;

| E. | tā kā, ieviešot Eiropas pusgadu, ir svarīgi aizsargāt sociālo partneru lomu un ņemt vērā atšķirīgas valstu prakses un iestādes atalgojuma noteikšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ieviešot Eiropas pusgadu, ir svarīgi aizsargāt sociālo partneru lomu un ņemt vērā atšķirīgas valstu prakses un iestādes atalgojuma noteikšanai;

| F. | tā kā tūlītēja rīcība ir vajadzīga daudzās jomās, tostarp aizdevumu atjaunošanā reālai ekonomikai un MVU, kas ietver alternatīvu finansēšanas resursu attīstīšanu, uzņēmējdarbības vides konkurētspējas paaugstināšanā, cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, publisko finanšu ilgtspējas atjaunošanā, kā arī efektīvu Eiropas mēroga risinājumu meklējumos bezdarba jomā un tādējādi izveidojot pilnīgi integrētu darba tirgu un ievērojami paplašinot arī EMS sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā tūlītēja rīcība ir vajadzīga daudzās jomās, tostarp aizdevumu atjaunošanā reālai ekonomikai un MVU, kas ietver alternatīvu finansēšanas resursu attīstīšanu, uzņēmējdarbības vides konkurētspējas paaugstināšanā, cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, publisko finanšu ilgtspējas atjaunošanā, kā arī efektīvu Eiropas mēroga risinājumu meklējumos bezdarba jomā un tādējādi izveidojot pilnīgi integrētu darba tirgu un ievērojami paplašinot arī EMS sociālo dimensiju;

| G. | tā kā ekonomikas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte Eiropas pusgadā prasa parlamentāro, kā arī Līgumos un ES tiesību aktos noteikto Komisijas prerogatīvu reālu un nelokāmu ievērošanu Eiropas un valstu līmenī pretēji pieaugošajai tendencei vājināt parlamentu lomu un stiprināt starpvaldību pieeju ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanā ES un eurozonas līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomikas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte Eiropas pusgadā prasa parlamentāro, kā arī Līgumos un ES tiesību aktos noteikto Komisijas prerogatīvu reālu un nelokāmu ievērošanu Eiropas un valstu līmenī pretēji pieaugošajai tendencei vājināt parlamentu lomu un stiprināt starpvaldību pieeju ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanā ES un eurozonas līmenī;

| H. | tā kā ir būtiski iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai veiktu krīzes ietekmes sociālo novērtējumu uz vietas, tādējādi īstenojot atbilstošus pasākumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir būtiski iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai veiktu krīzes ietekmes sociālo novērtējumu uz vietas, tādējādi īstenojot atbilstošus pasākumus;

| I. | tā kā, ņemot vērā jaunos noteikumus, kas ieviesti ar tā saukto “divpaku” un ir jau stājušies spēkā, tagad KVAI nozīme ir palielinājusies, jo valstu reformu programmām un stabilitātes programmām ir jābūt tiem atbilstīgām; |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā jaunos noteikumus, kas ieviesti ar tā saukto “divpaku” un ir jau stājušies spēkā, tagad KVAI nozīme ir palielinājusies, jo valstu reformu programmām un stabilitātes programmām ir jābūt tiem atbilstīgām;

| J. | tā kā, lai gan dalībvalstīs, kas darbojas saskaņā ar finanšu atbalsta programmu, ieteikumi tika izpildīti, pārējās dalībvalstīs atbilstības līmenis iepriekšējiem KVAI ir zems; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan dalībvalstīs, kas darbojas saskaņā ar finanšu atbalsta programmu, ieteikumi tika izpildīti, pārējās dalībvalstīs atbilstības līmenis iepriekšējiem KVAI ir zems;

| K. | tā kā divpakā Kopienas metodes ietvaros ir izvirzīti noteikumi attiecībā uz tām dalībvalstīm eurozonā, kuras izjūt vai kurām draud nopietnas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti, |
| --- | --- |

K.

tā kā divpakā Kopienas metodes ietvaros ir izvirzīti noteikumi attiecībā uz tām dalībvalstīm eurozonā, kuras izjūt vai kurām draud nopietnas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti,

| L. | tā kā vienotais tirgus un ES kohēzija ir jānostiprina; |
| --- | --- |

L.

tā kā vienotais tirgus un ES kohēzija ir jānostiprina;

| M. | tā kā jaunas tehnoloģijas sniedz gan darba devējiem, gan nodarbinātajiem jaunas iespējas organizēt darbu tādā veidā, lai atrastu labāku līdzsvaru starp privāto dzīvi un darbu, un tas padara darba tirgu iekļaujošāku attiecībā uz sievietēm, |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunas tehnoloģijas sniedz gan darba devējiem, gan nodarbinātajiem jaunas iespējas organizēt darbu tādā veidā, lai atrastu labāku līdzsvaru starp privāto dzīvi un darbu, un tas padara darba tirgu iekļaujošāku attiecībā uz sievietēm,

| N. | tā kā 2013. gada 17. septembrī Parlamenta Ekonomikas un monetārās komiteja bija sarīkojusi tikšanos ar valstu parlamentāriešiem, lai apspriestu Padomes pieņemto konkrētām dalībvalstīm adresēto ieteikumu īstenošanu, ar mērķi labāk izmantot to efektivitāti un iespējamo papildus ietekmi ES, |
| --- | --- |

N.

tā kā 2013. gada 17. septembrī Parlamenta Ekonomikas un monetārās komiteja bija sarīkojusi tikšanos ar valstu parlamentāriešiem, lai apspriestu Padomes pieņemto konkrētām dalībvalstīm adresēto ieteikumu īstenošanu, ar mērķi labāk izmantot to efektivitāti un iespējamo papildus ietekmi ES,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas katrai valstij paredzētos īpašos ieteikumus, ko pieņēmusi Padome; uzsver, ka ir pilnveidošanas iespējas; atzinīgi novērtē to, ka šīe ieteikumi ir detalizētāki nekā to iepriekšējās redakcijas un dod labāku ieskatu dalībvalstu centieniem ievērot saistības, kuras tās iepriekš ir uzņēmušās; atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka “lai gūtu panākumus, politika ne tikai labi jāizplāno, bet tai vajadzīgs arī politisks un sociāls atbalsts” un ka Eiropai un dalībvalstīm bez fiskālas konsolidācijas ir vajadzīgas strukturālas reformas, kas nodrošina reālu, ilgtspējīgu un sociāli līdzsvarotu izaugsmi, ilgtspējīgu nodarbinātību un konkurētspējas paaugstināšanos, vienlaikus veicot specifiskākus un neatliekamākus pasākumus, lai samazinātu nepieņemami augsto bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu bezdarbu; tāpēc aicina Komisiju šajā sakarā uzraudzīt visu dalībvalstu ziņojumu atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nabadzības mazināšanas un nodarbinātības jomā, kā arī rūpīgi pārbaudīt politiku savstarpējo saistību un savstarpējo ietekmi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas katrai valstij paredzētos īpašos ieteikumus, ko pieņēmusi Padome; uzsver, ka ir pilnveidošanas iespējas; atzinīgi novērtē to, ka šīe ieteikumi ir detalizētāki nekā to iepriekšējās redakcijas un dod labāku ieskatu dalībvalstu centieniem ievērot saistības, kuras tās iepriekš ir uzņēmušās; atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka “lai gūtu panākumus, politika ne tikai labi jāizplāno, bet tai vajadzīgs arī politisks un sociāls atbalsts” un ka Eiropai un dalībvalstīm bez fiskālas konsolidācijas ir vajadzīgas strukturālas reformas, kas nodrošina reālu, ilgtspējīgu un sociāli līdzsvarotu izaugsmi, ilgtspējīgu nodarbinātību un konkurētspējas paaugstināšanos, vienlaikus veicot specifiskākus un neatliekamākus pasākumus, lai samazinātu nepieņemami augsto bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu bezdarbu; tāpēc aicina Komisiju šajā sakarā uzraudzīt visu dalībvalstu ziņojumu atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nabadzības mazināšanas un nodarbinātības jomā, kā arī rūpīgi pārbaudīt politiku savstarpējo saistību un savstarpējo ietekmi;

| 2. | atzinīgi vērtē vairākās dalībvalstīs gūtos panākumus, kas palīdzēja slēgt to budžeta deficīta novēršanas procedūras; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē vairākās dalībvalstīs gūtos panākumus, kas palīdzēja slēgt to budžeta deficīta novēršanas procedūras;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka “deficīta” valstīm jāstiprina sava konkurētspēja un ka “pārpalikuma” valstīm proporcionāli un ilgtspējīgi ir jāpalielina savs pieprasījums, kad tas ir iespējams, lai veicinātu eurozonas stabilitāti un izaugsmi; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka “deficīta” valstīm jāstiprina sava konkurētspēja un ka “pārpalikuma” valstīm proporcionāli un ilgtspējīgi ir jāpalielina savs pieprasījums, kad tas ir iespējams, lai veicinātu eurozonas stabilitāti un izaugsmi;

| 4. | uzskata, ka ES ekonomikai kopumā ir jāuzlabo tās konkurētspēja pasaules ekonomikā, jo īpaši, uzlabojot konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos ar mērķi uzlabot produktivitāti un pazemināt cenas, kā arī saglabājot darba izmaksu atbilstību produktivitātei; uzsver, ka ES nevar konkurēt, balstoties tikai uz izmaksām, bet tai ir vairāk līdzekļu jāiegulda pētniecībā un attīstībā, izglītībā un prasmēs, kā arī resursu efektivitātē; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES ekonomikai kopumā ir jāuzlabo tās konkurētspēja pasaules ekonomikā, jo īpaši, uzlabojot konkurenci produktu un pakalpojumu tirgos ar mērķi uzlabot produktivitāti un pazemināt cenas, kā arī saglabājot darba izmaksu atbilstību produktivitātei; uzsver, ka ES nevar konkurēt, balstoties tikai uz izmaksām, bet tai ir vairāk līdzekļu jāiegulda pētniecībā un attīstībā, izglītībā un prasmēs, kā arī resursu efektivitātē;

| 5. | mudina Komisiju un Padomi izvairīties no visiem vienādi piemērojamas pieejas saistībā ar KVAI un nodrošināt, ka ieteikumi ir precīzi pieskaņoti attiecīgās dalībvalsts konkrētajiem apstākļiem un vajadzībām, galveno uzmanību pievēršot izaugsmi veicinošām politikām un fiskālai stabilitātei; aicina dalībvalstis novērtēt ekonomikas un strukturālo reformu plānu sociālo ietekmi, kā arī nodrošināt to ieviešanas procesu patiesu novērtēšanu, lai panāktu efektīvāku politiku koordināciju un regulēšanu; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju un Padomi izvairīties no visiem vienādi piemērojamas pieejas saistībā ar KVAI un nodrošināt, ka ieteikumi ir precīzi pieskaņoti attiecīgās dalībvalsts konkrētajiem apstākļiem un vajadzībām, galveno uzmanību pievēršot izaugsmi veicinošām politikām un fiskālai stabilitātei; aicina dalībvalstis novērtēt ekonomikas un strukturālo reformu plānu sociālo ietekmi, kā arī nodrošināt to ieviešanas procesu patiesu novērtēšanu, lai panāktu efektīvāku politiku koordināciju un regulēšanu;

| 6. | norāda, ka vidē ar vāju izaugsmi valsts un finanšu iestādes ir pastāvīgi neaizsargātas; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka vidē ar vāju izaugsmi valsts un finanšu iestādes ir pastāvīgi neaizsargātas;

| 7. | norāda, ka Komisija tikai 15 % no visiem aptuveni 400 konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem ir konstatējusi nozīmīgu progresu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Komisija tikai 15 % no visiem aptuveni 400 konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem ir konstatējusi nozīmīgu progresu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas ieteikumi ir adresēti ne tikai dalībvalstīm, bet arī eurozonai kopumā; uzskata, ka dalībvalstīm adresētajos ieteikumos ir vairāk jāņem vērā spēcīgā savstarpējā atkarība ES ekonomiku starpā, jo īpaši eurozonā, vai visa informācija, kas ietverta Brīdinājuma mehānisma ziņojumā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas ieteikumi ir adresēti ne tikai dalībvalstīm, bet arī eurozonai kopumā; uzskata, ka dalībvalstīm adresētajos ieteikumos ir vairāk jāņem vērā spēcīgā savstarpējā atkarība ES ekonomiku starpā, jo īpaši eurozonā, vai visa informācija, kas ietverta Brīdinājuma mehānisma ziņojumā;

| 9. | uzsver, cik svarīgi ir pārraudzīt un ieviest konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, daudzpusēju uzraudzību, pieredzes un paraugprakses, kā arī ekspertnovērtējumu apmaiņu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik svarīgi ir pārraudzīt un ieviest konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, daudzpusēju uzraudzību, pieredzes un paraugprakses, kā arī ekspertnovērtējumu apmaiņu;

| 10. | pieprasa rūpīgāk izpētīt iemeslus, kāpēc tik ievērojami un acīmredzami pieaugusi iekšējā diverģence dalībvalstīs attiecībā uz konkurētspējas, fiskālās konsolidācijas un ekonomikas rezultātiem, kura radusies vienotās valūtas funkcionēšanas un jo īpaši kopējās politikas asimetriskās ietekmes dēļ; |
| --- | --- |

10.

pieprasa rūpīgāk izpētīt iemeslus, kāpēc tik ievērojami un acīmredzami pieaugusi iekšējā diverģence dalībvalstīs attiecībā uz konkurētspējas, fiskālās konsolidācijas un ekonomikas rezultātiem, kura radusies vienotās valūtas funkcionēšanas un jo īpaši kopējās politikas asimetriskās ietekmes dēļ;

| 11. | pieprasa veikt “lēnās atgūšanās” izaugsmes indikatoru apdomīgu novērtējumu un iesaka ciešāk sekot tirdzniecībā un tekošo kontu bilancēs, un valsts deficītā konstatēto uzlabojumu ilgtspējībai, kā arī strukturālo reformu norisei; aicina rūpīgāk novērtēt ekonomisko prognožu kvalitāti, jo Komisijas iepriekšējās prognozes bieži vien nav koriģētas uz leju; uzsver nepieciešamību izstrādāt palīdzības programmas, ņemot vērā konservatīvus, nevis optimistiskus pieņēmumus un scenārijus, lai novērstu pašiznīcinošu un prociklisku ietekmi; |
| --- | --- |

11.

pieprasa veikt “lēnās atgūšanās” izaugsmes indikatoru apdomīgu novērtējumu un iesaka ciešāk sekot tirdzniecībā un tekošo kontu bilancēs, un valsts deficītā konstatēto uzlabojumu ilgtspējībai, kā arī strukturālo reformu norisei; aicina rūpīgāk novērtēt ekonomisko prognožu kvalitāti, jo Komisijas iepriekšējās prognozes bieži vien nav koriģētas uz leju; uzsver nepieciešamību izstrādāt palīdzības programmas, ņemot vērā konservatīvus, nevis optimistiskus pieņēmumus un scenārijus, lai novērstu pašiznīcinošu un prociklisku ietekmi;

| 12. | aicina Komisiju iekļaut stratēģijas “Eiropa 2020” valstīm noteiktos mērķus ieteikumos dalībvalstīm saskaņā ar ekonomiskās pielāgošanas programmām, lai pienācīgi ņemtu vērā ierobežojumus, ko šīs programmas rada minēto mērķu sasniegšanai; aicina arī veicināt un paplašināt šo programmu demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju iekļaut stratēģijas “Eiropa 2020” valstīm noteiktos mērķus ieteikumos dalībvalstīm saskaņā ar ekonomiskās pielāgošanas programmām, lai pienācīgi ņemtu vērā ierobežojumus, ko šīs programmas rada minēto mērķu sasniegšanai; aicina arī veicināt un paplašināt šo programmu demokrātisko leģitimitāti;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir iesniegušas stratēģijas “Eiropa 2020” progresa ziņojumus, dažos gadījumos izklāstot konkrētus projektus mērķu sasniegšanai; aicina visas dalībvalstis iekļaut šādus ziņojumus kā daļu no sava ieguldījuma 2014. gada Eiropas pusgadā; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav sagatavojusi stratēģijas “Eiropa 2020” progresa ziņojumu; aicina Komisiju ik gadu iesniegt šādu ziņojumu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir iesniegušas stratēģijas “Eiropa 2020” progresa ziņojumus, dažos gadījumos izklāstot konkrētus projektus mērķu sasniegšanai; aicina visas dalībvalstis iekļaut šādus ziņojumus kā daļu no sava ieguldījuma 2014. gada Eiropas pusgadā; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav sagatavojusi stratēģijas “Eiropa 2020” progresa ziņojumu; aicina Komisiju ik gadu iesniegt šādu ziņojumu;

| 14. | pauž nožēlu, ka nevienā KVAI nav risināta problēma, kas saistīta ar darbaspēka nodokļu režīma ietekmi uz ilgtermiņa ieguldījumiem un to sniegtajiem rezultātiem izveidoto darbvietu izteiksmē; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu, ka nevienā KVAI nav risināta problēma, kas saistīta ar darbaspēka nodokļu režīma ietekmi uz ilgtermiņa ieguldījumiem un to sniegtajiem rezultātiem izveidoto darbvietu izteiksmē;

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka Eiropas konkurētspēja “nevar balstīties un nebalstīsies tikai uz izmaksām”; uzsver, ka ir būtiski paaugstināt produktivitāti, tostarp kapitāla, resursu un enerģijas produktivitāti, sociālo iekļautību, ieguldījumus izglītībā un mūžizglītībā, pētniecībā un inovācijās, un resursu lietderīgā izmantošanā atbilstīgi “Eiropa 2020” mērķiem; mudina turpināt progresu saistībā ar “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nodarbinātības jomā; pieprasa, lai iepriekšminētie atzinumi atspoguļotos KVAI “deficīta” valstīm, jo tās ir dalībvalstis, kurām ir būtiski svarīgi paaugstināt savu konkurētspēju; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka Eiropas konkurētspēja “nevar balstīties un nebalstīsies tikai uz izmaksām”; uzsver, ka ir būtiski paaugstināt produktivitāti, tostarp kapitāla, resursu un enerģijas produktivitāti, sociālo iekļautību, ieguldījumus izglītībā un mūžizglītībā, pētniecībā un inovācijās, un resursu lietderīgā izmantošanā atbilstīgi “Eiropa 2020” mērķiem; mudina turpināt progresu saistībā ar “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nodarbinātības jomā; pieprasa, lai iepriekšminētie atzinumi atspoguļotos KVAI “deficīta” valstīm, jo tās ir dalībvalstis, kurām ir būtiski svarīgi paaugstināt savu konkurētspēju;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas KVAI vides nodokļu jomā un darbvietu radīšanas potenciālu un aicina Komisiju ņemt to vērā gaidāmajā gada izaugsmes pētījumā; uzsver pozitīvo ietekmi uz budžetu, nodarbinātību, sociālajiem aspektiem un vidi, ko izraisa nodokļu novirzīšana no darbaspēka nodokļiem uz vides nodokļiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas KVAI vides nodokļu jomā un darbvietu radīšanas potenciālu un aicina Komisiju ņemt to vērā gaidāmajā gada izaugsmes pētījumā; uzsver pozitīvo ietekmi uz budžetu, nodarbinātību, sociālajiem aspektiem un vidi, ko izraisa nodokļu novirzīšana no darbaspēka nodokļiem uz vides nodokļiem;

| 17. | pauž nožēlu par “Izaugsmes un nodarbinātības pakta”, par kuru vienošanās notika 2012. gada jūnijā, EUR 120 miljardu novēloto apgūšanu 2012. gada novembrī sāktajā Projekta obligāciju iniciatīvā un par EIB papildus ieguldījumu EUR 180 miljardu apmērā; aicina Padomi un Komisiju izmeklēt un steidzami novērst šķēršļus, kas kavē šo iniciatīvu pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par “Izaugsmes un nodarbinātības pakta”, par kuru vienošanās notika 2012. gada jūnijā, EUR 120 miljardu novēloto apgūšanu 2012. gada novembrī sāktajā Projekta obligāciju iniciatīvā un par EIB papildus ieguldījumu EUR 180 miljardu apmērā; aicina Padomi un Komisiju izmeklēt un steidzami novērst šķēršļus, kas kavē šo iniciatīvu pilnīgu īstenošanu;

| 18. | pieprasa Komisijai steidzamības kārtā iesniegt likumdošanas priekšlikumus nolūkā radīt patiesu konverģences procesu ES pusgada ietvaros, pamatojoties uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un ietverot jaunas finanšu iniciatīvas saistībā ar atbalstu dalībvalstīm strukturālo reformu īstenošanā, kā Konkurētspējas un konverģences instrumentus (KKI), kā arī noteikumus par ex-ante ekonomikas politikas koordināciju, kura balstīta uz Kopienas metodi; |
| --- | --- |

18.

pieprasa Komisijai steidzamības kārtā iesniegt likumdošanas priekšlikumus nolūkā radīt patiesu konverģences procesu ES pusgada ietvaros, pamatojoties uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un ietverot jaunas finanšu iniciatīvas saistībā ar atbalstu dalībvalstīm strukturālo reformu īstenošanā, kā Konkurētspējas un konverģences instrumentus (KKI), kā arī noteikumus par ex-ante ekonomikas politikas koordināciju, kura balstīta uz Kopienas metodi;

| 19. | aicina Komisiju iekļaut KKI darbības jomā finanšu atbalstu strukturālajām reformām jomās, kuras kavē ekonomikas dinamisku attīstību un efektivitāti; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju iekļaut KKI darbības jomā finanšu atbalstu strukturālajām reformām jomās, kuras kavē ekonomikas dinamisku attīstību un efektivitāti;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija izmanto elastīgumu, ko piedāvā pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP), lai pagarinātu termiņus pārmērīgu deficītu izlabošanai septiņās procedūrās; atzīst, ka šis pagarinājums šīm valstīm atvieglos tām nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanu; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka fiskālo pielāgojumu norises saturs un kalendārais grafiks tiek pielāgots katras valsts konkrētībai un – jo īpaši “deficīta” valstīs – ietver iepriekšminēto papildu manevru un struktūrfondu pilnīgu izmantošanu, veselīgas un ilgtspējīgas strukturālas reformas un ieguldījumu identificēšanu (tieši ar KVAI), kas ir būtiski konkurētspējas veicināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka jau šā gada budžeta izpildes novērtējumā, kā arī valstu budžetu analīzē 2014. gadam Komisija centīsies noteiktos apstākļos piemērot vienreizējas publisko ieguldījumu programmas, kuras ir pierādījušas savu ietekmi uz publisko finanšu ilgtspēju; drīzumā sagaida Komisijas paziņojumu par konkrētiem darbības virzieniem, kas jāiesniedz Parlamentam saskaņā ar deklarāciju, kas pievienota t.s. divpakai; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija izmanto elastīgumu, ko piedāvā pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts (SIP), lai pagarinātu termiņus pārmērīgu deficītu izlabošanai septiņās procedūrās; atzīst, ka šis pagarinājums šīm valstīm atvieglos tām nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanu; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka fiskālo pielāgojumu norises saturs un kalendārais grafiks tiek pielāgots katras valsts konkrētībai un – jo īpaši “deficīta” valstīs – ietver iepriekšminēto papildu manevru un struktūrfondu pilnīgu izmantošanu, veselīgas un ilgtspējīgas strukturālas reformas un ieguldījumu identificēšanu (tieši ar KVAI), kas ir būtiski konkurētspējas veicināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka jau šā gada budžeta izpildes novērtējumā, kā arī valstu budžetu analīzē 2014. gadam Komisija centīsies noteiktos apstākļos piemērot vienreizējas publisko ieguldījumu programmas, kuras ir pierādījušas savu ietekmi uz publisko finanšu ilgtspēju; drīzumā sagaida Komisijas paziņojumu par konkrētiem darbības virzieniem, kas jāiesniedz Parlamentam saskaņā ar deklarāciju, kas pievienota t.s. divpakai;

| 21. | ņem vērā paziņojumu par saskaņotu sistēmu budžeta plānu projektiem un parāda vērtspapīru emisijas ziņojumiem eurozonā, ko Komisija pieņēmusi kā pamatnostādnes saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013; ar nepacietību gaida dialogu ekonomikas jomā, kas ar Komisiju paredzēts par šo pamatnostādņu saturu; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā paziņojumu par saskaņotu sistēmu budžeta plānu projektiem un parāda vērtspapīru emisijas ziņojumiem eurozonā, ko Komisija pieņēmusi kā pamatnostādnes saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013; ar nepacietību gaida dialogu ekonomikas jomā, kas ar Komisiju paredzēts par šo pamatnostādņu saturu;

| 22. | atzinīgi vērtē to ziņošanas pamatnostādņu iekļaušanu, kas attiecas uz norādēm par to, kā budžeta plānu projektā iekļautie pasākumi risina jautājumu par KVAI, stratēģijā “ES 2020” izvirzītajiem mērķiem, pamatnostādnēm attiecībā uz ziņošanu par galveno izdevumu un ieņēmumu pasākumu sagaidāmo ietekmi uz sadali un informāciju par vispārīgajiem valsts izdevumiem, iedalot tos atbilstoši funkcijām; uzsver, ka šādas pamatnostādnes atvieglos to budžeta pasākumu uzraudzību, ko īsteno, lai sasniegtu stratēģijas “ES 2020” valstu mērķus; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to ziņošanas pamatnostādņu iekļaušanu, kas attiecas uz norādēm par to, kā budžeta plānu projektā iekļautie pasākumi risina jautājumu par KVAI, stratēģijā “ES 2020” izvirzītajiem mērķiem, pamatnostādnēm attiecībā uz ziņošanu par galveno izdevumu un ieņēmumu pasākumu sagaidāmo ietekmi uz sadali un informāciju par vispārīgajiem valsts izdevumiem, iedalot tos atbilstoši funkcijām; uzsver, ka šādas pamatnostādnes atvieglos to budžeta pasākumu uzraudzību, ko īsteno, lai sasniegtu stratēģijas “ES 2020” valstu mērķus;

| 23. | ar nepacietību gaida nākamo reizi, kad tiks sniegta informācija par Komisijas un dalībvalstu parametru “divpakas” rezultātiem un metodoloģisko slieksni, tostarp fiskālo reizinātāju novērtētājiem, kas ir makroekonomikas iespēju pamatā; |
| --- | --- |

23.

ar nepacietību gaida nākamo reizi, kad tiks sniegta informācija par Komisijas un dalībvalstu parametru “divpakas” rezultātiem un metodoloģisko slieksni, tostarp fiskālo reizinātāju novērtētājiem, kas ir makroekonomikas iespēju pamatā;

| 24. | norāda, ka nesenais atalgojuma progress “pārpalikuma” valstīs palīdz uzturēt pieprasījumu un rada pozitīvus blakusefektus arī citviet ES; atzinīgi vērtē Komisijas deklarāciju, ka “pārpalikuma” valstīm ir sava nozīme pašreizējās krīzes pārvarēšanā, ne tikai samazinot nodokļus un sociālā nodrošinājuma iemaksas, bet arī attīstot algas, lai vairotu ilgtspējīgu iekšējo pieprasījumu, un veicinot jaunas ieguldījumu iespējas; “pārpalikuma” valstis ar savu pirktspēju veicina arī jaunas izaugsmi veicinošas ieguldījumu iespējas, jo īpaši ar ieguldījumiem izglītībā, pētniecībā un attīstībā, enerģētikā un infrastruktūrā, tās modernizē savas veselības aprūpes un pensiju sistēmas, atver savas pakalpojumu nozares; uzsver pozitīvas ietekmes nozīmi, ko šīs darbības varētu radīt citās valstīs visā ES, īpaši tad, ja tās īstenos Savienības lielākās ekonomikas; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka nesenais atalgojuma progress “pārpalikuma” valstīs palīdz uzturēt pieprasījumu un rada pozitīvus blakusefektus arī citviet ES; atzinīgi vērtē Komisijas deklarāciju, ka “pārpalikuma” valstīm ir sava nozīme pašreizējās krīzes pārvarēšanā, ne tikai samazinot nodokļus un sociālā nodrošinājuma iemaksas, bet arī attīstot algas, lai vairotu ilgtspējīgu iekšējo pieprasījumu, un veicinot jaunas ieguldījumu iespējas; “pārpalikuma” valstis ar savu pirktspēju veicina arī jaunas izaugsmi veicinošas ieguldījumu iespējas, jo īpaši ar ieguldījumiem izglītībā, pētniecībā un attīstībā, enerģētikā un infrastruktūrā, tās modernizē savas veselības aprūpes un pensiju sistēmas, atver savas pakalpojumu nozares; uzsver pozitīvas ietekmes nozīmi, ko šīs darbības varētu radīt citās valstīs visā ES, īpaši tad, ja tās īstenos Savienības lielākās ekonomikas;

| 25. | mudina Komisiju attīstīt īstu Eiropas rūpniecības politiku un saskaņotu Eiropas ārējās tirdzniecības politiku; uzskata, ka, tikai gudri pārvaldot savu saskarni ar “globalizāciju”, Eiropa var garantēt izaugsmi, darbavietas, patērētāju aizsardzību, kā arī atbilstību starptautiskajām un Eiropas tiesībām un cilvēktiesību standartiem, un vairākām dalībvalstīm ieteikto progresīvo resursu pārdali no starptautiski netirgojamu preču un pakalpojumu nozarēm uz tirgojamo preču nozarēm; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju attīstīt īstu Eiropas rūpniecības politiku un saskaņotu Eiropas ārējās tirdzniecības politiku; uzskata, ka, tikai gudri pārvaldot savu saskarni ar “globalizāciju”, Eiropa var garantēt izaugsmi, darbavietas, patērētāju aizsardzību, kā arī atbilstību starptautiskajām un Eiropas tiesībām un cilvēktiesību standartiem, un vairākām dalībvalstīm ieteikto progresīvo resursu pārdali no starptautiski netirgojamu preču un pakalpojumu nozarēm uz tirgojamo preču nozarēm;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka, dalībvalstīm un ES, veicot finanšu atbalsta pasākumus, lielāka uzmanība būtu jāpievērš reformu distributīvajai ietekmei, un aicina Komisiju veikt visu ieteikto reformu īstermiņa un ilgtermiņa sociālās ietekmes pamatīgu ex-ante novērtējumu un izdarīt visus vajadzīgos secinājumus no iepriekšējiem ieteikumiem, tostarp tiem, kas dalībvalstīm sniegti saistībā ar finanšu palīdzības programmām; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka, dalībvalstīm un ES, veicot finanšu atbalsta pasākumus, lielāka uzmanība būtu jāpievērš reformu distributīvajai ietekmei, un aicina Komisiju veikt visu ieteikto reformu īstermiņa un ilgtermiņa sociālās ietekmes pamatīgu ex-ante novērtējumu un izdarīt visus vajadzīgos secinājumus no iepriekšējiem ieteikumiem, tostarp tiem, kas dalībvalstīm sniegti saistībā ar finanšu palīdzības programmām;

| 27. | aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus EMS pabeigšanai, ko Parlaments ieteicis savā 2012. gada 20. novembra rezolūcijā “Ceļā uz patiesu ekonomisko un monetāro savienību”, mudina Komisiju šim nolūkam izveidot atsevišķu apkopojumu par EMS sociālo dimensiju; ierosina makroekonomikas nelīdzsvarotības procedūrā paredzētās padziļinātās pārbaudes izmantot, lai regulāri pārbaudītu nodarbinātības un sociālo politiku nolūkā noteikt tādu politiku, kas mazina sociālās problēmas un uzlabo nodarbinātību; uzskata, ka šāda uzlabota uzraudzības sistēma palīdzētu sekmīgāk koordinēt politiku, lai savlaicīgi konstatētu un risinātu galvenās problēmas un veiksmīgāk integrētu nodarbinātības un sociālos jautājumus vispārējā politikā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus EMS pabeigšanai, ko Parlaments ieteicis savā 2012. gada 20. novembra rezolūcijā “Ceļā uz patiesu ekonomisko un monetāro savienību”, mudina Komisiju šim nolūkam izveidot atsevišķu apkopojumu par EMS sociālo dimensiju; ierosina makroekonomikas nelīdzsvarotības procedūrā paredzētās padziļinātās pārbaudes izmantot, lai regulāri pārbaudītu nodarbinātības un sociālo politiku nolūkā noteikt tādu politiku, kas mazina sociālās problēmas un uzlabo nodarbinātību; uzskata, ka šāda uzlabota uzraudzības sistēma palīdzētu sekmīgāk koordinēt politiku, lai savlaicīgi konstatētu un risinātu galvenās problēmas un veiksmīgāk integrētu nodarbinātības un sociālos jautājumus vispārējā politikā;

| 28. | Piekrīt, ka ECB rīcībai, papildus strukturālajām reformām un publiskā finansējuma konsolidācijai, ir “bijusi izšķirīga nozīme eurozonas stabilitātes nodrošināšanā”; atzīst, ka šai rīcībai ir bijusi ietekme uz neilgstpējīgi augsto finansēšanas izmaksu samazināšanos dažām dalībvalstīm ar Vērtspapīru tirgus programmas (VTP) programmas starpniecību un ar OMT starpniecību nodrošinot likviditātes atbalstu valsts parāda tirgiem, novēršot banku nozares sabrukumu un palīdzot pārraut banku un valsts saikni, ierobežojot spekulācijas ar valsts parādu un uz laiku samazinot pārmērīgi lielas procentu likmju starpības; tomēr uzskata, ka ilgtspējīgas izaugsmes trūkums un augsts (arvien vēl pieaugošs) privātā un sabiedriskā parāda līmenis daudzās dalībvalstīs nozīmē, ka ir vajadzīgs “rūpīgi vadīts parādsaistību samazināšanas process”; piekrīt Komisijai, ka banku nozares veseluma uzlabošana ir jāatstāj kā prioritāte; atzinīgi novērtē Komisijas augsta līmeņa grupas izveidošanu Gertrude Tumpel-Gugerell vadībā saskaņā ar Parlamentam doto solījumu t.s. divpakai pievienotajā deklarācijā, kura nodarbosies ar padziļinātu analīzi un izvērtējumu valsts parāda vērtspapīru daļējai aizstāšanai ar kopīgiem vērtspapīriem parāda dzēšanas fonda un europarādzīmju veidā, apsverot dažādo variantu priekšrocības un trūkumus; gaida šīs augsta līmeņa grupas ziņojumu; |
| --- | --- |

28.

Piekrīt, ka ECB rīcībai, papildus strukturālajām reformām un publiskā finansējuma konsolidācijai, ir “bijusi izšķirīga nozīme eurozonas stabilitātes nodrošināšanā”; atzīst, ka šai rīcībai ir bijusi ietekme uz neilgstpējīgi augsto finansēšanas izmaksu samazināšanos dažām dalībvalstīm ar Vērtspapīru tirgus programmas (VTP) programmas starpniecību un ar OMT starpniecību nodrošinot likviditātes atbalstu valsts parāda tirgiem, novēršot banku nozares sabrukumu un palīdzot pārraut banku un valsts saikni, ierobežojot spekulācijas ar valsts parādu un uz laiku samazinot pārmērīgi lielas procentu likmju starpības; tomēr uzskata, ka ilgtspējīgas izaugsmes trūkums un augsts (arvien vēl pieaugošs) privātā un sabiedriskā parāda līmenis daudzās dalībvalstīs nozīmē, ka ir vajadzīgs “rūpīgi vadīts parādsaistību samazināšanas process”; piekrīt Komisijai, ka banku nozares veseluma uzlabošana ir jāatstāj kā prioritāte; atzinīgi novērtē Komisijas augsta līmeņa grupas izveidošanu Gertrude Tumpel-Gugerell vadībā saskaņā ar Parlamentam doto solījumu t.s. divpakai pievienotajā deklarācijā, kura nodarbosies ar padziļinātu analīzi un izvērtējumu valsts parāda vērtspapīru daļējai aizstāšanai ar kopīgiem vērtspapīriem parāda dzēšanas fonda un europarādzīmju veidā, apsverot dažādo variantu priekšrocības un trūkumus; gaida šīs augsta līmeņa grupas ziņojumu;

| 29. | uzsver, ka reālās ekonomikas finansēšana, jo īpaši MVU finansēšana, nav tikusi atjaunota ES perifērijā; norāda, ka būtiskas atšķirības piekļuvē kredītam mēdz saasināt iekšējās diverģences tendences Eiropas Savienībā, jo īpaši eurozonā, un grauj iekšējo tirgu negodīgas konkurences nosacījumu dēļ; atkārtoti norāda, ka bankas portfeļu “iztīrīšana” ir priekšnosacījums un uzsver, ka negatīvas ekonomiskās izredzes tikai daļēji attaisno šādus ierobežojošus kredīta apgrūtinājumus; pieprasa ciešāk pārraudzīt jauno piesardzīgo noteikumu piemērošanu un banku sektora praktizēto reālās ekonomikas finansēšanu, jo īpaši attiecībā uz ekonomiski dzīvotspējīgiem MVU; šajā saistībā atzīst jaunu inovatīvu finanšu instrumentu iespējamo svarīgo nozīmi kohēzijas politikā, jo tie var veicināt valsts un privāto ieguldījumu, un mudina Komisiju laikus garantēt jaunu finanšu instrumentu ieviešanas juridisko skaidrību un pārredzamību, turklāt pirms sākas plānošanas periods laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam; aicina veikt dziļāku analīzi un stingrāk uzraudzīt paralēlo banku sistēmu, kā arī tās ietekmi uz reālo ekonomiku; pieprasa Komisijai par prioritāru uzskatīt darbu ar alternatīviem MVU finansējuma avotiem, jo īpaši, izmantojot kapitāla tirgus, struktūrfondus, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Investīciju fondu un sabiedriskās attīstības bankas; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka reālās ekonomikas finansēšana, jo īpaši MVU finansēšana, nav tikusi atjaunota ES perifērijā; norāda, ka būtiskas atšķirības piekļuvē kredītam mēdz saasināt iekšējās diverģences tendences Eiropas Savienībā, jo īpaši eurozonā, un grauj iekšējo tirgu negodīgas konkurences nosacījumu dēļ; atkārtoti norāda, ka bankas portfeļu “iztīrīšana” ir priekšnosacījums un uzsver, ka negatīvas ekonomiskās izredzes tikai daļēji attaisno šādus ierobežojošus kredīta apgrūtinājumus; pieprasa ciešāk pārraudzīt jauno piesardzīgo noteikumu piemērošanu un banku sektora praktizēto reālās ekonomikas finansēšanu, jo īpaši attiecībā uz ekonomiski dzīvotspējīgiem MVU; šajā saistībā atzīst jaunu inovatīvu finanšu instrumentu iespējamo svarīgo nozīmi kohēzijas politikā, jo tie var veicināt valsts un privāto ieguldījumu, un mudina Komisiju laikus garantēt jaunu finanšu instrumentu ieviešanas juridisko skaidrību un pārredzamību, turklāt pirms sākas plānošanas periods laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam; aicina veikt dziļāku analīzi un stingrāk uzraudzīt paralēlo banku sistēmu, kā arī tās ietekmi uz reālo ekonomiku; pieprasa Komisijai par prioritāru uzskatīt darbu ar alternatīviem MVU finansējuma avotiem, jo īpaši, izmantojot kapitāla tirgus, struktūrfondus, Eiropas Investīciju banku, Eiropas Investīciju fondu un sabiedriskās attīstības bankas;

| 30. | uzsver, ka dažādu finanšu tirgus dalībnieku atkāpšanās valstu tirgos liek domāt, ka pārmērīgas koncentrācijas dēļ iekšējā tirgus sadrumstalotība tos vājina, bloķējot starpbanku tirgu un iznīcinot iekšējā tirgus priekšrocības, proti, risku diversifikāciju un plašākas iespējas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka dažādu finanšu tirgus dalībnieku atkāpšanās valstu tirgos liek domāt, ka pārmērīgas koncentrācijas dēļ iekšējā tirgus sadrumstalotība tos vājina, bloķējot starpbanku tirgu un iznīcinot iekšējā tirgus priekšrocības, proti, risku diversifikāciju un plašākas iespējas;

| 31. | uzsver nepieciešamību turpināt īstenot programmas, kas izstrādātas, lai veicinātu uzņēmējdarbību jauniešu vidū, nodrošinot tiem īpašas uzņēmumu dibināšanas iespējas, papildinot to ar labāku piekļuvi Eiropas finansējumam un konsultācijām uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību turpināt īstenot programmas, kas izstrādātas, lai veicinātu uzņēmējdarbību jauniešu vidū, nodrošinot tiem īpašas uzņēmumu dibināšanas iespējas, papildinot to ar labāku piekļuvi Eiropas finansējumam un konsultācijām uzņēmējdarbības jomā;

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu, kas paredzēts, lai radītu vienotu risinājuma mehānismu (tostarp vienotu Eiropas iestādi un rūpniecības finansētu vienotu Eiropas fondu), kas ir būtiski Banku savienības izveides pabeigšanai; aicina dalībvalstis, Komisiju un Parlamentu uz drīzu vienošanos par vienota noregulējuma mehānisma izveidošanu; mudina Padomi steidzami noslēgt sarunas ar Parlamentu par Depozītu garantijas shēmas direktīvu un par Banku atgūšanās un Risinājumu direktīvu (par kurām sarunām jānotiek paralēli); |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu, kas paredzēts, lai radītu vienotu risinājuma mehānismu (tostarp vienotu Eiropas iestādi un rūpniecības finansētu vienotu Eiropas fondu), kas ir būtiski Banku savienības izveides pabeigšanai; aicina dalībvalstis, Komisiju un Parlamentu uz drīzu vienošanos par vienota noregulējuma mehānisma izveidošanu; mudina Padomi steidzami noslēgt sarunas ar Parlamentu par Depozītu garantijas shēmas direktīvu un par Banku atgūšanās un Risinājumu direktīvu (par kurām sarunām jānotiek paralēli);

| 33. | prasa veikt banku tiešu rekapitalizāciju, izmantojot Eiropas stabilitātes mehānismu (ESM), ja nepieciešams, lai pēc iespējas ātri būtu pieejama vienota uzraudzības iestāde, kad tā ir izveidota, kā savā 2012. gada jūnija paziņojumā paziņojuši eurozonas valstu un valdību vadītāji; ņemot vērā to, cik steidzami ir vajadzīgs Vienots risinājuma fonds līdzās VUM, atbalsta ESM tūlītēju īstenošanu, lai uzturētu VRF, paredzot rūpniecībai kompensēšanas periodu; prasa Komisijai iesniegt priekšlikumu par Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) darbību saskaņā ar acquis, paredzot visaptverošu Eiropas Parlamenta demokrātisku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

33.

prasa veikt banku tiešu rekapitalizāciju, izmantojot Eiropas stabilitātes mehānismu (ESM), ja nepieciešams, lai pēc iespējas ātri būtu pieejama vienota uzraudzības iestāde, kad tā ir izveidota, kā savā 2012. gada jūnija paziņojumā paziņojuši eurozonas valstu un valdību vadītāji; ņemot vērā to, cik steidzami ir vajadzīgs Vienots risinājuma fonds līdzās VUM, atbalsta ESM tūlītēju īstenošanu, lai uzturētu VRF, paredzot rūpniecībai kompensēšanas periodu; prasa Komisijai iesniegt priekšlikumu par Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) darbību saskaņā ar acquis, paredzot visaptverošu Eiropas Parlamenta demokrātisku pārskatatbildību;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas “Rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” un ieteikumus par “pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās” un par “agresīvu nodokļu plānošanu”, ko pieņēma 2012. gada 6. decembrī; atgādina par Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm, kurā noteica papildu nepieciešamās darbības, kas veicamas saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; uzsver, ka sloga godīga un taisnīga dalīšana prasa pilnīgi jaunu pieeju attiecībā uz krāpšanu un izvairīšanos nodokļu jomā; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties un izstrādāt vispusīgu stratēģiju, kuras pamatā ir konkrēti tiesību akti, lai novērstu nodokļu nepilnības ES, un Padomi – sniegt skaidru atbalstu visos bloķētos vai vēl neatrisinātos jautājumos nodokļu jomā; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas “Rīcības plānu, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” un ieteikumus par “pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās” un par “agresīvu nodokļu plānošanu”, ko pieņēma 2012. gada 6. decembrī; atgādina par Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm, kurā noteica papildu nepieciešamās darbības, kas veicamas saistībā ar krāpšanu nodokļu jomā, agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu oāzēm; uzsver, ka sloga godīga un taisnīga dalīšana prasa pilnīgi jaunu pieeju attiecībā uz krāpšanu un izvairīšanos nodokļu jomā; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties un izstrādāt vispusīgu stratēģiju, kuras pamatā ir konkrēti tiesību akti, lai novērstu nodokļu nepilnības ES, un Padomi – sniegt skaidru atbalstu visos bloķētos vai vēl neatrisinātos jautājumos nodokļu jomā;

| 35. | aicina Padomi noslēgt sarunas par finanšu darījumu nodokli un steidzamības kārtā iekļaut savā darba kārtībā jautājumu par rīcību nodokļu nepilnību novēršanai un nodokļu oāžu likvidēšanai, un par darbu pie nodokļu sistēmu konverģences Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

35.

aicina Padomi noslēgt sarunas par finanšu darījumu nodokli un steidzamības kārtā iekļaut savā darba kārtībā jautājumu par rīcību nodokļu nepilnību novēršanai un nodokļu oāžu likvidēšanai, un par darbu pie nodokļu sistēmu konverģences Eiropas Savienībā;

| 36. | finanšu darījumu nodokļa ieviešana, kas īstenojama, nodrošinot labāku sadarbību, uzskatāma par pirmo soli virzībā uz šāda nodokļa ieviešanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

36.

finanšu darījumu nodokļa ieviešana, kas īstenojama, nodrošinot labāku sadarbību, uzskatāma par pirmo soli virzībā uz šāda nodokļa ieviešanu visā pasaulē;

| 37. | pieprasa divpakas steidzamu piemērošanu, līdz ar to nekavējoties pārveidojot “troikas” (trijotnes) ad hoc sistēmu par juridiski pamatotu struktūru saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, garantējot demokrātisku pārskatatbildību; mudina “troiku” pārskatīt tās paziņojumu stratēģiju, kas atkārtoti ir izrādījusies ārkārtīgi neveiksmīga; uzsver, ka vidējā termiņā būtu jādod priekšroka tīrai Eiropas sistēmai, un Komisijai jāizstrādā priekšlikumi “troikas” modeļa attiecīgiem pārveidojumiem; |
| --- | --- |

37.

pieprasa divpakas steidzamu piemērošanu, līdz ar to nekavējoties pārveidojot “troikas” (trijotnes) ad hoc sistēmu par juridiski pamatotu struktūru saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, garantējot demokrātisku pārskatatbildību; mudina “troiku” pārskatīt tās paziņojumu stratēģiju, kas atkārtoti ir izrādījusies ārkārtīgi neveiksmīga; uzsver, ka vidējā termiņā būtu jādod priekšroka tīrai Eiropas sistēmai, un Komisijai jāizstrādā priekšlikumi “troikas” modeļa attiecīgiem pārveidojumiem;

| 38. | atgādina, ka Eiropadomes priekšsēdētājs Herman Van Rompuy savās 2012. gada 1. februāra piezīmēs Eiropas Parlamentam apstiprināja, ka “Eiropas Parlaments pārbaudīs” ESM darbību; šajā saistībā ar nepacietību gaida pārrunas par vienošanos ar Eurogrupu, ar ko cita starpā paredz iespēju rīkot uzklausīšanas un apspriest rakstiskus jautājumus, kas iesūtīti ESM izpilddirektoram un valdei; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka Eiropadomes priekšsēdētājs Herman Van Rompuy savās 2012. gada 1. februāra piezīmēs Eiropas Parlamentam apstiprināja, ka “Eiropas Parlaments pārbaudīs” ESM darbību; šajā saistībā ar nepacietību gaida pārrunas par vienošanos ar Eurogrupu, ar ko cita starpā paredz iespēju rīkot uzklausīšanas un apspriest rakstiskus jautājumus, kas iesūtīti ESM izpilddirektoram un valdei;

| 39. | uzsver, ka Eiropas pusgads nekādā veidā nedrīkst apdraudēt valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta prerogatīvas; mudina Komisiju pienācīgi nodrošināt valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta oficiālu iesaistīšanu visos Eiropas pusgada procesa posmos, lai palielinātu lēmumu leģitimitāti, kuri ietekmē visus iedzīvotājus; aicina Komisiju rast veidus, kā uzlabot šā procesa redzamību; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Eiropas pusgads nekādā veidā nedrīkst apdraudēt valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta prerogatīvas; mudina Komisiju pienācīgi nodrošināt valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta oficiālu iesaistīšanu visos Eiropas pusgada procesa posmos, lai palielinātu lēmumu leģitimitāti, kuri ietekmē visus iedzīvotājus; aicina Komisiju rast veidus, kā uzlabot šā procesa redzamību;

| 40. | uzsver vajadzību stiprināt demokrātisko pārskatatbildību valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam par eurozonas darbības būtiskiem elementiem, piemēram, ESM, Eurogrupas lēmumiem un finanšu palīdzības programmu pārraudzību un novērtējumu; šajā saistībā lūdz Eiropas Komisiju veikt savu ieteikumu un dalības “troikā” iekšējo ex-post novērtējumu un publicēt to; |
| --- | --- |

40.

uzsver vajadzību stiprināt demokrātisko pārskatatbildību valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam par eurozonas darbības būtiskiem elementiem, piemēram, ESM, Eurogrupas lēmumiem un finanšu palīdzības programmu pārraudzību un novērtējumu; šajā saistībā lūdz Eiropas Komisiju veikt savu ieteikumu un dalības “troikā” iekšējo ex-post novērtējumu un publicēt to;

| 41. | rosina dalībvalstis aktīvi iesaistīt savus parlamentus, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību Eiropas pusgada procesā kopumā un jo īpaši savu valsts reformu programmu izstrādē un apspriešanā; mudina Komisiju nodrošināt šādu iesaistīšanos; uzsver, ka visu ieinteresēto pušu iesaistīšana nepieciešamo reformu izstrādē ir būtisks solis to īstenošanā un veiksmīgā ieviešanā; |
| --- | --- |

41.

rosina dalībvalstis aktīvi iesaistīt savus parlamentus, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību Eiropas pusgada procesā kopumā un jo īpaši savu valsts reformu programmu izstrādē un apspriešanā; mudina Komisiju nodrošināt šādu iesaistīšanos; uzsver, ka visu ieinteresēto pušu iesaistīšana nepieciešamo reformu izstrādē ir būtisks solis to īstenošanā un veiksmīgā ieviešanā;

| 42. | uzsver Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu dialoga nozīmi, lai panāktu pilnīgi funkcionējošu Eiropas pusgada procesu un sasniegtu vajadzīgo demokrātiskās pārskatatbildības līmeni attiecībā uz visiem tajā iesaistītajiem; uzsver Eiropas Parlamentārās nedēļas (EPN 2013) saistībā ar Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinācijai lietderību; |
| --- | --- |

42.

uzsver Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu dialoga nozīmi, lai panāktu pilnīgi funkcionējošu Eiropas pusgada procesu un sasniegtu vajadzīgo demokrātiskās pārskatatbildības līmeni attiecībā uz visiem tajā iesaistītajiem; uzsver Eiropas Parlamentārās nedēļas (EPN 2013) saistībā ar Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinācijai lietderību;

| 43. | pauž nožēlu par to, ka Padomes nostāja attiecībā uz Komisijas ierosinātiem konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem netika laikus publiskota; pauž nožēlu, ka Eiropadomes apspriedes par Padomes nostāju attiecībā uz konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem netika laikus publiskotas; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu par to, ka Padomes nostāja attiecībā uz Komisijas ierosinātiem konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem netika laikus publiskota; pauž nožēlu, ka Eiropadomes apspriedes par Padomes nostāju attiecībā uz konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem netika laikus publiskotas;

| 44. | uzsver, ka ES un valstu kompetencei ir jābūt nepārprotami nodalītai un ka Savienības līmenī pārskatatbildību nodrošina Eiropas Parlaments; pieprasa, lai ikreiz, kad tiek nodota vai Savienības līmenī radīta jauna kompetence vai kad tiek dibinātas jaunas Savienības iestādes, Eiropas Parlamentam tiktu piešķirta atbilstoša demokrātiskā kontrole un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ES un valstu kompetencei ir jābūt nepārprotami nodalītai un ka Savienības līmenī pārskatatbildību nodrošina Eiropas Parlaments; pieprasa, lai ikreiz, kad tiek nodota vai Savienības līmenī radīta jauna kompetence vai kad tiek dibinātas jaunas Savienības iestādes, Eiropas Parlamentam tiktu piešķirta atbilstoša demokrātiskā kontrole un pārskatatbildība;

Nozaru ieguldījums Eiropas pusgadā 2013. gadā

Nodarbinātības un sociālā politika

| 45. | uzskata, ka tas, ka Komisija ir atzinusi vajadzību samazināt nodarbinātības nodokļus, pievēršoties citiem ienākumu avotiem, ir vērtējams pozitīvi un paātrinās fiskālās konsolidācijas procesu uz taisnīgākiem pamatiem; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka tas, ka Komisija ir atzinusi vajadzību samazināt nodarbinātības nodokļus, pievēršoties citiem ienākumu avotiem, ir vērtējams pozitīvi un paātrinās fiskālās konsolidācijas procesu uz taisnīgākiem pamatiem;

| 46. | atzīst, ka šā gada konkrētai valstij adresēti ieteikumi (KVAI) ir īpaši svarīgi, jo dalībvalstis nosaka savas ieguldījumu prioritātes kohēzijas politikai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS); šajā kontekstā prasa mērķtiecīgāku ES finansējumu visām stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm, jo īpaši izaugsmes un nodarbinātības politikai, tostarp jauniešu bezdarba un ilgtermiņa bezdarba apkarošanai un tādu ilgtspējīgu darbvietu izveidei, kas ir stabilas, par kurām tiek maksātas obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas un kurās darbinieki saņem pienācīgu atalgojumu; pauž bažas par sociālo un ekonomisko atšķirību palielināšanos starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka šā gada konkrētai valstij adresēti ieteikumi (KVAI) ir īpaši svarīgi, jo dalībvalstis nosaka savas ieguldījumu prioritātes kohēzijas politikai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS); šajā kontekstā prasa mērķtiecīgāku ES finansējumu visām stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm, jo īpaši izaugsmes un nodarbinātības politikai, tostarp jauniešu bezdarba un ilgtermiņa bezdarba apkarošanai un tādu ilgtspējīgu darbvietu izveidei, kas ir stabilas, par kurām tiek maksātas obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas un kurās darbinieki saņem pienācīgu atalgojumu; pauž bažas par sociālo un ekonomisko atšķirību palielināšanos starp dalībvalstīm;

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas plašas darba tirgus reformas, kuru mērķis ir uzlabot darba tirgus noturību, palielinot iekšēju un ārēju elastību, samazinot segmentāciju un atvieglojot darba nomaiņu; uzsver, ka nodarbinātības reformas būtu jāveic saskaņā ar atbilstošu konsensu starp sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas plašas darba tirgus reformas, kuru mērķis ir uzlabot darba tirgus noturību, palielinot iekšēju un ārēju elastību, samazinot segmentāciju un atvieglojot darba nomaiņu; uzsver, ka nodarbinātības reformas būtu jāveic saskaņā ar atbilstošu konsensu starp sociālajiem partneriem;

| 48. | aicina dalībvalstis un Komisiju politikas vadlīnijās un KVAI nodrošināt, lai nepieciešamajai elastībai darba tirgū būtu līdzsvars ar augsto sociālās aizsardzības līmeni, kas ir raksturīgs mūsu sociālajai tirgus ekonomikai, un lai darba tirgus reformu mērķis būtu veicināt augstu nodarbinātības līmeni, nodarbinātības kvalitāti, uzlabot sociālo risku pārvaldību, panākt progresu attiecībā uz mazaizsargātu grupu iekļaušanu darba tirgū, samazināt nodarbinātu personu nabadzību, savienot darba un ģimenes dzīvi, veicināt dzimumu līdztiesību, veicināt veselību un drošumu darbā, stiprināt tiesības darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem un uzlabot sociālo aizsardzību pašnodarbinātām personām; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis un Komisiju politikas vadlīnijās un KVAI nodrošināt, lai nepieciešamajai elastībai darba tirgū būtu līdzsvars ar augsto sociālās aizsardzības līmeni, kas ir raksturīgs mūsu sociālajai tirgus ekonomikai, un lai darba tirgus reformu mērķis būtu veicināt augstu nodarbinātības līmeni, nodarbinātības kvalitāti, uzlabot sociālo risku pārvaldību, panākt progresu attiecībā uz mazaizsargātu grupu iekļaušanu darba tirgū, samazināt nodarbinātu personu nabadzību, savienot darba un ģimenes dzīvi, veicināt dzimumu līdztiesību, veicināt veselību un drošumu darbā, stiprināt tiesības darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem un uzlabot sociālo aizsardzību pašnodarbinātām personām;

| 49. | norāda, ka visas dalībvalstis ir saņēmušas ieteikumus attiecībā uz līdzdalības līmeņiem darba tirgū; aicina dalībvalstis, kurās ir zema līdzdalība darba tirgū, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, pastiprināt aktīvus, vispusīgus un iekļaujošus darba tirgus pasākumus, piemēram, apmācības un nodarbinātības dienestus, un ieviest turpmākas reformas, lai veicinātu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, veicinātu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, novērstu agru izstāšanos no darba tirgus, uzlabotu konkurētspēju un apkarotu darba tirgus segmentāciju, kā arī darba ņēmēju prasmes pielāgotu darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka visas dalībvalstis ir saņēmušas ieteikumus attiecībā uz līdzdalības līmeņiem darba tirgū; aicina dalībvalstis, kurās ir zema līdzdalība darba tirgū, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, pastiprināt aktīvus, vispusīgus un iekļaujošus darba tirgus pasākumus, piemēram, apmācības un nodarbinātības dienestus, un ieviest turpmākas reformas, lai veicinātu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, veicinātu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, novērstu agru izstāšanos no darba tirgus, uzlabotu konkurētspēju un apkarotu darba tirgus segmentāciju, kā arī darba ņēmēju prasmes pielāgotu darba tirgus vajadzībām;

| 50. | norāda, ka stāvoklis jauniešu bezdarba jomā ir jo īpaši satraucošs un ka ir steidzami jārīkojas; pieprasa Eiropas Jaunatnes nodarbinātības paktu, ar kuru stājas spēkā jau sen norunātie pasākumi un tiek paredzēti jauni resursi un pasākumi jauniešu bezdarba mazināšanai, tādējādi samazinot to jauniešu skaitu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā vai apmācībā (NEET), un nabadzību jauniešu vidū, ņemot vērā kvalitātes aspektus, kas attiecas uz pienācīgu nodarbinātību, kurā pilnībā tiek ievēroti galvenie darba standarti; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka stāvoklis jauniešu bezdarba jomā ir jo īpaši satraucošs un ka ir steidzami jārīkojas; pieprasa Eiropas Jaunatnes nodarbinātības paktu, ar kuru stājas spēkā jau sen norunātie pasākumi un tiek paredzēti jauni resursi un pasākumi jauniešu bezdarba mazināšanai, tādējādi samazinot to jauniešu skaitu, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā vai apmācībā (NEET), un nabadzību jauniešu vidū, ņemot vērā kvalitātes aspektus, kas attiecas uz pienācīgu nodarbinātību, kurā pilnībā tiek ievēroti galvenie darba standarti;

| 51. | gaida Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas prioritāro īstenošanu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas aicinājumu, ko tā izteica savos Kopīgo noteikumu regulas (CPR) grozījumos; |
| --- | --- |

51.

gaida Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas prioritāro īstenošanu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas aicinājumu, ko tā izteica savos Kopīgo noteikumu regulas (CPR) grozījumos;

| 52. | atzinīgi vērtē Padomes pieņemto garantiju jauniešiem un EUR 6 miljardu piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai nākamajā DFS; aicina dalībvalstis steidzami īstenot garantijas jauniešiem shēmas un efektīvi izmantot pieejamos resursus, pasākumus koncentrējot uz tām grupām, kas atrodas vissarežģītākajā situācijā; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Padomes pieņemto garantiju jauniešiem un EUR 6 miljardu piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai nākamajā DFS; aicina dalībvalstis steidzami īstenot garantijas jauniešiem shēmas un efektīvi izmantot pieejamos resursus, pasākumus koncentrējot uz tām grupām, kas atrodas vissarežģītākajā situācijā;

| 53. | ar gandarījumu norāda, ka šos līdzekļus var izmantot nākamās DFS pirmajos divos gados; uzsver, ka šī summa tomēr nav pietiekama, lai ilgtspējīgā veidā apkarotu jauniešu bezdarbu, un ka tai vajadzētu būt tikai pirmajam maksājumam, kas paredzēts jauniešu bezdarba mazināšanai; |
| --- | --- |

53.

ar gandarījumu norāda, ka šos līdzekļus var izmantot nākamās DFS pirmajos divos gados; uzsver, ka šī summa tomēr nav pietiekama, lai ilgtspējīgā veidā apkarotu jauniešu bezdarbu, un ka tai vajadzētu būt tikai pirmajam maksājumam, kas paredzēts jauniešu bezdarba mazināšanai;

| 54. | mudina Komisiju turpināt jauniešu nodarbinātības darbgrupu darbu, lai palīdzētu dalībvalstīm ar visaugstākajiem jauniešu bezdarba līmeņiem pārplānot ES 2007.–2013. gada DFS strukturālo finansējumu, lai to mērķtiecīgi novirzītu jaunatnei; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pilnveidot Eiropas darba mobilitātes portālu (EURES), pastiprinot un paplašinot tā darbības un jo īpaši veicinot jaunatnes mobilitāti; tomēr konstatē, ka mobilitātei jābūt brīvprātīgai un tā nedrīkst ierobežot centienus uz vietas izveidot darbvietas un apmācību vietas; |
| --- | --- |

54.

mudina Komisiju turpināt jauniešu nodarbinātības darbgrupu darbu, lai palīdzētu dalībvalstīm ar visaugstākajiem jauniešu bezdarba līmeņiem pārplānot ES 2007.–2013. gada DFS strukturālo finansējumu, lai to mērķtiecīgi novirzītu jaunatnei; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pilnveidot Eiropas darba mobilitātes portālu (EURES), pastiprinot un paplašinot tā darbības un jo īpaši veicinot jaunatnes mobilitāti; tomēr konstatē, ka mobilitātei jābūt brīvprātīgai un tā nedrīkst ierobežot centienus uz vietas izveidot darbvietas un apmācību vietas;

| 55. | aicina Komisiju ierosināt stažēšanās kvalitātes sistēmu, kura citstarp ietvertu taisnīga atalgojuma kritērijus, apmācības rezultātus, darba apstākļus un veselības un darba drošuma standartus; aicina Komisiju, dalībvalstis un ES sociālos partnerus vērienīgi izmantot Eiropas Māceklību alianses sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju ierosināt stažēšanās kvalitātes sistēmu, kura citstarp ietvertu taisnīga atalgojuma kritērijus, apmācības rezultātus, darba apstākļus un veselības un darba drošuma standartus; aicina Komisiju, dalībvalstis un ES sociālos partnerus vērienīgi izmantot Eiropas Māceklību alianses sniegtās iespējas;

| 56. | uzskata, ka, ņemot vērā, cik daudz strādājošo, it īpaši jauniešu, dodas prom no izcelsmes valstīm uz citām ES valstīm darba iespēju meklējumos, pastāv steidzama vajadzība izstrādāt attiecīgus pasākumus un pārskatīt Eiropas tiesību aktus, lai nodrošinātu pensiju tiesību pārnesamību un vismaz trīs mēnešus turpināt nodarbinātības pabalstus, kamēr tiek meklēts darbs citā dalībvalstī; atzinīgi vērtē uzlabojumus Eiropas darba mobilitātes portālā un aicina kopā ar dalībvalstīm tā vajadzībām izstrādāt īpašu stratēģiju; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka, ņemot vērā, cik daudz strādājošo, it īpaši jauniešu, dodas prom no izcelsmes valstīm uz citām ES valstīm darba iespēju meklējumos, pastāv steidzama vajadzība izstrādāt attiecīgus pasākumus un pārskatīt Eiropas tiesību aktus, lai nodrošinātu pensiju tiesību pārnesamību un vismaz trīs mēnešus turpināt nodarbinātības pabalstus, kamēr tiek meklēts darbs citā dalībvalstī; atzinīgi vērtē uzlabojumus Eiropas darba mobilitātes portālā un aicina kopā ar dalībvalstīm tā vajadzībām izstrādāt īpašu stratēģiju;

| 57. | atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi daži KVAI risina dalībvalstu konkrēto situāciju nabadzības jomā; stingri nosoda to, ka neviens KVAI nepievēršas jautājumiem saistībā ar gadījumiem, kad sievietes tiek izslēgtas no darba tirgus, un nav paredzēti nekādi pasākumi to iekļaušanai darba tirgū; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi daži KVAI risina dalībvalstu konkrēto situāciju nabadzības jomā; stingri nosoda to, ka neviens KVAI nepievēršas jautājumiem saistībā ar gadījumiem, kad sievietes tiek izslēgtas no darba tirgus, un nav paredzēti nekādi pasākumi to iekļaušanai darba tirgū;

| 58. | uzsver, ka īpaša rīcība ir vajadzīga, lai palielinātu sieviešu, gados vecāku darbinieku un darbinieku ar invaliditāti līdzdalību darba tirgū, nodrošinot iedarbīgus stimulus, lai atgrieztos un paliktu darbā; atgādina, ka ar pirmsskolas izglītību, bērnu aprūpi un veco ļaužu aprūpi saistīto dienestu kvalitātei, pieejamībai un piekļūstamībai ir izšķirīga nozīme; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka īpaša rīcība ir vajadzīga, lai palielinātu sieviešu, gados vecāku darbinieku un darbinieku ar invaliditāti līdzdalību darba tirgū, nodrošinot iedarbīgus stimulus, lai atgrieztos un paliktu darbā; atgādina, ka ar pirmsskolas izglītību, bērnu aprūpi un veco ļaužu aprūpi saistīto dienestu kvalitātei, pieejamībai un piekļūstamībai ir izšķirīga nozīme;

| 59. | uzsver, ka ilgtermiņa bezdarbnieki ir jāatbalsta ar darbvietu izveides un integrētu aktīvas iekļaušanas pieeju palīdzību, tostarp ar pozitīviem aktivizēšanas stimuliem, piemēram, personalizētām karjeras konsultācijām un programmām par labklājību darbā, pienācīgām pabalstu sistēmām un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū un piekļūt kvalitatīvām darbvietām; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka ilgtermiņa bezdarbnieki ir jāatbalsta ar darbvietu izveides un integrētu aktīvas iekļaušanas pieeju palīdzību, tostarp ar pozitīviem aktivizēšanas stimuliem, piemēram, personalizētām karjeras konsultācijām un programmām par labklājību darbā, pienācīgām pabalstu sistēmām un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū un piekļūt kvalitatīvām darbvietām;

| 60. | atgādina par prasmju neatbilstību un “vājajām vietām” daudzos reģionos un nozarēs un noteiktu izglītības un apmācības sistēmu neatbilstību tirgus prasībām un darbinieku vajadzībām šajā kontekstā; atzinīgi vērtē arodizglītības un apmācības sistēmu reformas, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, lai prasmes un kompetences, jo īpaši jauniešiem, pielāgotu darba tirgus un nākotnes darbinieku vajadzībām; šajā kontekstā uzsver divkāršas apmācības sistēmu priekšrocības; atgādina, ka gandrīz visām dalībvalstīm nepieciešama turpmāka rīcība un ieguldījumi izglītības, apmācības, pētniecības, inovāciju un attīstības jomā; |
| --- | --- |

60.

atgādina par prasmju neatbilstību un “vājajām vietām” daudzos reģionos un nozarēs un noteiktu izglītības un apmācības sistēmu neatbilstību tirgus prasībām un darbinieku vajadzībām šajā kontekstā; atzinīgi vērtē arodizglītības un apmācības sistēmu reformas, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, lai prasmes un kompetences, jo īpaši jauniešiem, pielāgotu darba tirgus un nākotnes darbinieku vajadzībām; šajā kontekstā uzsver divkāršas apmācības sistēmu priekšrocības; atgādina, ka gandrīz visām dalībvalstīm nepieciešama turpmāka rīcība un ieguldījumi izglītības, apmācības, pētniecības, inovāciju un attīstības jomā;

| 61. | konstatē, ka papildus izglītības un apmācības nozares reformai ir vajadzīga arī ilgtermiņa, ilgtspējīga un uz kritērijiem balstīta imigrācijas stratēģija, lai reaģētu uz kvalificēta darbaspēka trūkumu un demogrāfiskajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

61.

konstatē, ka papildus izglītības un apmācības nozares reformai ir vajadzīga arī ilgtermiņa, ilgtspējīga un uz kritērijiem balstīta imigrācijas stratēģija, lai reaģētu uz kvalificēta darbaspēka trūkumu un demogrāfiskajām pārmaiņām;

| 62. | atzīmē, ka krīze ir atstājusi smagu un ilgstošu ietekmi uz bezdarba līmeni un sociālo situāciju dalībvalstīs, kas ir izraisījis nepanesamu nabadzības un sociālās atstumtības palielināšanos, tostarp bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, sociālo nevienlīdzību, nodarbinātu personu nabadzību un mājsaimniecību pārmērīgas parādsaistības; aicina dalībvalstis šajā kontekstā pastiprināt drošības tīklu darbību un nodrošināt efektivitāti labklājības sistēmām, kuras risina skarto personu problēmas, kā arī ieguldīt profilakses pasākumos; |
| --- | --- |

62.

atzīmē, ka krīze ir atstājusi smagu un ilgstošu ietekmi uz bezdarba līmeni un sociālo situāciju dalībvalstīs, kas ir izraisījis nepanesamu nabadzības un sociālās atstumtības palielināšanos, tostarp bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, sociālo nevienlīdzību, nodarbinātu personu nabadzību un mājsaimniecību pārmērīgas parādsaistības; aicina dalībvalstis šajā kontekstā pastiprināt drošības tīklu darbību un nodrošināt efektivitāti labklājības sistēmām, kuras risina skarto personu problēmas, kā arī ieguldīt profilakses pasākumos;

Budžeta politika

| 63. | atgādina, ka, neraugoties uz tā pieticīgo apjomu absolūtā un relatīvā izteiksmē salīdzinājumā ar Savienības ekonomisko labklājību, ES budžetam ir liela pievienotā vērtība kā instrumentam, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo tas darbojas kā ieguldījumu katalizators; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka, neraugoties uz tā pieticīgo apjomu absolūtā un relatīvā izteiksmē salīdzinājumā ar Savienības ekonomisko labklājību, ES budžetam ir liela pievienotā vērtība kā instrumentam, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo tas darbojas kā ieguldījumu katalizators;

| 64. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis joprojām nepietiekami novērtē ES budžeta lomu un ieguldījumu ekonomiskās pārvaldības un budžeta saskaņošanas stiprināšanā visā Savienībā, šajā ziņā, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada decembrī parakstīto kopīgo deklarāciju, kā arī Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, mudina Padomi kopumā pieņemt visus budžeta grozījumus 2013. gadam, ko iesniegusi Komisija un kas vēl varētu būt nepieciešami šā gada laikā, lai noslēgtu pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) darbības laikposmu ar tīru bilanci; |
| --- | --- |

64.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis joprojām nepietiekami novērtē ES budžeta lomu un ieguldījumu ekonomiskās pārvaldības un budžeta saskaņošanas stiprināšanā visā Savienībā, šajā ziņā, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada decembrī parakstīto kopīgo deklarāciju, kā arī Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, mudina Padomi kopumā pieņemt visus budžeta grozījumus 2013. gadam, ko iesniegusi Komisija un kas vēl varētu būt nepieciešami šā gada laikā, lai noslēgtu pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) darbības laikposmu ar tīru bilanci;

| 65. | atkārto, ka kompromiss, kas tika panākts Eiropadomē 2013. gada 8. februārī par DFS 2014.–2020. gadam, neatbilda Parlamenta cerībām; uzstāj, ka jebkura vienošanās par tik nepietiekamu finansējumu būtu pieņemama tikai tad, ja tiktu izpildīti 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā iekļautie nosacījumi; |
| --- | --- |

65.

atkārto, ka kompromiss, kas tika panākts Eiropadomē 2013. gada 8. februārī par DFS 2014.–2020. gadam, neatbilda Parlamenta cerībām; uzstāj, ka jebkura vienošanās par tik nepietiekamu finansējumu būtu pieņemama tikai tad, ja tiktu izpildīti 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā iekļautie nosacījumi;

| 66. | ir pārliecināts, ka pietiekamam ES ieguldījumam pašreizējās krīzes novēršanai ir jāpamatojas uz būtiskām pārmaiņām ES budžeta finansēšanā, t.i., pārejot uz patiesiem pašu resursiem; |
| --- | --- |

66.

ir pārliecināts, ka pietiekamam ES ieguldījumam pašreizējās krīzes novēršanai ir jāpamatojas uz būtiskām pārmaiņām ES budžeta finansēšanā, t.i., pārejot uz patiesiem pašu resursiem;

| 67. | mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai savlaicīgi lemtu par struktūrfondu un kohēzijas fonda valsts programmām nolūkā izvairīties no kavēšanās šo fondu izmantošanā, jo to uzdevums ir atbalstīt izaugsmi un radīt darbavietas; |
| --- | --- |

67.

mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai savlaicīgi lemtu par struktūrfondu un kohēzijas fonda valsts programmām nolūkā izvairīties no kavēšanās šo fondu izmantošanā, jo to uzdevums ir atbalstīt izaugsmi un radīt darbavietas;

| 68. | uzsver zinātnes un inovāciju nozīmi konkurētspējas stratēģiskajā attīstībā un attiecīgi – darbavietu radīšanā Eiropas līmenī, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi; |
| --- | --- |

68.

uzsver zinātnes un inovāciju nozīmi konkurētspējas stratēģiskajā attīstībā un attiecīgi – darbavietu radīšanā Eiropas līmenī, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi;

Iekšējais tirgus

| 69. | atgādina, ka vienotais tirgus ir svarīgs dzinējspēks izaugsmei un darbvietu izveidei un tam ir neatsverama nozīme, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus – gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; tomēr norāda, ka tā potenciāls joprojām daudzējādā ziņā netiek izmantots; |
| --- | --- |

69.

atgādina, ka vienotais tirgus ir svarīgs dzinējspēks izaugsmei un darbvietu izveidei un tam ir neatsverama nozīme, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus – gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; tomēr norāda, ka tā potenciāls joprojām daudzējādā ziņā netiek izmantots;

| 70. | atgādina, ka viss pakalpojumu sektora ekonomikas un darbvietu potenciāls joprojām nav pietiekami izmantots; aicina pilnā mērā un pareizi īstenot ES Pakalpojumu direktīvu, vienlaikus aizsargājot publisko pakalpojumu pienākumu veikšanu, kas ikvienam var nodrošināt vispārēju piekļuvi cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem pakalpojumiem; aicina dalībvalstis īpaši ieguldīt kvalitatīvos sociālajos pakalpojumos; vienlaikus konstatē, ka ir jāievēro atalgojuma un sociālie standarti; aicina dalībvalstis novērst šķēršļus mazumtirdzniecības nozarē un pārmērīgus ierobežojumus profesionālajiem pakalpojumiem un reglamentētās profesijās; vienlaikus aicina novērst šķēršļus darbaspēka brīvas pārvietošanās jomā, lai uzlabotu mobilitāti un optimizētu ES cilvēkkapitāla izmantošanu; |
| --- | --- |

70.

atgādina, ka viss pakalpojumu sektora ekonomikas un darbvietu potenciāls joprojām nav pietiekami izmantots; aicina pilnā mērā un pareizi īstenot ES Pakalpojumu direktīvu, vienlaikus aizsargājot publisko pakalpojumu pienākumu veikšanu, kas ikvienam var nodrošināt vispārēju piekļuvi cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem pakalpojumiem; aicina dalībvalstis īpaši ieguldīt kvalitatīvos sociālajos pakalpojumos; vienlaikus konstatē, ka ir jāievēro atalgojuma un sociālie standarti; aicina dalībvalstis novērst šķēršļus mazumtirdzniecības nozarē un pārmērīgus ierobežojumus profesionālajiem pakalpojumiem un reglamentētās profesijās; vienlaikus aicina novērst šķēršļus darbaspēka brīvas pārvietošanās jomā, lai uzlabotu mobilitāti un optimizētu ES cilvēkkapitāla izmantošanu;

| 71. | atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada Eiropas pusgadā pirmoreiz gada izaugsmes pētījuma pamatā ir ziņojums par stāvokli vienotā tirgus integrācijā; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada Eiropas pusgadā pirmoreiz gada izaugsmes pētījuma pamatā ir ziņojums par stāvokli vienotā tirgus integrācijā;

| 72. | tomēr pauž nožēlu, ka, lai gan ir gūti pārliecinoši pierādījumi par vienotā tirgus nozīmi krīzes pārvarēšanā, konkrētām valstīm adresētie ieteikumi 2013. gadā pietiekamā mērā nepievēršas vienotā tirgus noteikumu atbilstīgas īstenošanas un izpildes potenciālam attiecībā uz izaugsmi, patērētāju uzticēšanos un darbavietām; |
| --- | --- |

72.

tomēr pauž nožēlu, ka, lai gan ir gūti pārliecinoši pierādījumi par vienotā tirgus nozīmi krīzes pārvarēšanā, konkrētām valstīm adresētie ieteikumi 2013. gadā pietiekamā mērā nepievēršas vienotā tirgus noteikumu atbilstīgas īstenošanas un izpildes potenciālam attiecībā uz izaugsmi, patērētāju uzticēšanos un darbavietām;

| 73. | atbalsta to, ka šajā gadā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos īpaša nozīme piešķirta tādu nepamatotu aizliegumu un šķēršļu novēršanai, kuri kavē pakalpojumu nozares attīstību; mudina attiecīgās dalībvalstis ar vislielāko nopietnību apsvērt šos ieteikumus un īpašu prioritāti piešķirt šo šķēršļu novēršanai, kuri kavē vienota tirgus izaugsmi; |
| --- | --- |

73.

atbalsta to, ka šajā gadā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos īpaša nozīme piešķirta tādu nepamatotu aizliegumu un šķēršļu novēršanai, kuri kavē pakalpojumu nozares attīstību; mudina attiecīgās dalībvalstis ar vislielāko nopietnību apsvērt šos ieteikumus un īpašu prioritāti piešķirt šo šķēršļu novēršanai, kuri kavē vienota tirgus izaugsmi;

| 74. | aicina Komisiju noteikt vienotā tirgus pārvaldību par sava nākamā gada izaugsmes pētījuma un 2014. gada Eiropas pusgada prioritāti un savos nākamajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos pilnībā ņemt vērā galvenās izaugsmes jomas, proti, pakalpojumu nozari, enerģētikas nozari, transporta nozari un digitālo vienoto tirgu, kā arī pasākumus, kas ietverti Vienotā tirgus aktā I un II; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju noteikt vienotā tirgus pārvaldību par sava nākamā gada izaugsmes pētījuma un 2014. gada Eiropas pusgada prioritāti un savos nākamajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos pilnībā ņemt vērā galvenās izaugsmes jomas, proti, pakalpojumu nozari, enerģētikas nozari, transporta nozari un digitālo vienoto tirgu, kā arī pasākumus, kas ietverti Vienotā tirgus aktā I un II;

| 75. | pauž nožēlu par to, ka valstu un Eiropas ieguldījumu nepietiekamība kavēs īstenot prioritātes, kas ziņojumā “Stāvoklis vienotā tirgus integrācijā 2013. gadā. Materiāls gada izaugsmes pētījumam (2013. gads)” norādītas galvenajās enerģētikas, transporta un digitālā tirgus jomās; |
| --- | --- |

75.

pauž nožēlu par to, ka valstu un Eiropas ieguldījumu nepietiekamība kavēs īstenot prioritātes, kas ziņojumā “Stāvoklis vienotā tirgus integrācijā 2013. gadā. Materiāls gada izaugsmes pētījumam (2013. gads)” norādītas galvenajās enerģētikas, transporta un digitālā tirgus jomās;

| 76. | mudina dalībvalstis un Komisiju šajā laikposmā intensificēt pūles vienotā tirgus normatīvā regulējuma izpildē un šīs izpildes pārraudzīšanā, tostarp veicot regulārus ES mēroga kontroles pasākumus; |
| --- | --- |

76.

mudina dalībvalstis un Komisiju šajā laikposmā intensificēt pūles vienotā tirgus normatīvā regulējuma izpildē un šīs izpildes pārraudzīšanā, tostarp veicot regulārus ES mēroga kontroles pasākumus;

| 77. | atkārtoti pieprasa Komisijai stiprināt vienotā tirgus pārvaldību, izveidojot vienotā tirgus gada pārvaldības ciklu kā Eiropas pusgada īpašu pīlāru, ietverot tajā iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu, gada ziņojumu par vienotā tirgus integrāciju kā gada izaugsmes pētījuma daļu, Eiropadomes norādes dalībvalstīm, valstu rīcības plānus, kuru nolūks ir īstenot norādes par vienoto tirgu un konkrētām valstīm adresētus ieteikumus; |
| --- | --- |

77.

atkārtoti pieprasa Komisijai stiprināt vienotā tirgus pārvaldību, izveidojot vienotā tirgus gada pārvaldības ciklu kā Eiropas pusgada īpašu pīlāru, ietverot tajā iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu, gada ziņojumu par vienotā tirgus integrāciju kā gada izaugsmes pētījuma daļu, Eiropadomes norādes dalībvalstīm, valstu rīcības plānus, kuru nolūks ir īstenot norādes par vienoto tirgu un konkrētām valstīm adresētus ieteikumus;

| 78. | pauž dziļas bažas par privāto ieguldītāju ilgstošo nedrošību, viņu uzticības trūkumu un viņu nevēlēšanos veikt ieguldījumus, jo īpaši zemo ienesīguma standartu, ilgstošās vienotā tirgus sadrumstalotības un rūpniecības politikas pārmaiņu dēļ; pauž nožēlu par to, ka krīzes dēļ ir radusies neuzticamības gaisotne, kuras dēļ gan privātie ieguldītāji, gan finanšu nozares iestādes nevēlas riskēt, un atkārtoti uzsver, ka jāturpina banku nozares nostiprināšana; |
| --- | --- |

78.

pauž dziļas bažas par privāto ieguldītāju ilgstošo nedrošību, viņu uzticības trūkumu un viņu nevēlēšanos veikt ieguldījumus, jo īpaši zemo ienesīguma standartu, ilgstošās vienotā tirgus sadrumstalotības un rūpniecības politikas pārmaiņu dēļ; pauž nožēlu par to, ka krīzes dēļ ir radusies neuzticamības gaisotne, kuras dēļ gan privātie ieguldītāji, gan finanšu nozares iestādes nevēlas riskēt, un atkārtoti uzsver, ka jāturpina banku nozares nostiprināšana;

Reģionālā politika

| 79. | pauž lielas bažas par publisko un privāto ieguldījumu kraso samazināšanos ražošanas ekonomikā un jo īpaši vietējā un reģionālajā līmenī; uzskata, ka ir vajadzīgi izšķiroši pasākumi, lai reformētu preču un darba tirgus, pieņemtu piesardzīgu algu politiku un balstītu nākotnes izaugsmes modeli uz inovācijām, kā arī virzītu ražošanu uz augstas pievienotās vērtības iegūšanu; uzskata, ka ilgtspējīga ekonomikas politika ir atkarīga no ļoti labvēlīgiem nosacījumiem uzņēmumu izveidei; pauž pārliecību, ka struktūrfondi un investīciju fondi ir būtiski svarīgi, lai novērstu un mazinātu jebkuru trūkumu iepriekš minētajās jomās un sekmētu publiskos ieguldījumus; norāda uz iespējām, ko varētu izmantot dalībvalstīs, lai atbalstītu publiskos ieguldījumus no struktūrfondiem, paredzot konkrētu elastību šo fondu finanšu procedūrās, piemēram, palielinot to valstu līdzfinansējuma likmes, kuras iesaistās pielāgošanas programmā un saņem ES finansiālo palīdzību, vai 2007.–2013. gada plānošanas periodā par vienu gadu visām dalībvalstīm pagarinot saistību atcelšanas noteikumu (kā tas būs 2014.–2020. gada plānošanas periodā); |
| --- | --- |

79.

pauž lielas bažas par publisko un privāto ieguldījumu kraso samazināšanos ražošanas ekonomikā un jo īpaši vietējā un reģionālajā līmenī; uzskata, ka ir vajadzīgi izšķiroši pasākumi, lai reformētu preču un darba tirgus, pieņemtu piesardzīgu algu politiku un balstītu nākotnes izaugsmes modeli uz inovācijām, kā arī virzītu ražošanu uz augstas pievienotās vērtības iegūšanu; uzskata, ka ilgtspējīga ekonomikas politika ir atkarīga no ļoti labvēlīgiem nosacījumiem uzņēmumu izveidei; pauž pārliecību, ka struktūrfondi un investīciju fondi ir būtiski svarīgi, lai novērstu un mazinātu jebkuru trūkumu iepriekš minētajās jomās un sekmētu publiskos ieguldījumus; norāda uz iespējām, ko varētu izmantot dalībvalstīs, lai atbalstītu publiskos ieguldījumus no struktūrfondiem, paredzot konkrētu elastību šo fondu finanšu procedūrās, piemēram, palielinot to valstu līdzfinansējuma likmes, kuras iesaistās pielāgošanas programmā un saņem ES finansiālo palīdzību, vai 2007.–2013. gada plānošanas periodā par vienu gadu visām dalībvalstīm pagarinot saistību atcelšanas noteikumu (kā tas būs 2014.–2020. gada plānošanas periodā);

| 80. | uzskata, ka attiecīgo programmu, jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” plānošanā un īstenošanā būtu jāpalielina reģionālo un vietējo iestāžu, kā arī sociālo partneru līdzdalība, lai visos līmeņos palielinātu atbildības sajūtu par stratēģijas mērķiem un nodrošinātu labāku informētību par tās mērķiem un rezultātiem; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka attiecīgo programmu, jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” plānošanā un īstenošanā būtu jāpalielina reģionālo un vietējo iestāžu, kā arī sociālo partneru līdzdalība, lai visos līmeņos palielinātu atbildības sajūtu par stratēģijas mērķiem un nodrošinātu labāku informētību par tās mērķiem un rezultātiem;

Sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība

| 81. | atzinīgi vērtē konkrētai valstij adresētus ieteikumus attiecībā uz bērnu aprūpes iestāžu uzlabošanu, fiskālo šķēršļu novēršanu otriem pelnītājiem, noteikto pensijas vecumu vīriešiem un sievietēm saskaņošanu, vajadzības pielāgošanu apvienot darba un privāto dzīvi, jo īpaši uzlabojot piekļuvi jaunām tehnoloģijām un apmācībai to izmantošanā, un dzimumu un pensiju atšķirību samazināšanu; pauž bažas par to, ka daudzi no šiem ieteikumiem bija jau noteikti 2012. gadā, kas norāda, ka dalībvalstīs tie netika īstenoti; |
| --- | --- |

81.

atzinīgi vērtē konkrētai valstij adresētus ieteikumus attiecībā uz bērnu aprūpes iestāžu uzlabošanu, fiskālo šķēršļu novēršanu otriem pelnītājiem, noteikto pensijas vecumu vīriešiem un sievietēm saskaņošanu, vajadzības pielāgošanu apvienot darba un privāto dzīvi, jo īpaši uzlabojot piekļuvi jaunām tehnoloģijām un apmācībai to izmantošanā, un dzimumu un pensiju atšķirību samazināšanu; pauž bažas par to, ka daudzi no šiem ieteikumiem bija jau noteikti 2012. gadā, kas norāda, ka dalībvalstīs tie netika īstenoti;

| 82. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāpalielina bērnu un gados jaunu pieaugušo procentuālā daļa izglītības sistēmās un lielāka uzmanība jāpievērš priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmai, jo īpaši iegūstot informāciju par šīs problēmas galvenajiem iemesliem, lai pieņemtu un īstenotu politiku tās novēršanai; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāpalielina bērnu un gados jaunu pieaugušo procentuālā daļa izglītības sistēmās un lielāka uzmanība jāpievērš priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmai, jo īpaši iegūstot informāciju par šīs problēmas galvenajiem iemesliem, lai pieņemtu un īstenotu politiku tās novēršanai;

| 83. | aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā ar dzimumiem saistītos mērķus valsts nodarbinātības programmā, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm, kuru aprūpē ir gados vecāki aprūpējamie, vientuļajām mātēm un sievietēm, kurām ir bērni invalīdi; turklāt aicina pienācīgu uzmanību pievērst jautājumam par mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, ņemot vērā kraso to bērnu skaita pieaugumu, kuri pamet skolu vecumā no 10 līdz 16 gadiem, un resursu zaudēšanu, kas skaidri raksturo ES kopumā; |
| --- | --- |

83.

aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā ar dzimumiem saistītos mērķus valsts nodarbinātības programmā, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm, kuru aprūpē ir gados vecāki aprūpējamie, vientuļajām mātēm un sievietēm, kurām ir bērni invalīdi; turklāt aicina pienācīgu uzmanību pievērst jautājumam par mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, ņemot vērā kraso to bērnu skaita pieaugumu, kuri pamet skolu vecumā no 10 līdz 16 gadiem, un resursu zaudēšanu, kas skaidri raksturo ES kopumā;

| 84. | aicina Komisiju savā gaidāmajā gada izaugsmes pētījumā pievērst uzmanību jautājumam par īpašām politikas pamatnostādnēm saistībā ar dzimumu nevienlīdzības samazināšanu, tostarp jo īpaši saistībā ar sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību novēršanu, jo šīs atšķirības bieži vien izraisa sieviešu nonākšanu zem nabadzības robežas dzīves vēlākā posmā, kā arī attiecībā uz pensiju atšķirību novēršanu, saistībā ar sieviešu iesaistīšanu darba tirgū un dzimumu segregācijas novēršanu darba tirgū, jo ES uzplaukums turpmāk ir būtiski atkarīgs no tās spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju savā gaidāmajā gada izaugsmes pētījumā pievērst uzmanību jautājumam par īpašām politikas pamatnostādnēm saistībā ar dzimumu nevienlīdzības samazināšanu, tostarp jo īpaši saistībā ar sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību novēršanu, jo šīs atšķirības bieži vien izraisa sieviešu nonākšanu zem nabadzības robežas dzīves vēlākā posmā, kā arī attiecībā uz pensiju atšķirību novēršanu, saistībā ar sieviešu iesaistīšanu darba tirgū un dzimumu segregācijas novēršanu darba tirgū, jo ES uzplaukums turpmāk ir būtiski atkarīgs no tās spējas pilnībā izmantot savus darbaspēka resursus;

| 85. | norāda, cik svarīgi ir iekļaut dzimumu politiku budžetā, lai analizētu valdību programmas un politiku, to ietekmi uz resursu sadalījumu un devumu sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā. |
| --- | --- |

85.

norāda, cik svarīgi ir iekļaut dzimumu politiku budžetā, lai analizētu valdību programmas un politiku, to ietekmi uz resursu sadalījumu un devumu sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā.

o

o o

| 86. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, dalībvalstu valdībām, Komisijai, valstu parlamentiem un Eiropas Centrālajai Bankai. |
| --- | --- |

86.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, dalībvalstu valdībām, Komisijai, valstu parlamentiem un Eiropas Centrālajai Bankai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0408.

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(6)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(7)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(8)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

(9)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0052.

(11)  Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ĢD, Politikas C departaments.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/148

---

P7_TA(2013)0448

Migrantu plūsmas Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par migrantu plūsmām Vidusjūrā, īpašu uzmanību pievēršot traģiskajiem notikumiem pie Lampedūzas krastiem (2013/2827(RSP))

(2016/C 208/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas un to papildprotokolus,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) 2013. gada 12. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) 2013. gada 12. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2012. gada aprīlī sagatavoto ziņojumu “Vidusjūrā zaudētās dzīvības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) 2012. gada aprīlī sagatavoto ziņojumu “Vidusjūrā zaudētās dzīvības”,

| — | ņemot vērā iepriekšējos paziņojumus un pēdējo ziņojumu, ko 2013. gada aprīlī publicēja ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos par ES ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos paziņojumus un pēdējo ziņojumu, ko 2013. gada aprīlī publicēja ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos par ES ārējo robežu pārvaldību un tās ietekmi uz migrantu cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un dalībvalstu pasākumiem Sīrijas konflikta radīto bēgļu plūsmu pārvaldīšanā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un dalībvalstu pasākumiem Sīrijas konflikta radīto bēgļu plūsmu pārvaldīšanā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Regulu (ES) Nr. 439/2010, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Regulu (ES) Nr. 439/2010, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (2),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru paredz noteikumus ārējo jūras robežu uzraudzībai saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (COM(2013)0197), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru paredz noteikumus ārējo jūras robežu uzraudzībai saistībā ar operatīvo sadarbību, ko koordinē Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (COM(2013)0197),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1168/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1168/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 10. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2013, ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 10. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2013, ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR) (4),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību” (JOIN(2013)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 20. marta kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību” (JOIN(2013)0004),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 25. februāra jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski O-000021/2013 – B7-0119/2013, par brīvprātīgu pastāvīgu shēmu pārvietošanai Savienības teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 25. februāra jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski O-000021/2013 – B7-0119/2013, par brīvprātīgu pastāvīgu shēmu pārvietošanai Savienības teritorijā,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu par tās delegācijas vizīti Lampedūzā 2011. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu par tās delegācijas vizīti Lampedūzā 2011. gada novembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un iekšlietu komisāres C. Malmström vizīti Lampedūzā 2013. gada 9. oktobrī un ar to saistītās debates plenārsēdē, kas notika tajā pašā dienā, par ES migrācijas politiku Vidusjūras reģionā, īpašu uzmanību veltot traģiskajiem notikumiem Lampedūzā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un iekšlietu komisāres C. Malmström vizīti Lampedūzā 2013. gada 9. oktobrī un ar to saistītās debates plenārsēdē, kas notika tajā pašā dienā, par ES migrācijas politiku Vidusjūras reģionā, īpašu uzmanību veltot traģiskajiem notikumiem Lampedūzā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupcijas un naudas atmazgāšanu: rekomendācijas darbībām un veicamās iniciatīvas (8), kurā īpaši minēta cīņa pret cilvēku tirdzniecību un t. s. nāves tirgotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupcijas un naudas atmazgāšanu: rekomendācijas darbībām un veicamās iniciatīvas (8), kurā īpaši minēta cīņa pret cilvēku tirdzniecību un t. s. nāves tirgotājiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77., 78., 79. un 80. pantu un ES Pamattiesību hartas 18. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77., 78., 79. un 80. pantu un ES Pamattiesību hartas 18. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā pie Lampedūzas krastiem nesen gāja bojā vismaz 360 migranti un vēl vairāk pazuda bez vēsts; |
| --- | --- |

A.

tā kā pie Lampedūzas krastiem nesen gāja bojā vismaz 360 migranti un vēl vairāk pazuda bez vēsts;

| B. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās migrācijas organizācijas datiem kopš 1993. gada jūrā bojā gājušas vismaz 20 000 personas, vēlreiz norādot uz nepieciešamību dalībvalstīm darīt visu iespējamo, lai glābtu briesmās nonākušo cilvēku dzīvības, un uz nepieciešamību ievērot savas starptautiskās saistības attiecībā uz glābšanu jūrā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās migrācijas organizācijas datiem kopš 1993. gada jūrā bojā gājušas vismaz 20 000 personas, vēlreiz norādot uz nepieciešamību dalībvalstīm darīt visu iespējamo, lai glābtu briesmās nonākušo cilvēku dzīvības, un uz nepieciešamību ievērot savas starptautiskās saistības attiecībā uz glābšanu jūrā;

| C. | tā kā ES līmenī joprojām trūkst skaidrības par atbildības sadalījumu starp daudzajām struktūrām, kuras sniedz palīdzību nelaimē nonākušajiem kuģošanas līdzekļiem, un par to, kam ir pienākums koordinēt meklēšanas un glābšanas operācijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES līmenī joprojām trūkst skaidrības par atbildības sadalījumu starp daudzajām struktūrām, kuras sniedz palīdzību nelaimē nonākušajiem kuģošanas līdzekļiem, un par to, kam ir pienākums koordinēt meklēšanas un glābšanas operācijas;

| D. | tā kā kontrabandisti un cilvēku tirgotāji izmanto nelegālo migrāciju un noziedzības tīkli savus upurus piespiež, vilina vai maldina, liekot doties uz Eiropu, un tā kā minētie tīkli nopietni apdraud migrantu dzīvību un rada ES problēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā kontrabandisti un cilvēku tirgotāji izmanto nelegālo migrāciju un noziedzības tīkli savus upurus piespiež, vilina vai maldina, liekot doties uz Eiropu, un tā kā minētie tīkli nopietni apdraud migrantu dzīvību un rada ES problēmas;

| E. | tā kā solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma princips ir noteikts LESD 80. pantā; |
| --- | --- |

E.

tā kā solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma princips ir noteikts LESD 80. pantā;

| F. | tā kā jaunās pārskatītās kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (CEAS) mērķis ir paredzēt precīzākus noteikumus un garantēt taisnīgu un pienācīgu aizsardzību tiem cilvēkiem, kuriem vajadzīga starptautiska aizsardzība; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunās pārskatītās kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (CEAS) mērķis ir paredzēt precīzākus noteikumus un garantēt taisnīgu un pienācīgu aizsardzību tiem cilvēkiem, kuriem vajadzīga starptautiska aizsardzība;

| G. | tā kā ES tiesību aktos ir paredzēti atsevišķi instrumenti, piemēram, Vīzu kodekss un Šengenas robežu kodekss, kas paredz iespēju izsniegt humanitārās vīzas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES tiesību aktos ir paredzēti atsevišķi instrumenti, piemēram, Vīzu kodekss un Šengenas robežu kodekss, kas paredz iespēju izsniegt humanitārās vīzas;

| H. | tā kā dalībvalstis ir jāmudina izmantot līdzekļus, kas būs pieejami no Patvēruma un migrācijas fonda, un līdzekļus, kas pieejami saistībā ar sagatavošanās darbību “Nodrošināt bēgļu pārvietošanu ārkārtas situācijās”, kas cita starpā ietver šādus pasākumus: atbalstīt personas, kuras par bēgļiem jau ir atzinis ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) birojs; atbalstīt ārkārtas pasākumus, ja kā prioritāras ir noteiktas bēgļu grupas, kas cieš no bruņota uzbrukuma un kas ir ārkārtīgi neaizsargātas un atrodas dzīvībai bīstamā situācijā; ārkārtas gadījumos sniegt papildu finansiālo atbalstu UNHCR un tā sadarbības organizācijām dalībvalstīs un Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstis ir jāmudina izmantot līdzekļus, kas būs pieejami no Patvēruma un migrācijas fonda, un līdzekļus, kas pieejami saistībā ar sagatavošanās darbību “Nodrošināt bēgļu pārvietošanu ārkārtas situācijās”, kas cita starpā ietver šādus pasākumus: atbalstīt personas, kuras par bēgļiem jau ir atzinis ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) birojs; atbalstīt ārkārtas pasākumus, ja kā prioritāras ir noteiktas bēgļu grupas, kas cieš no bruņota uzbrukuma un kas ir ārkārtīgi neaizsargātas un atrodas dzīvībai bīstamā situācijā; ārkārtas gadījumos sniegt papildu finansiālo atbalstu UNHCR un tā sadarbības organizācijām dalībvalstīs un Eiropas Savienības līmenī;

| I. | tā kā Itālija sākusi Mare Nostrum patrulēšanas, glābšanas un uzraudzības operācijas, lai pastiprinātu cilvēku glābšanas darbības Vidusjūrā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Itālija sākusi Mare Nostrum patrulēšanas, glābšanas un uzraudzības operācijas, lai pastiprinātu cilvēku glābšanas darbības Vidusjūrā;

| J. | tā kā nesenās vizītes laikā Lampedūzā priekšsēdētājs Barroso vietējo iedzīvotāju atbalstam apsolīja EUR 30 miljonus no ES līdzekļiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā nesenās vizītes laikā Lampedūzā priekšsēdētājs Barroso vietējo iedzīvotāju atbalstam apsolīja EUR 30 miljonus no ES līdzekļiem,

| 1. | izsaka dziļas bēdas un nožēlu par traģisko dzīvības zaudēšanu Lampedūzā; mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai turpmāk novērstu dzīvību zaudēšanu jūrā; |
| --- | --- |

1.

izsaka dziļas bēdas un nožēlu par traģisko dzīvības zaudēšanu Lampedūzā; mudina Eiropas Savienību un dalībvalstis pielikt lielākas pūles, lai turpmāk novērstu dzīvību zaudēšanu jūrā;

| 2. | uzskata, ka Lampedūzai jākļūst par pagrieziena punktu Eiropai un ka vienīgais veids, kā novērst citas traģēdijas, ir solidāri un atbildīgi pieņemt saskaņotu pieeju, izmantojot kopīgus instrumentus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Lampedūzai jākļūst par pagrieziena punktu Eiropai un ka vienīgais veids, kā novērst citas traģēdijas, ir solidāri un atbildīgi pieņemt saskaņotu pieeju, izmantojot kopīgus instrumentus;

| 3. | aicina sniegt humanitāro palīdzību šādos traģiskos notikumos izdzīvojušajiem un prasa, lai ES un dalībvalstis uzņemtos saistības migrantiem garantēt vispārīgās pamattiesības, jo īpaši pamattiesības nepavadītiem nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

3.

aicina sniegt humanitāro palīdzību šādos traģiskos notikumos izdzīvojušajiem un prasa, lai ES un dalībvalstis uzņemtos saistības migrantiem garantēt vispārīgās pamattiesības, jo īpaši pamattiesības nepavadītiem nepilngadīgajiem;

| 4. | atzīst Itālijas, jo īpaši Lampedūzas, un Maltas iedzīvotāju un tādu nevalstisko organizāciju kā Caritas un Sarkanais Krusts milzīgos pūliņus, iesaistoties visu imigrantu glābšanas operācijās un sākotnējā uzņemšanā; |
| --- | --- |

4.

atzīst Itālijas, jo īpaši Lampedūzas, un Maltas iedzīvotāju un tādu nevalstisko organizāciju kā Caritas un Sarkanais Krusts milzīgos pūliņus, iesaistoties visu imigrantu glābšanas operācijās un sākotnējā uzņemšanā;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot darba grupu, kas nodarbosies ar jautājumiem saistībā ar migrantu plūsmām Vidusjūrā; uzskata, ka šajā darba grupā jābūt gan politiskam, gan operatīvam elementam; šajā sakarībā pieprasa, lai šajā darba grupā politiskā vai tehniskā līmenī tiktu iesaistīts Parlaments; pieprasa arī, lai šādas darba grupas izveidošanu varētu uzskatīt tikai par pirmo soli virzībā uz tālejošāku pieeju; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izveidot darba grupu, kas nodarbosies ar jautājumiem saistībā ar migrantu plūsmām Vidusjūrā; uzskata, ka šajā darba grupā jābūt gan politiskam, gan operatīvam elementam; šajā sakarībā pieprasa, lai šajā darba grupā politiskā vai tehniskā līmenī tiktu iesaistīts Parlaments; pieprasa arī, lai šādas darba grupas izveidošanu varētu uzskatīt tikai par pirmo soli virzībā uz tālejošāku pieeju;

| 6. | prasa palielināt budžetu Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) un Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm apstākļos, kad pie ārējām robežām nepieciešama pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība, tostarp situācijās, kurās jāsniedz neatliekama humānā palīdzība un jāveic glābšanas darbi jūrā; atgādina, ka saskaņotas pieejas izstrādāšanai ir izšķiroši svarīgs šo iestāžu pienācīgs finansējums; prasa dalībvalstīm arī paplašināt praktisko sadarbību ar EASO un Frontex, tostarp sniedzot palīdzību natūrā (nosūtot darbiniekus, materiālo atbalstu u.c.); prasa Padomei un Komisijai apsvērt iespējas izveidot ES krasta apsardzi un atvērt vēl vienu Frontex operatīvo biroju darbībai reģionos, kuros ir migrācijas spiediens, un jo īpaši Vidusjūras reģionā, ar to saistītās izmaksas sedzot izraudzītajai dalībvalstij; |
| --- | --- |

6.

prasa palielināt budžetu Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) un Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm apstākļos, kad pie ārējām robežām nepieciešama pastiprināta tehniskā un operatīvā palīdzība, tostarp situācijās, kurās jāsniedz neatliekama humānā palīdzība un jāveic glābšanas darbi jūrā; atgādina, ka saskaņotas pieejas izstrādāšanai ir izšķiroši svarīgs šo iestāžu pienācīgs finansējums; prasa dalībvalstīm arī paplašināt praktisko sadarbību ar EASO un Frontex, tostarp sniedzot palīdzību natūrā (nosūtot darbiniekus, materiālo atbalstu u.c.); prasa Padomei un Komisijai apsvērt iespējas izveidot ES krasta apsardzi un atvērt vēl vienu Frontex operatīvo biroju darbībai reģionos, kuros ir migrācijas spiediens, un jo īpaši Vidusjūras reģionā, ar to saistītās izmaksas sedzot izraudzītajai dalībvalstij;

| 7. | uzsver kopīgas atbildības svarīgo nozīmi patvēruma jomā, un iesaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, izveidot mehānismu spiediena mazināšanai uz tām dalībvalstīm, kurās absolūtā vai relatīvā izteiksmē ierodas daudz patvēruma meklētāju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju; |
| --- | --- |

7.

uzsver kopīgas atbildības svarīgo nozīmi patvēruma jomā, un iesaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, izveidot mehānismu spiediena mazināšanai uz tām dalībvalstīm, kurās absolūtā vai relatīvā izteiksmē ierodas daudz patvēruma meklētāju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju;

| 8. | uzsver, ka starptautiskā aizsardzībā esošo personu un patvēruma meklētāju pārvietošana ir viens no pašiem konkrētākajiem solidaritātes un kopīgas atbildības veidiem; uzsver tādu projektu nozīmi kā izmēģinājuma projekts Maltā esošo starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārvietošanai ES teritorijā (EUREMA) un tā paplašinājums, saskaņā ar kuru starptautiskās aizsardzības saņēmēji jau ir vai tiek pārvietoti no Maltas uz citām dalībvalstīm, un atbalsta vairāku šāda veida iniciatīvu izstrādāšanu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka starptautiskā aizsardzībā esošo personu un patvēruma meklētāju pārvietošana ir viens no pašiem konkrētākajiem solidaritātes un kopīgas atbildības veidiem; uzsver tādu projektu nozīmi kā izmēģinājuma projekts Maltā esošo starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārvietošanai ES teritorijā (EUREMA) un tā paplašinājums, saskaņā ar kuru starptautiskās aizsardzības saņēmēji jau ir vai tiek pārvietoti no Maltas uz citām dalībvalstīm, un atbalsta vairāku šāda veida iniciatīvu izstrādāšanu;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus izvērst meklēšanas un glābšanas operāciju no Kipras līdz Spānijai un stiprināt Frontex, palielinot tās budžetu un veiktspēju, lai glābtu cilvēku dzīvības un cīnītos pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus izvērst meklēšanas un glābšanas operāciju no Kipras līdz Spānijai un stiprināt Frontex, palielinot tās budžetu un veiktspēju, lai glābtu cilvēku dzīvības un cīnītos pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu;

| 10. | aicina likumdevējas iestādes ātri pieņemt jaunus saistošus pārtveršanas noteikumus operācijām jūrā, ko koordinē Frontex, lai ES līmenī nodrošinātu efektīvus un koordinētus glābšanas pasākumus un nodrošinātu, ka šīs operācijas veic, pilnībā ievērojot attiecīgās starptautiskās cilvēktiesības, noteikumus un standartus attiecībā uz bēgļiem, un jūras tiesībās paredzētās saistības; |
| --- | --- |

10.

aicina likumdevējas iestādes ātri pieņemt jaunus saistošus pārtveršanas noteikumus operācijām jūrā, ko koordinē Frontex, lai ES līmenī nodrošinātu efektīvus un koordinētus glābšanas pasākumus un nodrošinātu, ka šīs operācijas veic, pilnībā ievērojot attiecīgās starptautiskās cilvēktiesības, noteikumus un standartus attiecībā uz bēgļiem, un jūras tiesībās paredzētās saistības;

| 11. | prasa Savienībai un dalībvalstīm apsvērt iespēju izveidot mehānismus tādu drošu vietu identificēšanai, kurās izglābtie bēgļi un migranti var droši izcelties krastā; |
| --- | --- |

11.

prasa Savienībai un dalībvalstīm apsvērt iespēju izveidot mehānismus tādu drošu vietu identificēšanai, kurās izglābtie bēgļi un migranti var droši izcelties krastā;

| 12. | .aicina Savienību un dalībvalstis izveidot personības novērtēšanas un konsultēšanas mehānismus, tostarp piekļuvi godīgām un efektīvām patvēruma procedūrām tiem, kuriem var būt nepieciešama starptautiska aizsardzība, pamatojoties uz sapratni par to, ka nokļūšana krastā nebūt nenozīmē tikai tās valsts atbildību, kuras teritorijā tie ir nokļuvuši krastā; |
| --- | --- |

12.

.aicina Savienību un dalībvalstis izveidot personības novērtēšanas un konsultēšanas mehānismus, tostarp piekļuvi godīgām un efektīvām patvēruma procedūrām tiem, kuriem var būt nepieciešama starptautiska aizsardzība, pamatojoties uz sapratni par to, ka nokļūšana krastā nebūt nenozīmē tikai tās valsts atbildību, kuras teritorijā tie ir nokļuvuši krastā;

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiktu pareizi īstenoti visi CEAS dažādo instrumentu noteikumi; atgādina dalībvalstīm, ka cilvēki, kas meklē starptautisku aizsardzību, ir jānosūta uz valstu kompetentajām patvēruma piešķiršanas iestādēm un ka viņiem jābūt piekļuvei taisnīgām un efektīvām patvēruma piešķiršanas procedūrām; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiktu pareizi īstenoti visi CEAS dažādo instrumentu noteikumi; atgādina dalībvalstīm, ka cilvēki, kas meklē starptautisku aizsardzību, ir jānosūta uz valstu kompetentajām patvēruma piešķiršanas iestādēm un ka viņiem jābūt piekļuvei taisnīgām un efektīvām patvēruma piešķiršanas procedūrām;

| 14. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju vajadzības gadījumā piemērot Regulas (ES) Nr. 604/2013 (9) 3. panta 2. punktu, lai uzņemtos atbildību par cilvēku patvēruma pieteikumiem, kad pastāv risks, ka šie cilvēki nevar izmantot savas tiesības dalībvalstīs, kuras nepilda savas saistības; tāpat apliecina, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja piemērot iepriekš minētās regulas 15. pantu, lai apvienotu arī citus ģimenes locekļus; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis apsvērt iespēju vajadzības gadījumā piemērot Regulas (ES) Nr. 604/2013 (9) 3. panta 2. punktu, lai uzņemtos atbildību par cilvēku patvēruma pieteikumiem, kad pastāv risks, ka šie cilvēki nevar izmantot savas tiesības dalībvalstīs, kuras nepilda savas saistības; tāpat apliecina, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja piemērot iepriekš minētās regulas 15. pantu, lai apvienotu arī citus ģimenes locekļus;

| 15. | aicina Frontex un dalībvalstis nodrošināt, lai visiem robežsargiem un pārējam dalībvalstu personālam, kas darbojas Eiropas robežapsardzes vienībās, kā arī Frontex personālam saskaņā ar pārskatītās Frontex reglulas 5. pantu tiktu nodrošināta apmācība par attiecīgajiem Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp pamattiesībām; |
| --- | --- |

15.

aicina Frontex un dalībvalstis nodrošināt, lai visiem robežsargiem un pārējam dalībvalstu personālam, kas darbojas Eiropas robežapsardzes vienībās, kā arī Frontex personālam saskaņā ar pārskatītās Frontex reglulas 5. pantu tiktu nodrošināta apmācība par attiecīgajiem Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp pamattiesībām;

| 16. | prasa Savienībai un dalībvalstīm uzraudzīt jauktās patvēruma meklētāju plūsmas, izmantojot pieejamos Eiropas un dalībvalstu instrumentus, un uzturēt labu koordināciju un komunikāciju, piemēram, atvieglojot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu krasta apsardzes dienestiem; |
| --- | --- |

16.

prasa Savienībai un dalībvalstīm uzraudzīt jauktās patvēruma meklētāju plūsmas, izmantojot pieejamos Eiropas un dalībvalstu instrumentus, un uzturēt labu koordināciju un komunikāciju, piemēram, atvieglojot informācijas apmaiņu starp dalībvalstu krasta apsardzes dienestiem;

| 17. | prasa Savienībai, Frontex un dalībvalstīm nodrošināt, ka nesen pieņemtās EUROSUR regulas īstenošanas galveno prioritāšu vidū ir palīdzība dzīvības briesmās nonākušiem migrantiem un glābšana jūrā; |
| --- | --- |

17.

prasa Savienībai, Frontex un dalībvalstīm nodrošināt, ka nesen pieņemtās EUROSUR regulas īstenošanas galveno prioritāšu vidū ir palīdzība dzīvības briesmās nonākušiem migrantiem un glābšana jūrā;

| 18. | prasa prioritārā kārtā uzlabot ES līdzekļu un resursu, tostarp Frontex rīcībā esošo līdzekļu (piemēram, EUROSUR) un Eiropola rīcībā esošo līdzekļu, koordināciju, lai kopā ar trešām valstīm pastiprinātu cīņu pret cilvēku tirgotāju un kontrabandistu kriminālajiem tīkliem; |
| --- | --- |

18.

prasa prioritārā kārtā uzlabot ES līdzekļu un resursu, tostarp Frontex rīcībā esošo līdzekļu (piemēram, EUROSUR) un Eiropola rīcībā esošo līdzekļu, koordināciju, lai kopā ar trešām valstīm pastiprinātu cīņu pret cilvēku tirgotāju un kontrabandistu kriminālajiem tīkliem;

| 19. | atgādina, ka ES solidaritātei jāiet roku rokā ar atbildību; atgādina, ka dalībvalstīm ir juridisks pienākums sniegt palīdzību migrantiem jūrā; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka ES solidaritātei jāiet roku rokā ar atbildību; atgādina, ka dalībvalstīm ir juridisks pienākums sniegt palīdzību migrantiem jūrā;

| 20. | mudina dalībvalstis izmantot savas prerogatīvas, lai saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām glābtu dzīvības jūrā; |
| --- | --- |

20.

mudina dalībvalstis izmantot savas prerogatīvas, lai saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām glābtu dzīvības jūrā;

| 21. | pauž bažas par to, ka aizvien vairāk cilvēku riskē ar dzīvību, ar nedrošiem kuģošanas līdzekļiem cenšoties šķērsot Vidusjūru, lai nokļūtu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai patvēruma meklētāji varētu drošā un godīgā veidā piekļūt Savienības patvēruma piešķiršanas sistēmai; |
| --- | --- |

21.

pauž bažas par to, ka aizvien vairāk cilvēku riskē ar dzīvību, ar nedrošiem kuģošanas līdzekļiem cenšoties šķērsot Vidusjūru, lai nokļūtu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai patvēruma meklētāji varētu drošā un godīgā veidā piekļūt Savienības patvēruma piešķiršanas sistēmai;

| 22. | norāda, ka priekšroka dodama likumīgai ieceļošanai ES, nevis bīstamai neregulētai iekļūšanai, kas var būt saistīta ar cilvēku tirdzniecības riskiem un dzīvības zaudēšanu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka priekšroka dodama likumīgai ieceļošanai ES, nevis bīstamai neregulētai iekļūšanai, kas var būt saistīta ar cilvēku tirdzniecības riskiem un dzīvības zaudēšanu;

| 23. | prasa izmantot holistiskāku pieeju migrācijai, lai nodrošinātu iespēju ar migrāciju saistītās problēmas risināt vispusīgākā veidā; |
| --- | --- |

23.

prasa izmantot holistiskāku pieeju migrācijai, lai nodrošinātu iespēju ar migrāciju saistītās problēmas risināt vispusīgākā veidā;

| 24. | mudina ES izstrādāt vispusīgāku stratēģiju, jo īpaši Vidusjūras reģionam, kurā darbaspēka migrācija tiktu skatīta tās kaimiņvalstu sociālās, ekonomiskās un politiskās attīstības kontekstā; aicina ES un dalībvalstis apsvērt iespējas izmantot instrumentus, kas pieejami saistībā ar ES vīzu politiku un ES tiesību aktiem darbaspēka migrācijas jomā; |
| --- | --- |

24.

mudina ES izstrādāt vispusīgāku stratēģiju, jo īpaši Vidusjūras reģionam, kurā darbaspēka migrācija tiktu skatīta tās kaimiņvalstu sociālās, ekonomiskās un politiskās attīstības kontekstā; aicina ES un dalībvalstis apsvērt iespējas izmantot instrumentus, kas pieejami saistībā ar ES vīzu politiku un ES tiesību aktiem darbaspēka migrācijas jomā;

| 25. | prasa dalībvalstīm noteikt stingrus kriminālsodus personām, kas veicina cilvēku tirdzniecību, gan ievedot migrantus ES, gan viņus pārvadājot tās robežās, kā arī organizēt plašas informācijas kampaņas, lai palielinātu izpratni par riskiem, ar kuriem saskaras tie, kas savu dzīvību uztic cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem; |
| --- | --- |

25.

prasa dalībvalstīm noteikt stingrus kriminālsodus personām, kas veicina cilvēku tirdzniecību, gan ievedot migrantus ES, gan viņus pārvadājot tās robežās, kā arī organizēt plašas informācijas kampaņas, lai palielinātu izpratni par riskiem, ar kuriem saskaras tie, kas savu dzīvību uztic cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem;

| 26. | aicina ES un dalībvalstis grozīt vai pārskatīt visus tiesību aktus, kuros paredzētas kriminālsankcijas cilvēkiem, kas sniedz palīdzību jūrā nelaimē nonākušiem migrantiem; prasa Komisijai pārskatīt Padomes Direktīvu 2002/90/EK, kurā noteiktas sankcijas par nelikumīgas ieceļošanas, tranzīta un apmešanās veicināšanu, lai skaidri noteiktu, ka humānās palīdzības sniegšana migrantiem, kas jūrā nonākuši nelaimē, ir vērtējama atzinīgi, un ka tā nav rīcība, par kuru piemērojamas jebkāda veida sankcijas; |
| --- | --- |

26.

aicina ES un dalībvalstis grozīt vai pārskatīt visus tiesību aktus, kuros paredzētas kriminālsankcijas cilvēkiem, kas sniedz palīdzību jūrā nelaimē nonākušiem migrantiem; prasa Komisijai pārskatīt Padomes Direktīvu 2002/90/EK, kurā noteiktas sankcijas par nelikumīgas ieceļošanas, tranzīta un apmešanās veicināšanu, lai skaidri noteiktu, ka humānās palīdzības sniegšana migrantiem, kas jūrā nonākuši nelaimē, ir vērtējama atzinīgi, un ka tā nav rīcība, par kuru piemērojamas jebkāda veida sankcijas;

| 27. | aicina uz ES labāku un efektīvāku sadarbību ar trešām valstīm, lai novērstu pie Lampedūzas krastiem notikušajai traģēdijai līdzīgu notikumu atkārtošanos; uzskata ES nolīgumus par migrācijas pārvaldību ar tranzītvalstīm uz ES par Savienības tuvākās nākotnes prioritāti, tostarp finansējuma piešķiršana policijas aprīkojumam un apmācībai tiesībaizsardzības jomā, kā arī palīdzības sniegšana šīm valstīm un migrantu izcelsmes valstīm, lai diversificētu un uzlabotu to ekonomiku, un uzsver nepieciešamību trešajām valstīm ievērot starptautiskos likumus par dzīvību glābšanu jūrā, nodrošināt bēgļu aizsardzību un pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

27.

aicina uz ES labāku un efektīvāku sadarbību ar trešām valstīm, lai novērstu pie Lampedūzas krastiem notikušajai traģēdijai līdzīgu notikumu atkārtošanos; uzskata ES nolīgumus par migrācijas pārvaldību ar tranzītvalstīm uz ES par Savienības tuvākās nākotnes prioritāti, tostarp finansējuma piešķiršana policijas aprīkojumam un apmācībai tiesībaizsardzības jomā, kā arī palīdzības sniegšana šīm valstīm un migrantu izcelsmes valstīm, lai diversificētu un uzlabotu to ekonomiku, un uzsver nepieciešamību trešajām valstīm ievērot starptautiskos likumus par dzīvību glābšanu jūrā, nodrošināt bēgļu aizsardzību un pamattiesību ievērošanu;

| 28. | aicina ES turpināt sniegt humāno, finanšu un politisko palīdzību krīzes zonās Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos, lai novērstu migrācijas un humanitāro problēmu pamatcēloņus; tāpēc aicina ES uzraudzīt un padarīt demokrātiski pārskatatbildīgāku šā finansējuma sadali tā, lai šiem līdzekļiem būtu pozitīva ietekme, kuras līdz šim trūka; |
| --- | --- |

28.

aicina ES turpināt sniegt humāno, finanšu un politisko palīdzību krīzes zonās Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos, lai novērstu migrācijas un humanitāro problēmu pamatcēloņus; tāpēc aicina ES uzraudzīt un padarīt demokrātiski pārskatatbildīgāku šā finansējuma sadali tā, lai šiem līdzekļiem būtu pozitīva ietekme, kuras līdz šim trūka;

| 29. | aicina ES un dalībvalstis veikt piemērotus un atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk uzraudzīt situāciju un uzlabot operatīvās rīcības plānus ārkārtas situācijām, palielināt rīcības veiktspēju, izveidot politisko dialogu un ievērot savas saistības cilvēktiesību jomā attiecībā uz aizturēšanas apstākļiem; |
| --- | --- |

29.

aicina ES un dalībvalstis veikt piemērotus un atbildīgus pasākumus saistībā ar iespējamo bēgļu pieplūdumu dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk uzraudzīt situāciju un uzlabot operatīvās rīcības plānus ārkārtas situācijām, palielināt rīcības veiktspēju, izveidot politisko dialogu un ievērot savas saistības cilvēktiesību jomā attiecībā uz aizturēšanas apstākļiem;

| 30. | aicina dalībvalstis saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem un ES tiesību aktiem ievērot neizraidīšanas principu; aicina dalībvalstis nekavējoties izbeigt nepamatotas un ilgstošas aizturēšanas praksi, kas ir starptautisko un Eiropas tiesību aktu pārkāpums, un norāda, ka par migrantu aizturēšanu visos gadījumos jābūt administratīvam lēmumam un tai jābūt pienācīgi pamatotai un īslaicīgai; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem un ES tiesību aktiem ievērot neizraidīšanas principu; aicina dalībvalstis nekavējoties izbeigt nepamatotas un ilgstošas aizturēšanas praksi, kas ir starptautisko un Eiropas tiesību aktu pārkāpums, un norāda, ka par migrantu aizturēšanu visos gadījumos jābūt administratīvam lēmumam un tai jābūt pienācīgi pamatotai un īslaicīgai;

| 31. | mudina dalībvalstis risināt steidzamās vajadzības, izmantojot bēgļu izmitināšanu papildus pašreizējām valstu kvotām un ļaujot ieceļot ar humanitārajām vīzām; |
| --- | --- |

31.

mudina dalībvalstis risināt steidzamās vajadzības, izmantojot bēgļu izmitināšanu papildus pašreizējām valstu kvotām un ļaujot ieceļot ar humanitārajām vīzām;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ANO ģenerālsekretāram un ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0414.

(2)  OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.

(3)  OV L 304, 22.11.2011., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0416.

(5)  OV C 296 E, 2.10.2012., 114. lpp.

(6)  OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.

(7)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0444.

(9)  OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/153 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/153

---

P7_TA(2013)0449

SWIFT nolīguma darbības apturēšana Nacionālās drošības aģentūras veiktās novērošanas dēļ

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par SWIFT nolīguma darbības apturēšana Nacionālās drošības aģentūras veiktās novērošanas dēļ (2013/2831(RSP))

(2016/C 208/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 87. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 87. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 225. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 226. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 218. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 234. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 234. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 314. pantu,

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (TFTP nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (TFTP nolīgums),

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām vairākās dalībvalstīs un to ietekmi uz ES pilsoņu privātumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām vairākās dalībvalstīs un to ietekmi uz ES pilsoņu privātumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmumu 2010/412/EU par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus ASV, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (2), un šim lēmumam pievienotās Komisijas un Padomes deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmumu 2010/412/EU par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus ASV, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (2), un šim lēmumam pievienotās Komisijas un Padomes deklarācijas,

| — | ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par iecerēto starptautisko nolīgumu, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu maksājumu ziņojumu datus, novēršot un apkarojot terorismu un teroristu finansēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par iecerēto starptautisko nolīgumu, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu maksājumu ziņojumu datus, novēršot un apkarojot terorismu un teroristu finansēšanu (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 11. februāra nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 11. februāra nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par Komisijas ieteikumu Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Amerikas Savienoto Valstu Valsts kases departamentam darītu pieejamus finanšu ziņojumapmaiņas datus terorisma un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija nostāju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (6), un ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija nostāju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (6), un ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. marta (SEC(2011)0438) un 2012. gada 14. decembra (SWD(2012)0454) ziņojumus attiecībā uz kopīgo pārskatīšanu par to, kā tiek īstenots Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus ASV, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 30. marta (SEC(2011)0438) un 2012. gada 14. decembra (SWD(2012)0454) ziņojumus attiecībā uz kopīgo pārskatīšanu par to, kā tiek īstenots Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus ASV, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 1. marta ziņojumu par pārbaudi, ko 2010. gada novembrī veica Eiropola Apvienotā uzraudzības iestāde attiecībā uz to, kā Eiropols īsteno TFTP nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 1. marta ziņojumu par pārbaudi, ko 2010. gada novembrī veica Eiropola Apvienotā uzraudzības iestāde attiecībā uz to, kā Eiropols īsteno TFTP nolīgumu,

| — | ņemot vērā Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes 2012. gada 14. marta publisko paziņojumu par TFTP nolīguma īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes 2012. gada 14. marta publisko paziņojumu par TFTP nolīguma īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes 2013. gada 18. marta novērtējumu, kurā analizēti trešās pārbaudes rezultāti, ko tā veikusi attiecībā uz TFTP nolīgumā paredzēto Eiropola uzdevumu izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola Apvienotās uzraudzības iestādes 2013. gada 18. marta novērtējumu, kurā analizēti trešās pārbaudes rezultāti, ko tā veikusi attiecībā uz TFTP nolīgumā paredzēto Eiropola uzdevumu izpildi,

| — | ņemot vērā Nīderlandes Datu aizsardzības iestādes pārstāvja Paul Breitbarth2011. gada 18. aprīļa vēstuli TFTP nolīguma kopīgās pārskatīšanas ekspertu grupas ES delegācijas vadītājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nīderlandes Datu aizsardzības iestādes pārstāvja Paul Breitbarth2011. gada 18. aprīļa vēstuli TFTP nolīguma kopīgās pārskatīšanas ekspertu grupas ES delegācijas vadītājam,

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija vēstuli, ko Jacob Kohnstamm saskaņā ar 29. pantu izveidotās Datu aizsardzības darba grupas vārdā nosūtījis ASV Valsts kases departamenta vadītāja palīga vietniecei Melissa A. Hartman, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija vēstuli, ko Jacob Kohnstamm saskaņā ar 29. pantu izveidotās Datu aizsardzības darba grupas vārdā nosūtījis ASV Valsts kases departamenta vadītāja palīga vietniecei Melissa A. Hartman,

| — | ņemot vērā 2012. gada 21. decembra vēstuli, ko Jacob Kohnstamm saskaņā ar 29. pantu izveidotās Datu aizsardzības darba grupas vārdā nosūtījis Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājam Juan Fernando López Aguilar, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 21. decembra vēstuli, ko Jacob Kohnstamm saskaņā ar 29. pantu izveidotās Datu aizsardzības darba grupas vārdā nosūtījis Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājam Juan Fernando López Aguilar,

| — | ņemot vērā komisāres C. Malmström2013. gada 12. septembra vēstuli par terorisma un finanšu izmeklēšanu atbildīgajam ASV Valsts kases departamenta vadītāja vietniekam David Cohen un atbildi, ko viņš sniedzis 2013. gada 18. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāres C. Malmström2013. gada 12. septembra vēstuli par terorisma un finanšu izmeklēšanu atbildīgajam ASV Valsts kases departamenta vadītāja vietniekam David Cohen un atbildi, ko viņš sniedzis 2013. gada 18. septembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu “Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēma: pieejamie risinājumi” (COM(2011)0429), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu “Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēma: pieejamie risinājumi” (COM(2011)0429),

| — | ņemot vērā rakstiskos jautājumus E-011200/2010, E-002166/2011, E-002762/2011, E-002783/2011, E-003148/2011, E-003778/2011, E-003779/2011, E-004483/2011, E-006633/2011, E-008044/2011, E-008752/2011, E-000617/2012, E-002349/2012, E-003325/2012, E-007570/2012 un E-000351/2013, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rakstiskos jautājumus E-011200/2010, E-002166/2011, E-002762/2011, E-002783/2011, E-003148/2011, E-003778/2011, E-003779/2011, E-004483/2011, E-006633/2011, E-008044/2011, E-008752/2011, E-000617/2012, E-002349/2012, E-003325/2012, E-007570/2012 un E-000351/2013,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2010. gada 1. augustā stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (turpmāk – Nolīgums); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada 1. augustā stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par tādu finanšu ziņojumapmaiņas datu apstrādi un nodošanu, kurus Eiropas Savienība dara pieejamus Amerikas Savienotajām Valstīm, lai īstenotu Teroristu finansēšanas izsekošanas programmu (turpmāk – Nolīgums);

| B. | tā kā publikācijas presē liecina, ka ASV Nacionālās drošības aģentūrai (National Security Agency – NSA) ir bijušas tieši pieejamas vairāku privātu uzņēmumu IT sistēmas un tā ir netraucēti ieguvusi finanšu maksājumu ziņojumus par finanšu pārvedumiem un citus saistītus datus, kas bijuši to starptautisko finanšu maksājumu ziņojumapmaiņas pakalpojumu sniedzēja rīcībā, uz kuriem attiecas Nolīgums; |
| --- | --- |

B.

tā kā publikācijas presē liecina, ka ASV Nacionālās drošības aģentūrai (National Security Agency – NSA) ir bijušas tieši pieejamas vairāku privātu uzņēmumu IT sistēmas un tā ir netraucēti ieguvusi finanšu maksājumu ziņojumus par finanšu pārvedumiem un citus saistītus datus, kas bijuši to starptautisko finanšu maksājumu ziņojumapmaiņas pakalpojumu sniedzēja rīcībā, uz kuriem attiecas Nolīgums;

| C. | tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 4. jūlija rezolūcijā Parlaments uzdeva Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai veikt visaptverošu izmeklēšanu šajā jomā, sadarbojoties ar valstu parlamentiem un Komisijas izveidoto ES un ASV ekspertu grupu, un gada beigās ziņot par konstatēto; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekš minētajā 2013. gada 4. jūlija rezolūcijā Parlaments uzdeva Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai veikt visaptverošu izmeklēšanu šajā jomā, sadarbojoties ar valstu parlamentiem un Komisijas izveidoto ES un ASV ekspertu grupu, un gada beigās ziņot par konstatēto;

| D. | tā kā, cenšoties aizsargāt ES pilsoņu personas datus un tiesības uz privāto dzīvi, Eiropas Parlamenta vairākums noraidīja pagaidu TFTP nolīgumu un deva piekrišanu esošajam TFTP nolīgumam tikai tādēļ, ka tas paredzēja pastiprinātu aizsardzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā, cenšoties aizsargāt ES pilsoņu personas datus un tiesības uz privāto dzīvi, Eiropas Parlamenta vairākums noraidīja pagaidu TFTP nolīgumu un deva piekrišanu esošajam TFTP nolīgumam tikai tādēļ, ka tas paredzēja pastiprinātu aizsardzību;

| E. | tā kā ASV Valsts kase lielu ar šo Nolīgumu saistītās informācijas apjomu ir klasificējusi kā slepenu ES informāciju (“EU Secret”); |
| --- | --- |

E.

tā kā ASV Valsts kase lielu ar šo Nolīgumu saistītās informācijas apjomu ir klasificējusi kā slepenu ES informāciju (“EU Secret”);

| F. | tā kā saskaņā ar 29. pantu izveidotā Datu aizsardzības darba grupa uzskata, ka kārtība, kādā pašlaik tiek īstenotas piekļuves tiesības, iespējams, nav atbilstoša un ka varētu būt praktiski neiespējami īstenot tiesības labot, dzēst vai bloķēt attiecīgo informāciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 29. pantu izveidotā Datu aizsardzības darba grupa uzskata, ka kārtība, kādā pašlaik tiek īstenotas piekļuves tiesības, iespējams, nav atbilstoša un ka varētu būt praktiski neiespējami īstenot tiesības labot, dzēst vai bloķēt attiecīgo informāciju;

| G. | tā kā Komisija ir norādījusi – lai gan Nolīgumā ir paredzēti stingri aizsardzības mehānismi attiecībā uz datu pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija ir norādījusi – lai gan Nolīgumā ir paredzēti stingri aizsardzības mehānismi attiecībā uz datu pārsūtīšanu;

| H. | tā kā Komisija bija aicināta ne vēlāk kā 2011. gada 1. augustā iesniegt Parlamentam un Padomei priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā un ne vēlāk kā 2013. gada 1. augustā iesniegt progresa ziņojumu par līdzvērtīgas ES sistēmas veidošanu saskaņā ar Nolīguma 11. pantu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija bija aicināta ne vēlāk kā 2011. gada 1. augustā iesniegt Parlamentam un Padomei priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā un ne vēlāk kā 2013. gada 1. augustā iesniegt progresa ziņojumu par līdzvērtīgas ES sistēmas veidošanu saskaņā ar Nolīguma 11. pantu;

| I. | tā kā 2011. gada 13. jūlijā Komisija iesniedza nevis priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā, bet gan pārskatu par dažādām darbībām, ko tā veikusi, cenšoties veidot šādu juridisku un tehnisku sistēmu, un paziņoja sākotnējos rezultātus un dažus teorētiskus Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmas variantus, tos sīkāk neanalizējot; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2011. gada 13. jūlijā Komisija iesniedza nevis priekšlikumu par juridisku un tehnisku sistēmu datu ieguvei ES teritorijā, bet gan pārskatu par dažādām darbībām, ko tā veikusi, cenšoties veidot šādu juridisku un tehnisku sistēmu, un paziņoja sākotnējos rezultātus un dažus teorētiskus Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmas variantus, tos sīkāk neanalizējot;

| J. | tā kā sarunas starp Komisijas dienestiem un ASV administrāciju nevar uzskatīt par izmeklēšanu, un par izmeklēšanu nav uzskatāma arī vienkārša paļaušanās uz ASV paziņojumiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā sarunas starp Komisijas dienestiem un ASV administrāciju nevar uzskatīt par izmeklēšanu, un par izmeklēšanu nav uzskatāma arī vienkārša paļaušanās uz ASV paziņojumiem,

| 1. | uzskata – tā kā galvenais ES mērķis ir veicināt indivīda brīvību, tad drošības pasākumi, tostarp pretterorisma pasākumi, ir jāveic, garantējot tiesiskumu un obligāti nodrošinot to, ka tiek ievērotas pamattiesības, arī tās, kuras attiecas uz privāto dzīvi un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

uzskata – tā kā galvenais ES mērķis ir veicināt indivīda brīvību, tad drošības pasākumi, tostarp pretterorisma pasākumi, ir jāveic, garantējot tiesiskumu un obligāti nodrošinot to, ka tiek ievērotas pamattiesības, arī tās, kuras attiecas uz privāto dzīvi un datu aizsardzību;

| 2. | atkārtoti pauž uzskatu, ka jebkādai personas datu pārsūtīšanai ir jāatbilst ES un dalībvalstu tiesību aktiem un saistībām pamattiesību jomā, tostarp saistībām, kas attiecas uz privāto dzīvi un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž uzskatu, ka jebkādai personas datu pārsūtīšanai ir jāatbilst ES un dalībvalstu tiesību aktiem un saistībām pamattiesību jomā, tostarp saistībām, kas attiecas uz privāto dzīvi un datu aizsardzību;

| 3. | pauž nopietnas bažas par to, ka nesen atklātībā ir nonākuši dokumenti par Nacionālās drošības aģentūras darbību, ko tā veikusi, iegūstot tiešu piekļuvi finanšu maksājumu ziņojumiem un citiem saistītajiem datiem, jo tas liecinātu par skaidru Nolīguma un jo īpaši tā 1. panta pārkāpšanu; |
| --- | --- |

3.

pauž nopietnas bažas par to, ka nesen atklātībā ir nonākuši dokumenti par Nacionālās drošības aģentūras darbību, ko tā veikusi, iegūstot tiešu piekļuvi finanšu maksājumu ziņojumiem un citiem saistītajiem datiem, jo tas liecinātu par skaidru Nolīguma un jo īpaši tā 1. panta pārkāpšanu;

| 4. | aicina veikt pilnīgu un neatkarīgu tehnisku izmeklēšanu uz vietas, lai pārbaudītu apgalvojumus par ASV iestāžu iespējamu neatļautu piekļuvi vai šo iestāžu izveidotu sistēmu datu neatļautai ieguvei no SWIFT serveriem; pauž nožēlu par to, ka neviena dalībvalsts nav veikusi vai lūgusi veikt izmeklēšanu, jo bez tās minētos faktus nevar pārbaudīt; |
| --- | --- |

4.

aicina veikt pilnīgu un neatkarīgu tehnisku izmeklēšanu uz vietas, lai pārbaudītu apgalvojumus par ASV iestāžu iespējamu neatļautu piekļuvi vai šo iestāžu izveidotu sistēmu datu neatļautai ieguvei no SWIFT serveriem; pauž nožēlu par to, ka neviena dalībvalsts nav veikusi vai lūgusi veikt izmeklēšanu, jo bez tās minētos faktus nevar pārbaudīt;

| 5. | atkārtoti norāda, ka nolīgumi ar ASV par datu kopīgu lietošanu ir jābalsta uz saskaņotu datu aizsardzības tiesību sistēmu, kas ietver juridiski saistošus personas datu aizsardzības standartus, tostarp attiecībā uz mērķa ierobežojumu, datu minimizāciju, informāciju, piekļuvi, labošanu, dzēšanu un tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti norāda, ka nolīgumi ar ASV par datu kopīgu lietošanu ir jābalsta uz saskaņotu datu aizsardzības tiesību sistēmu, kas ietver juridiski saistošus personas datu aizsardzības standartus, tostarp attiecībā uz mērķa ierobežojumu, datu minimizāciju, informāciju, piekļuvi, labošanu, dzēšanu un tiesisko aizsardzību;

| 6. | pauž bažas, ka Nolīgums nav ticis īstenots atbilstoši noteikumiem, sevišķi tiem, kas izklāstīti Nolīguma 1., 4., 12., 13., 15. un 16. pantā; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas, ka Nolīgums nav ticis īstenots atbilstoši noteikumiem, sevišķi tiem, kas izklāstīti Nolīguma 1., 4., 12., 13., 15. un 16. pantā;

| 7. | neatlaidīgi mudina visas trīs iestādes rūpīgi apspriest iespējamo ietekmi uz cilvēktiesībām, ko varētu radīt jauni alternatīvi datu apmaiņas mehānismi, kas nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievēroti datu aizsardzības principi, sevišķi nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji; |
| --- | --- |

7.

neatlaidīgi mudina visas trīs iestādes rūpīgi apspriest iespējamo ietekmi uz cilvēktiesībām, ko varētu radīt jauni alternatīvi datu apmaiņas mehānismi, kas nodrošinātu, ka tiek pilnībā ievēroti datu aizsardzības principi, sevišķi nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji;

| 8. | norāda – pārbaudot to, cik pamatots un samērīgs ir tāds pasākums, kas ierobežo pamattiesības un pamatbrīvības, ir jāņem vērā visi pret terorismu un smagiem noziegumiem vērstie drošības pasākumi, kuri jau tiek īstenoti; uzskata, ka vispārīga atsauce uz terorisma vai smagu noziegumu apkarošanu katra drošības pasākuma sakarā nav uzskatāma par pietiekamu pamatojumu šādu pasākumu veikšanai; |
| --- | --- |

8.

norāda – pārbaudot to, cik pamatots un samērīgs ir tāds pasākums, kas ierobežo pamattiesības un pamatbrīvības, ir jāņem vērā visi pret terorismu un smagiem noziegumiem vērstie drošības pasākumi, kuri jau tiek īstenoti; uzskata, ka vispārīga atsauce uz terorisma vai smagu noziegumu apkarošanu katra drošības pasākuma sakarā nav uzskatāma par pietiekamu pamatojumu šādu pasākumu veikšanai;

| 9. | ņemot vērā iepriekšminēto, aicina Padomi un dalībvalstis atļaut Eiropola Kibernoziedzības centram izmeklēt iespējamos pārkāpumus, kas saistīti ar nesankcionētu piekļuvi finanšu maksājumu datiem, uz kuriem attiecas Nolīgums; |
| --- | --- |

9.

ņemot vērā iepriekšminēto, aicina Padomi un dalībvalstis atļaut Eiropola Kibernoziedzības centram izmeklēt iespējamos pārkāpumus, kas saistīti ar nesankcionētu piekļuvi finanšu maksājumu datiem, uz kuriem attiecas Nolīgums;

| 10. | aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju veikt īpašu pārbaudi saistībā ar ES pilsoņu vērienīgu novērošanu, lai padziļināti izmeklētu iespējamos pārkāpumus attiecībā uz nesankcionētu piekļuvi finanšu maksājumu ziņojumiem, uz kuriem attiecas Nolīgums; |
| --- | --- |

10.

aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju veikt īpašu pārbaudi saistībā ar ES pilsoņu vērienīgu novērošanu, lai padziļināti izmeklētu iespējamos pārkāpumus attiecībā uz nesankcionētu piekļuvi finanšu maksājumu ziņojumiem, uz kuriem attiecas Nolīgums;

| 11. | uzskata – lai gan saskaņā ar LESD 218. pantu Parlaments nav oficiāli pilnvarots ierosināt starptautiska nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu, Komisijai nāksies rīkoties, ja Parlaments atsauks savu apstiprinājumu šim Nolīgumam; norāda – apsverot to, vai sniegt piekrišanu kādam citam starptautiskam nolīgumam, Parlaments ņems vērā atbildes, ko Komisija un Padome būs sniegusi saistībā ar šo Nolīgumu; |
| --- | --- |

11.

uzskata – lai gan saskaņā ar LESD 218. pantu Parlaments nav oficiāli pilnvarots ierosināt starptautiska nolīguma darbības apturēšanu vai izbeigšanu, Komisijai nāksies rīkoties, ja Parlaments atsauks savu apstiprinājumu šim Nolīgumam; norāda – apsverot to, vai sniegt piekrišanu kādam citam starptautiskam nolīgumam, Parlaments ņems vērā atbildes, ko Komisija un Padome būs sniegusi saistībā ar šo Nolīgumu;

| 12. | ņemot vērā iepriekšminēto, aicina Komisiju apturēt Nolīguma darbību, |
| --- | --- |

12.

ņemot vērā iepriekšminēto, aicina Komisiju apturēt Nolīguma darbību,

| 13. | prasa nekavējoties iesniegt Parlamentam apspriešanai visus attiecīgos dokumentus un informāciju; |
| --- | --- |

13.

prasa nekavējoties iesniegt Parlamentam apspriešanai visus attiecīgos dokumentus un informāciju;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropolam. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropolam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0322.

(2)  OV L 195, 27.7.2010., 3. lpp.

(3)  OV C 224 E, 19.8.2010., 8. lpp.

(4)  OV C 341 E, 16.12.2010., 100. lpp.

(5)  OV C 81 E, 15.3.2011., 66. lpp.

(6)  OV C 351 E, 2.12.2011., 453. lpp.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/157 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/157

---

P7_TA(2013)0453

Padomes ikgadējais ziņojums Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku 2012. gadā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (2013/2081(INI))

(2016/C 208/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (14605/1/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (II A) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), jo īpaši tā II daļas G iedaļas 43. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (II A) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), jo īpaši tā II daļas G iedaļas 43. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. septembra (2), 2011. gada 11. maija (3) un 2010. gada 10. marta (4) rezolūcijas attiecīgi par 2011., 2010. un 2009. gada ziņojumiem par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. septembra (2), 2011. gada 11. maija (3) un 2010. gada 10. marta (4) rezolūcijas attiecīgi par 2011., 2010. un 2009. gada ziņojumiem par kopējo ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlijā pieņemto nostāju (5) attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlijā pieņemto nostāju (5) attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (7),

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves paziņojumu Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. jūlija plenārsēdē par EĀDD centrālās administrācijas organizatorisko pamatstruktūru (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves paziņojumu Eiropas Parlamenta 2010. gada 8. jūlija plenārsēdē par EĀDD centrālās administrācijas organizatorisko pamatstruktūru (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542),

| — | ņemot vērā pašreizējās Parlamenta un Padomes sarunas par jaunajiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējās Parlamenta un Padomes sarunas par jaunajiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti 2013. gada 4.–6. septembrī Viļņā notikušajā parlamentu konferencē par kopējo ārpolitiku un drošības politiku un kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti 2013. gada 4.–6. septembrī Viļņā notikušajā parlamentu konferencē par kopējo ārpolitiku un drošības politiku un kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0330/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0330/2013),

| A. | tā kā, lai ES pilsoņi saprastu un atbalstītu Eiropas ārējo darbību, būtiska nozīme ir Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu īstenotai ES ārpolitikas kontrolei; tā kā parlamentārā kontrole palielina šīs darbības leģitimitāti, |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai ES pilsoņi saprastu un atbalstītu Eiropas ārējo darbību, būtiska nozīme ir Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu īstenotai ES ārpolitikas kontrolei; tā kā parlamentārā kontrole palielina šīs darbības leģitimitāti,

Nepārtraukti mainīgā pasaule: interešu un vērtību līdzsvars jaunajā es ārpolitikā

| 1. | uzskata, ka divdesmit pirmā gadsimta pirmo ceturksni var raksturot kā tādu ilgstošu strukturālo pārmaiņu laikposmu, kas maina pasaules kārtību; uzsver, ka tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja tādas jaunas, daudzpusīgas pasaules kārtības veidošanai, kas ir iekļaujoša un kuras pamatā ir tiesiskums un plurālistiskas demokrātijas modelis, kā arī vispārējas vērtības, tostarp cilvēktiesības; atzīmē, ka priekšā ir daudz šķēršļu ne tikai saistībā ar jaunietekmes valstu iesaistīšanu daudzpusīgās sistēmas reformēšanā, reģionālās varas sadales trauslā līdzsvara atjaunošanu un atsevišķu valstu, nevalstisko dalībnieku un nestabilo valstu un reģionu nestabilitātes radīto daudzo draudu un problēmu novēršanu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka divdesmit pirmā gadsimta pirmo ceturksni var raksturot kā tādu ilgstošu strukturālo pārmaiņu laikposmu, kas maina pasaules kārtību; uzsver, ka tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja tādas jaunas, daudzpusīgas pasaules kārtības veidošanai, kas ir iekļaujoša un kuras pamatā ir tiesiskums un plurālistiskas demokrātijas modelis, kā arī vispārējas vērtības, tostarp cilvēktiesības; atzīmē, ka priekšā ir daudz šķēršļu ne tikai saistībā ar jaunietekmes valstu iesaistīšanu daudzpusīgās sistēmas reformēšanā, reģionālās varas sadales trauslā līdzsvara atjaunošanu un atsevišķu valstu, nevalstisko dalībnieku un nestabilo valstu un reģionu nestabilitātes radīto daudzo draudu un problēmu novēršanu;

| 2. | uzsver, ka globālā finanšu krīze un jaunietekmes ekonomiku aizvien pieaugošā pārliecinātība visām iesaistītajām pusēm rada lielas politiskas, ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides problēmas, tostarp iekšējās problēmas, un uzskata, ka šādu problēmu risināšanai ir vajadzīga kolektīva un vienota ES rīcība un alianšu veidošana nolūkā sekmēt un uzturēt mieru, drošību, sociālo attīstību, labklājību, kultūras daudzveidību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; uzsver, ka visa veida ES politika un darbības jāīsteno saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka globālā finanšu krīze un jaunietekmes ekonomiku aizvien pieaugošā pārliecinātība visām iesaistītajām pusēm rada lielas politiskas, ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides problēmas, tostarp iekšējās problēmas, un uzskata, ka šādu problēmu risināšanai ir vajadzīga kolektīva un vienota ES rīcība un alianšu veidošana nolūkā sekmēt un uzturēt mieru, drošību, sociālo attīstību, labklājību, kultūras daudzveidību, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; uzsver, ka visa veida ES politika un darbības jāīsteno saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem;

| 3. | uzskata, ka ES ir apņēmīgi un saskaņoti jāaizstāv savu pilsoņu intereses pasaulē, vienlaikus savu politiku vienmēr balstot uz to pamatvērtību sekmēšanu, kas ir Savienības pamatā (demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības, sociālais taisnīgums un nabadzības mazināšana), un citu valstu respektēšanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES ir apņēmīgi un saskaņoti jāaizstāv savu pilsoņu intereses pasaulē, vienlaikus savu politiku vienmēr balstot uz to pamatvērtību sekmēšanu, kas ir Savienības pamatā (demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības, sociālais taisnīgums un nabadzības mazināšana), un citu valstu respektēšanu;

| 4. | uzsver, ka ES ārpolitikai ir jābūt elastīgai, atbildot uz jauniem draudiem un problēmām tādās jomās kā veselība, enerģētika, klimata pārmaiņas un piekļuve ūdenim, kuras var ietekmēt mūsu politikas prioritātes un ekonomiku, kā arī starptautisko attīstību; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ES ārpolitikai ir jābūt elastīgai, atbildot uz jauniem draudiem un problēmām tādās jomās kā veselība, enerģētika, klimata pārmaiņas un piekļuve ūdenim, kuras var ietekmēt mūsu politikas prioritātes un ekonomiku, kā arī starptautisko attīstību;

| 5. | uzsver, ka, reaģējot uz pašreizējām problēmām pasaulē, ES jāizveido jauna un uzticama ārpolitika; uzskata – lai ES spētu popularizēt savas vērtības, tēlu un intereses un saglabāt savu vietu globālā mērogā, tai ir ne tikai jāīsteno saskaņota un konsekventa ārējā darbība, bet, pirmkārt un galvenokārt, skaidri jādefinē un jāīsteno savi stratēģiskie mērķi, pilnībā izmantojot Lisabonas līguma sniegtās iespējas; uzskata, ka gan ES kopumā, gan dalībvalstis ir ieinteresētas kopējas vīzijas izveidē, kas pārsniegtu atsevišķu dalībvalstu izpratni un vēsturisko pieredzi; prasa izmantot ciešākas sadarbības instrumentu, lai nodrošinātu lielāku rīcībspēju un pārvarētu problēmu saistībā ar neatbilstošu veto principa izmantošanu Padomē; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka, reaģējot uz pašreizējām problēmām pasaulē, ES jāizveido jauna un uzticama ārpolitika; uzskata – lai ES spētu popularizēt savas vērtības, tēlu un intereses un saglabāt savu vietu globālā mērogā, tai ir ne tikai jāīsteno saskaņota un konsekventa ārējā darbība, bet, pirmkārt un galvenokārt, skaidri jādefinē un jāīsteno savi stratēģiskie mērķi, pilnībā izmantojot Lisabonas līguma sniegtās iespējas; uzskata, ka gan ES kopumā, gan dalībvalstis ir ieinteresētas kopējas vīzijas izveidē, kas pārsniegtu atsevišķu dalībvalstu izpratni un vēsturisko pieredzi; prasa izmantot ciešākas sadarbības instrumentu, lai nodrošinātu lielāku rīcībspēju un pārvarētu problēmu saistībā ar neatbilstošu veto principa izmantošanu Padomē;

| 6. | norāda, ka tikai kopīgi darbojoties vai arī vienotībā esam pietiekami spēcīgi, lai varētu aizstāvēt savas intereses un aizsargāt savas vērtības pasaulē, un ka tādēļ dalībvalstīm vairāk kā jebkad ir jāizrāda gatavība un politiskā griba īstenot kolektīvus, ātrus un efektīvus pasākumus; apstiprina, ka dalībvalstīm ir jāpilda Lisabonas līgumā paredzētais pienākums rīkojoties ievērot KĀDP gan pēc burta, gan pēc gara (9); |
| --- | --- |

6.

norāda, ka tikai kopīgi darbojoties vai arī vienotībā esam pietiekami spēcīgi, lai varētu aizstāvēt savas intereses un aizsargāt savas vērtības pasaulē, un ka tādēļ dalībvalstīm vairāk kā jebkad ir jāizrāda gatavība un politiskā griba īstenot kolektīvus, ātrus un efektīvus pasākumus; apstiprina, ka dalībvalstīm ir jāpilda Lisabonas līgumā paredzētais pienākums rīkojoties ievērot KĀDP gan pēc burta, gan pēc gara (9);

| 7. | uzsver, ka ES ārējās darbības efektivitāte ir atkarīga arī no ES iedzīvotāju pilnīgā atbalsta un no leģitimitātes, kas ir jāpamato ar ES demokrātijas pamatvērtībām, tiesiskumu un cilvēktiesībām, un tādēļ aicina rūpīgi, regulāri un savlaicīgi apspriesties ar Eiropas Parlamentu, lai skaidri noteiktu ES ārpolitikas prioritātes un mērķus; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES ārējās darbības efektivitāte ir atkarīga arī no ES iedzīvotāju pilnīgā atbalsta un no leģitimitātes, kas ir jāpamato ar ES demokrātijas pamatvērtībām, tiesiskumu un cilvēktiesībām, un tādēļ aicina rūpīgi, regulāri un savlaicīgi apspriesties ar Eiropas Parlamentu, lai skaidri noteiktu ES ārpolitikas prioritātes un mērķus;

| 8. | uzskata – lai sekmētu solidaritāti, tuvinātu dažādu valstu uzskatus un palielinātu informētību par KĀDP, ir nepieciešama Eiropas plašsaziņas līdzekļu attīstība; |
| --- | --- |

8.

uzskata – lai sekmētu solidaritāti, tuvinātu dažādu valstu uzskatus un palielinātu informētību par KĀDP, ir nepieciešama Eiropas plašsaziņas līdzekļu attīstība;

Jaunas visaptverošas pieejas es ārpolitikai veidošana

| 9. | mudina dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties Savienības ārpolitikā un drošības politikā, sekmējot stratēģisku politikas koordinēšanu Savienības līmenī, jo īpaši efektīvi sadarbojoties attiecībā uz ieņemto nostāju savu galvaspilsētu un Briseles daudzpusējos forumos, sevišķi ANO un NATO [forumos]; uzsver, ka laikā, kam raksturīgi ekonomiski ierobežojumi, ir jāsekmē Savienības kā saliedētību veicinoša globālā dalībnieka darbības efektivitāte; jo īpaši norāda, ka arī dalībvalstīm ir būtiska nozīme KDAP attīstībā un efektīvā īstenošanā, ne tikai padarot pieejamas tās civilās un militārās iespējas, bet arī nodrošinot KDAP darbību kopējo finansējumu un stiprinot Eiropas industriālo un tehnoloģisko pamatu, un sagaida, ka šī nozīme vēl vairāk palielināsies pēc diskusijām par Eiropas aizsardzības jomas nākotni 2013. gada decembrī Eiropadomē; |
| --- | --- |

9.

mudina dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties Savienības ārpolitikā un drošības politikā, sekmējot stratēģisku politikas koordinēšanu Savienības līmenī, jo īpaši efektīvi sadarbojoties attiecībā uz ieņemto nostāju savu galvaspilsētu un Briseles daudzpusējos forumos, sevišķi ANO un NATO [forumos]; uzsver, ka laikā, kam raksturīgi ekonomiski ierobežojumi, ir jāsekmē Savienības kā saliedētību veicinoša globālā dalībnieka darbības efektivitāte; jo īpaši norāda, ka arī dalībvalstīm ir būtiska nozīme KDAP attīstībā un efektīvā īstenošanā, ne tikai padarot pieejamas tās civilās un militārās iespējas, bet arī nodrošinot KDAP darbību kopējo finansējumu un stiprinot Eiropas industriālo un tehnoloģisko pamatu, un sagaida, ka šī nozīme vēl vairāk palielināsies pēc diskusijām par Eiropas aizsardzības jomas nākotni 2013. gada decembrī Eiropadomē;

| 10. | šajā sakarībā uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot sadarbību un koordināciju un attīstīt sinerģijas ar ES dalībvalstu programmām un projektiem trešās valstīs, lai uzlabotu ES ārējo darbību efektivitāti un stingru budžeta ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

šajā sakarībā uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot sadarbību un koordināciju un attīstīt sinerģijas ar ES dalībvalstu programmām un projektiem trešās valstīs, lai uzlabotu ES ārējo darbību efektivitāti un stingru budžeta ievērošanu;

| 11. | atzinīgi vērtē PV/AP iniciatīvu izstrādāt “visaptverošas pieejas” jēdzienu, lai pilnā mērā izmantotu Lisabonas līguma sniegtās iespējas un nodrošinātu KĀDP un KDAP kopējo efektivitāti un vienotību; aicina PV/AP iesaistīties debatēs ar Parlamentu par to, kā vislabāk nodrošināt, lai šī visaptverošā pieeja tiktu konsekventi īstenota, un jo īpaši nodrošināt, lai ārpolitikas prioritātes turpmāk tiktu izstrādātas atbilstoši mūsu interesēm un vērtībām un lai tās atbalstītu ar vajadzīgajiem finanšu līdzekļiem un efektīviem un elastīgiem instrumentiem; uzsver, ka militārās struktūras un iespējas, tostarp pastāvīgās plānošanas struktūras un militāro operāciju vadības centri, ir šādas visaptverošas pieejas sastāvdaļa, un uzskata, ka arī koordinācijas uzlabošana starp misiju vadītājiem, ES īpašajiem pārstāvjiem un delegāciju vadītājiem sekmēs konsekventu un saskaņotu ES ārlietu un drošības politiku uz vietām; aicina dalībvalstis atbalstīt PV/AP, lai pilnā mērā izmantotu visaptverošas pieejas potenciālu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē PV/AP iniciatīvu izstrādāt “visaptverošas pieejas” jēdzienu, lai pilnā mērā izmantotu Lisabonas līguma sniegtās iespējas un nodrošinātu KĀDP un KDAP kopējo efektivitāti un vienotību; aicina PV/AP iesaistīties debatēs ar Parlamentu par to, kā vislabāk nodrošināt, lai šī visaptverošā pieeja tiktu konsekventi īstenota, un jo īpaši nodrošināt, lai ārpolitikas prioritātes turpmāk tiktu izstrādātas atbilstoši mūsu interesēm un vērtībām un lai tās atbalstītu ar vajadzīgajiem finanšu līdzekļiem un efektīviem un elastīgiem instrumentiem; uzsver, ka militārās struktūras un iespējas, tostarp pastāvīgās plānošanas struktūras un militāro operāciju vadības centri, ir šādas visaptverošas pieejas sastāvdaļa, un uzskata, ka arī koordinācijas uzlabošana starp misiju vadītājiem, ES īpašajiem pārstāvjiem un delegāciju vadītājiem sekmēs konsekventu un saskaņotu ES ārlietu un drošības politiku uz vietām; aicina dalībvalstis atbalstīt PV/AP, lai pilnā mērā izmantotu visaptverošas pieejas potenciālu;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka ES vēl nav izstrādājusi skaidru stratēģiju attiecībām ar pārējo pasauli un ka ES darbību vairāk nosaka nepieciešamība reaģēt, nevis faktiska rīcība; tādēļ prasa organizēt pamatīgas stratēģiskas debates, kurās piedalītos Padome, Komisija un Parlaments; aicina decembra Eiropadomi, kā ieguldījumu šajās debatēs, turpināt izstrādāt Eiropas Globālās stratēģijas iniciatīvu, |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka ES vēl nav izstrādājusi skaidru stratēģiju attiecībām ar pārējo pasauli un ka ES darbību vairāk nosaka nepieciešamība reaģēt, nevis faktiska rīcība; tādēļ prasa organizēt pamatīgas stratēģiskas debates, kurās piedalītos Padome, Komisija un Parlaments; aicina decembra Eiropadomi, kā ieguldījumu šajās debatēs, turpināt izstrādāt Eiropas Globālās stratēģijas iniciatīvu,

| 13. | tādēļ uzsver, ka visaptverošā KĀDP izpratnē ir iekļautas visas ārpolitikas jomas, tostarp KDAP pakāpeniska veidošana, kā rezultātā varētu radīt kopēju aizsardzības sistēmu, uzsverot saskaņotības un konsekvences mērķi, vienlaikus ievērojot katra ārējās darbības aspekta specifiku; uzskata, ka PV/AP vadībā ir jānodrošina ciešāka saskaņotība starp ES iekšpolitikas jomām un dalībvalstu politikas izvēli tādās svarīgās nozarēs kā savienojamība, tirdzniecība, transports, enerģētika, vide un komunikācija, jo šīm nozarēm noteikti ir starptautiska ietekme, jo īpaši attiecībā uz ES enerģijas piegādes avotu diversifikāciju un drošību; |
| --- | --- |

13.

tādēļ uzsver, ka visaptverošā KĀDP izpratnē ir iekļautas visas ārpolitikas jomas, tostarp KDAP pakāpeniska veidošana, kā rezultātā varētu radīt kopēju aizsardzības sistēmu, uzsverot saskaņotības un konsekvences mērķi, vienlaikus ievērojot katra ārējās darbības aspekta specifiku; uzskata, ka PV/AP vadībā ir jānodrošina ciešāka saskaņotība starp ES iekšpolitikas jomām un dalībvalstu politikas izvēli tādās svarīgās nozarēs kā savienojamība, tirdzniecība, transports, enerģētika, vide un komunikācija, jo šīm nozarēm noteikti ir starptautiska ietekme, jo īpaši attiecībā uz ES enerģijas piegādes avotu diversifikāciju un drošību;

| 14. | aicina Padomi un PV/AP atbildēt uz Parlamenta ieteikumu par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā, lai ar Komisijas attiecīgo dienestu līdzdalību nodrošinātu turpmāku tādas piemērotas
  un dzimumu ziņā līdzsvarotas
  EĀDD struktūras izveidi, kurā integrētas ģeogrāfiskās un tematiskās zināšanas un tiek izmantota visaptveroša pieeja politikas plānošanai, formulēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi un PV/AP atbildēt uz Parlamenta ieteikumu par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā, lai ar Komisijas attiecīgo dienestu līdzdalību nodrošinātu turpmāku tādas piemērotas
  un dzimumu ziņā līdzsvarotas
  EĀDD struktūras izveidi, kurā integrētas ģeogrāfiskās un tematiskās zināšanas un tiek izmantota visaptveroša pieeja politikas plānošanai, formulēšanai un īstenošanai;

Es ārpolitikas vadības un saskaņotības nodrošināšana

| 15. | uzsver, cik nozīmīga ir politiskā vadība, ko Savienības darbības vienotības, konsekvences un efektivitātes nodrošināšanas procesā gaida no PV/AP; norāda, ka PV/AP, veicot EĀDD pārskatīšanu, ir konstatējusi jomas, kurās viņas nozīme būtu jāstiprina un jāpadara efektīvāka saistībā ar KĀDP lēmumu ierosināšanu, īstenošanu un to ievērošanas nodrošināšanu, kā arī ir izklāstījusi ierosinājumus, lai nodrošinātu ciešu sadarbību ar Komisiju, pilnībā izmantojot viņas kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces statusu; ņemot vērā jaunās Komisijas uzklausīšanas 2014. gadā, uzsver faktu, ka Eiropas Parlamentam šī virzība būtu jāatbalsta, stiprinot priekšsēdētāja vietnieces lomu ārējās attiecībās un tādējādi pastiprinot koordināciju starp EĀDD un Komisiju; |
| --- | --- |

15.

uzsver, cik nozīmīga ir politiskā vadība, ko Savienības darbības vienotības, konsekvences un efektivitātes nodrošināšanas procesā gaida no PV/AP; norāda, ka PV/AP, veicot EĀDD pārskatīšanu, ir konstatējusi jomas, kurās viņas nozīme būtu jāstiprina un jāpadara efektīvāka saistībā ar KĀDP lēmumu ierosināšanu, īstenošanu un to ievērošanas nodrošināšanu, kā arī ir izklāstījusi ierosinājumus, lai nodrošinātu ciešu sadarbību ar Komisiju, pilnībā izmantojot viņas kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces statusu; ņemot vērā jaunās Komisijas uzklausīšanas 2014. gadā, uzsver faktu, ka Eiropas Parlamentam šī virzība būtu jāatbalsta, stiprinot priekšsēdētāja vietnieces lomu ārējās attiecībās un tādējādi pastiprinot koordināciju starp EĀDD un Komisiju;

| 16. | atkārtoti pauž atbalstu PV/AP vadībai, ko tā sarežģītos apstākļos uzņēmusies sarunās ar Irānu, un apsveic viņu ar sekmīgu pušu tikšanos ES organizētajā dialogā starp Kosovu un Serbiju; uzskata, ka šie sekmīgas vadības un prioritāšu noteikšanas piemēri būtu jāizmanto nākotnē ES kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, un kaimiņvalstīs, reaģējot uz virkni stratēģisku problēmu, kas jārisina, sākot no Vidusāzijas līdz pat Tuvajiem Austrumiem un no Āfrikas raga līdz pat Sāhelai; pauž vēlmi atbalstīt šo procesu; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž atbalstu PV/AP vadībai, ko tā sarežģītos apstākļos uzņēmusies sarunās ar Irānu, un apsveic viņu ar sekmīgu pušu tikšanos ES organizētajā dialogā starp Kosovu un Serbiju; uzskata, ka šie sekmīgas vadības un prioritāšu noteikšanas piemēri būtu jāizmanto nākotnē ES kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, un kaimiņvalstīs, reaģējot uz virkni stratēģisku problēmu, kas jārisina, sākot no Vidusāzijas līdz pat Tuvajiem Austrumiem un no Āfrikas raga līdz pat Sāhelai; pauž vēlmi atbalstīt šo procesu;

| 17. | prasa
  pārskatīt ES delegāciju izvietojuma infrastruktūru un personāla sastāvu, lai nodrošinātu, ka Savienības efektivitāte, redzamība un pārstāvniecība trešās valstīs atspoguļo mūsu politiskos mērķus un paredzētās prioritātes;
  prasa
  šādu pārskatīšanu apspriest ar Parlamenta kompetento komiteju, jo īpaši gadījumos, kad mērķa sasniegšanai ir vajadzīga resursu pārdale vai arī lēmums atvērt vai slēgt delegācijas trešās valstīs;
  jo īpaši atkārto lūgumu atvērt ES delegāciju Irānā; |
| --- | --- |

17.

prasa
  pārskatīt ES delegāciju izvietojuma infrastruktūru un personāla sastāvu, lai nodrošinātu, ka Savienības efektivitāte, redzamība un pārstāvniecība trešās valstīs atspoguļo mūsu politiskos mērķus un paredzētās prioritātes;
  prasa
  šādu pārskatīšanu apspriest ar Parlamenta kompetento komiteju, jo īpaši gadījumos, kad mērķa sasniegšanai ir vajadzīga resursu pārdale vai arī lēmums atvērt vai slēgt delegācijas trešās valstīs;
  jo īpaši atkārto lūgumu atvērt ES delegāciju Irānā;

Mērķu un attiecīgo resursu saskaņošana

| 18. | ņemot vērā problēmas un prasības, kas saistītas ar ES iesaistīšanos pasaules norisēs, apšauba Padomes izmantoto loģisko pamatojumu daudzgadu finanšu shēmas finansējuma samazināšanai, kas mazinās Savienības spēju veicināt mieru, drošību un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un ticamību, ka tā spēj īstenot šādus pasākumus; brīdina, ka, ja šādi samazinājumi tiek īstenoti nesaskaņotā veidā, tie apdraud mūsu vērtību efektīvu ieviešanu, kā arī mūsu kolektīvo spēju veicināt mieru, demokrātiju, cilvēces drošību un labklājību mūsu kaimiņvalstīs un arī attālākās pasaules vietās; |
| --- | --- |

18.

ņemot vērā problēmas un prasības, kas saistītas ar ES iesaistīšanos pasaules norisēs, apšauba Padomes izmantoto loģisko pamatojumu daudzgadu finanšu shēmas finansējuma samazināšanai, kas mazinās Savienības spēju veicināt mieru, drošību un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un ticamību, ka tā spēj īstenot šādus pasākumus; brīdina, ka, ja šādi samazinājumi tiek īstenoti nesaskaņotā veidā, tie apdraud mūsu vērtību efektīvu ieviešanu, kā arī mūsu kolektīvo spēju veicināt mieru, demokrātiju, cilvēces drošību un labklājību mūsu kaimiņvalstīs un arī attālākās pasaules vietās;

| 19. | vienlaikus atzīst vajadzību pieņemt stratēģiskus lēmumus un noteikt prioritātes, lai nodrošinātu, ka Savienības resursi tiek izmantoti mērķtiecīgā un efektīvā veidā; šajā sakarībā aicina dalībvalstis nodrošināt savu valstu politikas saskaņotību ar Savienības stratēģiskajiem mērķiem un saistībām; |
| --- | --- |

19.

vienlaikus atzīst vajadzību pieņemt stratēģiskus lēmumus un noteikt prioritātes, lai nodrošinātu, ka Savienības resursi tiek izmantoti mērķtiecīgā un efektīvā veidā; šajā sakarībā aicina dalībvalstis nodrošināt savu valstu politikas saskaņotību ar Savienības stratēģiskajiem mērķiem un saistībām;

| 20. | uzsver, ka ir būtiski, lai Parlamentam un Padomei izskatīšanai iesniegtie jaunie ārējo attiecību finanšu instrumenti būtu atbilstoši finansēti, pielāgoti Savienības stratēģisko interešu sekmēšanai un lai tos varētu pielāgot mainīgajiem politiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir būtiski, lai Parlamentam un Padomei izskatīšanai iesniegtie jaunie ārējo attiecību finanšu instrumenti būtu atbilstoši finansēti, pielāgoti Savienības stratēģisko interešu sekmēšanai un lai tos varētu pielāgot mainīgajiem politiskajiem apstākļiem;

| 21. | pieprasa, lai 2006. gada Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (II A) pārskatīšana būtu kā nākamais solis virzībā uz lielāku pārredzamību attiecībā uz KĀDP; uzskata, ka demokrātiskai kontrolei vajadzīgas atsevišķas budžeta pozīcijas katrai KDAP misijai un operācijai, tostarp ES īpašajiem pārstāvjiem, ko vajadzības gadījumā papildina vienkāršotas, bet pārredzamas procedūras naudas līdzekļu iekšējai pārskaitīšanai; |
| --- | --- |

21.

pieprasa, lai 2006. gada Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (II A) pārskatīšana būtu kā nākamais solis virzībā uz lielāku pārredzamību attiecībā uz KĀDP; uzskata, ka demokrātiskai kontrolei vajadzīgas atsevišķas budžeta pozīcijas katrai KDAP misijai un operācijai, tostarp ES īpašajiem pārstāvjiem, ko vajadzības gadījumā papildina vienkāršotas, bet pārredzamas procedūras naudas līdzekļu iekšējai pārskaitīšanai;

PV/AP Un padomes 2011. gada sasniegumu novērtēšana

| 22. | atzinīgi vērtē pasākumus, ko Padome ar PV/AP atbalstu iekļāvusi 2011. gada ziņojumā, domājot par Savienības ārpolitikas plānošanu uz nākotni vērstā un stratēģiskā politikas dokumentā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē pasākumus, ko Padome ar PV/AP atbalstu iekļāvusi 2011. gada ziņojumā, domājot par Savienības ārpolitikas plānošanu uz nākotni vērstā un stratēģiskā politikas dokumentā;

| 23. | atzīmē centienus novērst trūkumus, kas minēti Parlamenta pēdējā rezolūcijā par šo tematu, jo īpaši veidojot jaunas KDAP misijas un operācijas Savienības vispārīgās pieejas attiecīgajai valstij vai reģionam ietvaros; |
| --- | --- |

23.

atzīmē centienus novērst trūkumus, kas minēti Parlamenta pēdējā rezolūcijā par šo tematu, jo īpaši veidojot jaunas KDAP misijas un operācijas Savienības vispārīgās pieejas attiecīgajai valstij vai reģionam ietvaros;

| 24. | tomēr uzskata, ka Padomes gada ziņojumam vairākos svarīgos aspektos joprojām trūkst Lisabonas līguma vērienīguma, un tāpēc aicina turpmāk veikt šādus pasākumus:






  — | izstrādāt skaidras prioritātes un stratēģiskās pamatnostādnes KĀDP, kas ir būtiska daļa no diplomātisko, ekonomisko, finansiālo, attīstības un vajadzības gadījumā arī krīzes vadības resursu efektīvākas izmantošanas, īstenojot Savienības ārpolitiku un drošības politiku; |
| --- | --- | --- |

24.

tomēr uzskata, ka Padomes gada ziņojumam vairākos svarīgos aspektos joprojām trūkst Lisabonas līguma vērienīguma, un tāpēc aicina turpmāk veikt šādus pasākumus:

—

izstrādāt skaidras prioritātes un stratēģiskās pamatnostādnes KĀDP, kas ir būtiska daļa no diplomātisko, ekonomisko, finansiālo, attīstības un vajadzības gadījumā arī krīzes vadības resursu efektīvākas izmantošanas, īstenojot Savienības ārpolitiku un drošības politiku;

| — | izveidot sistēmu esošo stratēģisko partneru novērtēšanai un jaunu partnerību izveidei, tostarp ar starptautiskām un reģionālām organizācijām; |
| --- | --- |

—

izveidot sistēmu esošo stratēģisko partneru novērtēšanai un jaunu partnerību izveidei, tostarp ar starptautiskām un reģionālām organizācijām;

| — | izstrādāt ceļvedi Lisabonas līgumā ierosināto būtisko jauninājumu īstenošanai, jo īpaši, pirmkārt – dalībvalstu pamatgrupai piešķirot īpašus uzdevumus un misijas, otrkārt – dalībvalstīm, kuras to vēlas un spēj, izveidojot pastāvīgu strukturizētu sadarbību aizsardzības jomā un treškārt – palielinot Eiropas Aizsardzības aģentūras nozīmi un nodrošinot tai vairāk resursu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt ceļvedi Lisabonas līgumā ierosināto būtisko jauninājumu īstenošanai, jo īpaši, pirmkārt – dalībvalstu pamatgrupai piešķirot īpašus uzdevumus un misijas, otrkārt – dalībvalstīm, kuras to vēlas un spēj, izveidojot pastāvīgu strukturizētu sadarbību aizsardzības jomā un treškārt – palielinot Eiropas Aizsardzības aģentūras nozīmi un nodrošinot tai vairāk resursu;

| — | risināt steidzamas problēmas KDAP lēmumu pieņemšanas procesā, cita starpā saistībā ar finansēšanas procedūrām un finanšu darbībām, kuru rezultātā rodas neizprotama kavēšanās, sākot no lēmumu pieņemšanas par misijas uzsākšanu līdz šīs misijas faktiskajai izvietošanai (jaunākie piemēri veselā virknē šādu gadījumu ir Lībija un Mali), tostarp atkārtoti novērtējot ES kaujas vienību mērķus un iespējas, tādējādi uzlabojot vispārējo pamatu KDAP politisko lēmumu pieņemšanas vienkāršošanai; |
| --- | --- |

—

risināt steidzamas problēmas KDAP lēmumu pieņemšanas procesā, cita starpā saistībā ar finansēšanas procedūrām un finanšu darbībām, kuru rezultātā rodas neizprotama kavēšanās, sākot no lēmumu pieņemšanas par misijas uzsākšanu līdz šīs misijas faktiskajai izvietošanai (jaunākie piemēri veselā virknē šādu gadījumu ir Lībija un Mali), tostarp atkārtoti novērtējot ES kaujas vienību mērķus un iespējas, tādējādi uzlabojot vispārējo pamatu KDAP politisko lēmumu pieņemšanas vienkāršošanai;

| 25. | aicina Padomi pieprasīt, lai PV/AP nākamajā gada ziņojumā izklāsta savus ārpolitikas mērķus 2014. un 2015. gadam, kā arī mērķu īstenošanas termiņu un vajadzīgos resursus; uzsver, ka šīm prioritātēm jāattiecas uz tādiem ES stratēģiskajiem mērķiem kā transatlantiskā partnerība, austrumu un dienvidu kaimiņvalstu ekonomiskā un politiskā attīstība un Tuvo Austrumu miera process; |
| --- | --- |

25.

aicina Padomi pieprasīt, lai PV/AP nākamajā gada ziņojumā izklāsta savus ārpolitikas mērķus 2014. un 2015. gadam, kā arī mērķu īstenošanas termiņu un vajadzīgos resursus; uzsver, ka šīm prioritātēm jāattiecas uz tādiem ES stratēģiskajiem mērķiem kā transatlantiskā partnerība, austrumu un dienvidu kaimiņvalstu ekonomiskā un politiskā attīstība un Tuvo Austrumu miera process;

| 26. | aicina Padomi un PV/AP, izstrādājot nākamos gada ziņojumus par KĀDP, jau agrīnā posmā sadarboties ar Ārlietu komiteju, lai apspriestu ārpolitikas mērķus nākamajiem gadiem un sniegtu ES pilsoņiem skaidru paziņojumu par Savienības ārpolitikas attīstību, prioritātēm un progresu, tādējādi atkārtoti novērtējot un demonstrējot PV/AP līderes lomu ES ārpolitikā; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi un PV/AP, izstrādājot nākamos gada ziņojumus par KĀDP, jau agrīnā posmā sadarboties ar Ārlietu komiteju, lai apspriestu ārpolitikas mērķus nākamajiem gadiem un sniegtu ES pilsoņiem skaidru paziņojumu par Savienības ārpolitikas attīstību, prioritātēm un progresu, tādējādi atkārtoti novērtējot un demonstrējot PV/AP līderes lomu ES ārpolitikā;

| 27. | atzinīgi vērtē iniciatīvu 2013. gada decembrī organizēt Eiropadomes augsta līmeņa sanāksmi par Eiropas aizsardzības jomas nākotni, kas sniegs iespēju pārskatīt ES stratēģiskos mērķus un drošības intereses – šos jēdzienus vajadzētu sīkāk izstrādāt Baltajā grāmatā par Eiropas aizsardzību; prasa šīs sanāksmes rezultātā sniegt skaidru ceļvedi, tajā norādot termiņus galveno mērķu sasniegšanai, iekļaujot, pirmām kārtām, savlaicīgu pārskatu par Eiropas Drošības stratēģiju un Baltās grāmatas izmantošanu, kas kalpo kā vienots modelis paralēliem valstu drošības un aizsardzības pārskatiem; uzsver ciešākās sadarbības nepieciešamību nolūkā garantēt militāro drošību un panākt ietaupījumus; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē iniciatīvu 2013. gada decembrī organizēt Eiropadomes augsta līmeņa sanāksmi par Eiropas aizsardzības jomas nākotni, kas sniegs iespēju pārskatīt ES stratēģiskos mērķus un drošības intereses – šos jēdzienus vajadzētu sīkāk izstrādāt Baltajā grāmatā par Eiropas aizsardzību; prasa šīs sanāksmes rezultātā sniegt skaidru ceļvedi, tajā norādot termiņus galveno mērķu sasniegšanai, iekļaujot, pirmām kārtām, savlaicīgu pārskatu par Eiropas Drošības stratēģiju un Baltās grāmatas izmantošanu, kas kalpo kā vienots modelis paralēliem valstu drošības un aizsardzības pārskatiem; uzsver ciešākās sadarbības nepieciešamību nolūkā garantēt militāro drošību un panākt ietaupījumus;

Stratēģiskas prioritātes: miera, drošības un sociālekonomiskās attīstības koncentriskie loki

| 28. | atzinīgi vērtē stratēģisko partnerību attīstību kā ES iesaistīšanās veidu gan pašreizējās lielvalstīs, gan jaunietekmes valstīs; tomēr uzskata, ka šajā konceptā nepieciešami skaidri un saskaņoti kritēriji attiecībā uz tā vietu ES ārpolitikas arhitektūrā; aicina turpmākos lēmumus par stratēģiskajiem partneriem pieņemt atbilstoši Savienības ārpolitikas prioritātēm un pirms lēmumu pieņemšanas regulāri informēt Parlamentu par nākamajām partnerībām, jo īpaši gadījumos, kad šādām partnerībām tiek piešķirts atbalsts no Savienības budžeta vai kad tās paredz ciešākas līgumattiecības ar ES; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē stratēģisko partnerību attīstību kā ES iesaistīšanās veidu gan pašreizējās lielvalstīs, gan jaunietekmes valstīs; tomēr uzskata, ka šajā konceptā nepieciešami skaidri un saskaņoti kritēriji attiecībā uz tā vietu ES ārpolitikas arhitektūrā; aicina turpmākos lēmumus par stratēģiskajiem partneriem pieņemt atbilstoši Savienības ārpolitikas prioritātēm un pirms lēmumu pieņemšanas regulāri informēt Parlamentu par nākamajām partnerībām, jo īpaši gadījumos, kad šādām partnerībām tiek piešķirts atbalsts no Savienības budžeta vai kad tās paredz ciešākas līgumattiecības ar ES;

ASV

| 29. | uzsver, ka partnerība ar ASV pamatojas uz spēcīgām politiskajām, kultūras, ekonomiskajām un vēsturiskajām saiknēm un tādām kopējām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; pauž stingru pārliecību, ka ASV ir ES vissvarīgākais stratēģiskais partneris, neraugoties uz atšķirīgiem viedokļiem svarīgos jautājumos; tāpēc mudina ES piešķirt skaidru politisko prioritāti transatlantisko attiecību padziļināšanai visos līmeņos un to paplašināšanai nolūkā iesaistīt arī citus transatlantiskos partnerus ar mērķi panākt savstarpējo izdevīgumu un savstarpīgumu; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka partnerība ar ASV pamatojas uz spēcīgām politiskajām, kultūras, ekonomiskajām un vēsturiskajām saiknēm un tādām kopējām vērtībām kā brīvība, demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; pauž stingru pārliecību, ka ASV ir ES vissvarīgākais stratēģiskais partneris, neraugoties uz atšķirīgiem viedokļiem svarīgos jautājumos; tāpēc mudina ES piešķirt skaidru politisko prioritāti transatlantisko attiecību padziļināšanai visos līmeņos un to paplašināšanai nolūkā iesaistīt arī citus transatlantiskos partnerus ar mērķi panākt savstarpējo izdevīgumu un savstarpīgumu;

| 30. | uzskata, ka ES un ASV jāsadarbojas ciešāk, lai panāktu saistībā ar Irānas kodolprogrammu un pārejas procesiem Arābu pavasara un Tuvo Austrumu valstīs izrietošo konfliktu un krīžu mierīgu atrisinājumu; atzinīgi vērtē prezidenta B. Obamas apņemšanos Izraēlas un Palestīnas konfliktu risināt divu valstu aspektā; aicina ES pēc parlamentārajām debatēm intensīvāk pievērsties diplomātiskajām darbībām kā daļai no visaptverošas politiskās stratēģijas nolūkā panākt ilgstošu stabilitāti un drošību visā reģionā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ES un ASV jāsadarbojas ciešāk, lai panāktu saistībā ar Irānas kodolprogrammu un pārejas procesiem Arābu pavasara un Tuvo Austrumu valstīs izrietošo konfliktu un krīžu mierīgu atrisinājumu; atzinīgi vērtē prezidenta B. Obamas apņemšanos Izraēlas un Palestīnas konfliktu risināt divu valstu aspektā; aicina ES pēc parlamentārajām debatēm intensīvāk pievērsties diplomātiskajām darbībām kā daļai no visaptverošas politiskās stratēģijas nolūkā panākt ilgstošu stabilitāti un drošību visā reģionā;

| 31. | atzinīgi vērtē paziņojumu par sarunu uzsākšanu par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), kas ES un ASV ekonomikai varētu sniegt nozīmīgu atbalstu, sekmēt progresu citu starptautisku nolīgumu noslēgšanā un būtu paraugs citiem reģionālajiem un pasaules mēroga dalībniekiem; atgādina par nepieciešamību izveidot Transatlantiskās politikas padomi; atzīmē, ka iesāktā prakse ik gadu organizēt ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi vienlaikus nodrošina iespēju noteikt kopīgus mērķus, saskaņot stratēģijas attiecībā uz globāla līmeņa apdraudējumiem un problēmām, izstrādāt kopīgas pieejas jaunietekmes valstīm, nodrošināt daudzpusību un paraugprakses apmaiņu; atgādina, ka kārtējā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksme šogad vēl nav notikusi; turklāt uzsver, ka sagaidāmie TTIP un pašreizējo ES sarunu ar Kanādu secinājumi radīs izredzes uz plašām ekonomiskajām iespējām, kas attiektos arī uz Ziemeļameriku, ES un daudzām Latīņamerikas valstīm un sekmētu ekonomisko izaugsmi un jaunu darbavietu izveidi; ierosina izpētīt arī citas trīspusējas transatlantiskās sadarbības politiskās iespējas; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē paziņojumu par sarunu uzsākšanu par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP), kas ES un ASV ekonomikai varētu sniegt nozīmīgu atbalstu, sekmēt progresu citu starptautisku nolīgumu noslēgšanā un būtu paraugs citiem reģionālajiem un pasaules mēroga dalībniekiem; atgādina par nepieciešamību izveidot Transatlantiskās politikas padomi; atzīmē, ka iesāktā prakse ik gadu organizēt ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi vienlaikus nodrošina iespēju noteikt kopīgus mērķus, saskaņot stratēģijas attiecībā uz globāla līmeņa apdraudējumiem un problēmām, izstrādāt kopīgas pieejas jaunietekmes valstīm, nodrošināt daudzpusību un paraugprakses apmaiņu; atgādina, ka kārtējā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksme šogad vēl nav notikusi; turklāt uzsver, ka sagaidāmie TTIP un pašreizējo ES sarunu ar Kanādu secinājumi radīs izredzes uz plašām ekonomiskajām iespējām, kas attiektos arī uz Ziemeļameriku, ES un daudzām Latīņamerikas valstīm un sekmētu ekonomisko izaugsmi un jaunu darbavietu izveidi; ierosina izpētīt arī citas trīspusējas transatlantiskās sadarbības politiskās iespējas;

| 32. | uzskata, ka nolūkā panākt uzticēšanos, ASV ir jāievēro tiesību akti datu aizsardzības jomā un jāmaina datu vākšanas darbības attiecībā uz ES un tās iedzīvotājiem, un prasa drīzumā noslēgt ES un ASV pamatnolīgumu (tā dēvētais lietussarga nolīgums) par datu aizsardzību, kas ES iedzīvotājiem varētu sniegt informāciju un tiesisko aizsardzību; uzsver, ka jaunākā informācija Eiropā ir radījusi bažas, kas var negatīvi ietekmēt ES un ASV attiecības; atgādina, ka datu aizsardzība ir jārespektē gan ES, gan tās partneriem, un uzskata, ka ir nepieciešami kopēji klasificētas informācijas apmaiņas standarti, kas aizsargātu ASV un ES iedzīvotāju brīvību; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka nolūkā panākt uzticēšanos, ASV ir jāievēro tiesību akti datu aizsardzības jomā un jāmaina datu vākšanas darbības attiecībā uz ES un tās iedzīvotājiem, un prasa drīzumā noslēgt ES un ASV pamatnolīgumu (tā dēvētais lietussarga nolīgums) par datu aizsardzību, kas ES iedzīvotājiem varētu sniegt informāciju un tiesisko aizsardzību; uzsver, ka jaunākā informācija Eiropā ir radījusi bažas, kas var negatīvi ietekmēt ES un ASV attiecības; atgādina, ka datu aizsardzība ir jārespektē gan ES, gan tās partneriem, un uzskata, ka ir nepieciešami kopēji klasificētas informācijas apmaiņas standarti, kas aizsargātu ASV un ES iedzīvotāju brīvību;

Krievija

| 33. | atkārtoti pauž atbalstu Savienības kritiskās pieejas politikai attiecībās ar Krieviju; uzskata, ka Krievija ir svarīgs stratēģiskais kaimiņš, taču uzskata – lai izveidotu patiesu partnerību, ir jāievēro demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma pamatvērtības; atzinīgi vērtē sadarbību ar Krieviju būtiskos starptautiskos jautājumos, jo īpaši attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem, Irānu, Afganistānu un Sīriju; |
| --- | --- |

33.

atkārtoti pauž atbalstu Savienības kritiskās pieejas politikai attiecībās ar Krieviju; uzskata, ka Krievija ir svarīgs stratēģiskais kaimiņš, taču uzskata – lai izveidotu patiesu partnerību, ir jāievēro demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma pamatvērtības; atzinīgi vērtē sadarbību ar Krieviju būtiskos starptautiskos jautājumos, jo īpaši attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem, Irānu, Afganistānu un Sīriju;

| 34. | tomēr pauž nožēlu par to, ka Krievija izmanto savas veto tiesības ANO Drošības padomē (ANO DP), lai mazinātu starptautiskās sabiedrības centienus efektīvi un nekavējoties reaģēt uz tādām humanitārajām krīzēm kā Sīrijas traģēdija un šajā valstī aizvien pieaugošā vardarbība; tāpēc aicina PV/AP likt lietā ES diplomātiskās iespējas un centienus turpmākajās sarunās ar Krieviju šāda veida jautājumos; atzinīgi vērtē Krievijas starpniecību attiecībā uz Sīrijas ķīmisko ieroču krājumiem un Krievijas ārlietu ministra S. Lavrova priekšlikumu mudināt Sīriju atteikties no savu ķīmisko ieroču kontroles, kā arī Krievijas piedāvājumu atbalstīt šādu operāciju; pauž nozēlu par to, ka šāda starpniecība netika piedāvāta agrākā posmā, kā rezultātā būtu gājis bojā mazāk cilvēku; |
| --- | --- |

34.

tomēr pauž nožēlu par to, ka Krievija izmanto savas veto tiesības ANO Drošības padomē (ANO DP), lai mazinātu starptautiskās sabiedrības centienus efektīvi un nekavējoties reaģēt uz tādām humanitārajām krīzēm kā Sīrijas traģēdija un šajā valstī aizvien pieaugošā vardarbība; tāpēc aicina PV/AP likt lietā ES diplomātiskās iespējas un centienus turpmākajās sarunās ar Krieviju šāda veida jautājumos; atzinīgi vērtē Krievijas starpniecību attiecībā uz Sīrijas ķīmisko ieroču krājumiem un Krievijas ārlietu ministra S. Lavrova priekšlikumu mudināt Sīriju atteikties no savu ķīmisko ieroču kontroles, kā arī Krievijas piedāvājumu atbalstīt šādu operāciju; pauž nozēlu par to, ka šāda starpniecība netika piedāvāta agrākā posmā, kā rezultātā būtu gājis bojā mazāk cilvēku;

| 35. | joprojām pauž bažas par to, ka Krievija nav apņēmusies ievērot tiesiskumu, plurālistisku demokrātiju un cilvēktiesības, kā to liecina nesen pieņemtie tiesību akti, kas kavē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu un ir mērķēti pret mazākumtautībām, tostarp LGBT kopienām, un kas ierobežo vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību; uzsver, ka tiesiskuma stiprināšana visās Krievijas sabiedriskās dzīves jomās, tostarp ekonomikā, būtu konstruktīva atbilde uz daudzu Krievijas pilsoņu pausto neapmierinātību un tā ir būtiska, lai starp ES un Krieviju izveidotu patiesu konstruktīvu partnerību; uzsver, ka, vēloties uzlabot uzticēšanos ES un Krievijas ekonomiskajās attiecībās, ir svarīgi apņēmīgi centieni apkarot korupciju un progresam sarunās par vīzu režīma atvieglošanu – kura iesākums bija pozitīvs —, vajadzētu būt atkarīgam no progresa tādās jomās kā selektīvais tiesiskums, godīgas un uz konkurenci balstītas vēlēšanas; |
| --- | --- |

35.

joprojām pauž bažas par to, ka Krievija nav apņēmusies ievērot tiesiskumu, plurālistisku demokrātiju un cilvēktiesības, kā to liecina nesen pieņemtie tiesību akti, kas kavē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu un ir mērķēti pret mazākumtautībām, tostarp LGBT kopienām, un kas ierobežo vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību; uzsver, ka tiesiskuma stiprināšana visās Krievijas sabiedriskās dzīves jomās, tostarp ekonomikā, būtu konstruktīva atbilde uz daudzu Krievijas pilsoņu pausto neapmierinātību un tā ir būtiska, lai starp ES un Krieviju izveidotu patiesu konstruktīvu partnerību; uzsver, ka, vēloties uzlabot uzticēšanos ES un Krievijas ekonomiskajās attiecībās, ir svarīgi apņēmīgi centieni apkarot korupciju un progresam sarunās par vīzu režīma atvieglošanu – kura iesākums bija pozitīvs —, vajadzētu būt atkarīgam no progresa tādās jomās kā selektīvais tiesiskums, godīgas un uz konkurenci balstītas vēlēšanas;

| 36. | uzsver, ka ES ir gatava atbalstīt partnerību modernizācijai un šādu pašreizējā partnerības un sadarbības nolīguma turpinājumu, ar nosacījumu, ka Krievija progresē tādās jomās kā cilvēktiesības, tiesiskums un plurālistiska demokrātija (tostarp brīvas, godīgas un uz konkurenci balstītas vēlēšanas); uzsver, ka ES apņemas arī turpmāk veidot savstarpējo uzticēšanos un turpināt politisko dialogu ar Krieviju, tostarp tādos globāli svarīgos jautājumos kā cīņa pret terorismu, ieroču neizplatīšana, organizētā noziedzība un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ES ir gatava atbalstīt partnerību modernizācijai un šādu pašreizējā partnerības un sadarbības nolīguma turpinājumu, ar nosacījumu, ka Krievija progresē tādās jomās kā cilvēktiesības, tiesiskums un plurālistiska demokrātija (tostarp brīvas, godīgas un uz konkurenci balstītas vēlēšanas); uzsver, ka ES apņemas arī turpmāk veidot savstarpējo uzticēšanos un turpināt politisko dialogu ar Krieviju, tostarp tādos globāli svarīgos jautājumos kā cīņa pret terorismu, ieroču neizplatīšana, organizētā noziedzība un klimata pārmaiņas;

| 37. | pauž kritiku par to, ka Krievija, pārkāpjot starptautiskās normas (piemēram, Helsinku deklarāciju), izmanto enerģētikas un tirdzniecības politikas instrumentus, lai izdarītu spiedienu uz Eiropas kaimiņvalstīm nolūkā tās piespiest pievienoties Krievijas vadītai muitas savienībai tā vietā, lai parakstītu asociācijas nolīgumu ar ES, un traucēt tām pieņemt neatkarīgus lēmumus; turklāt uzskata, ka partnervalstu pakāpeniska integrācija ES var atbilst to centieniem panākt labas kaimiņattiecības ar Krieviju; mudina Krieviju pieņemt konstruktīvu nostāju attiecībā uz “iesaldētajiem” konfliktiem; pauž nožēlu, ka ES nav ciešāk iesaistījusies šo konfliktu risināšanā; brīdina Krieviju, ka neatrisinātu konfliktu izmantošana politiskos nolūkos var izraisīt jaunu saspīlējumu un destabilizēt visu reģionu; |
| --- | --- |

37.

pauž kritiku par to, ka Krievija, pārkāpjot starptautiskās normas (piemēram, Helsinku deklarāciju), izmanto enerģētikas un tirdzniecības politikas instrumentus, lai izdarītu spiedienu uz Eiropas kaimiņvalstīm nolūkā tās piespiest pievienoties Krievijas vadītai muitas savienībai tā vietā, lai parakstītu asociācijas nolīgumu ar ES, un traucēt tām pieņemt neatkarīgus lēmumus; turklāt uzskata, ka partnervalstu pakāpeniska integrācija ES var atbilst to centieniem panākt labas kaimiņattiecības ar Krieviju; mudina Krieviju pieņemt konstruktīvu nostāju attiecībā uz “iesaldētajiem” konfliktiem; pauž nožēlu, ka ES nav ciešāk iesaistījusies šo konfliktu risināšanā; brīdina Krieviju, ka neatrisinātu konfliktu izmantošana politiskos nolūkos var izraisīt jaunu saspīlējumu un destabilizēt visu reģionu;

Ķīna

| 38. | mudina ES arī turpmāk attīstīt visaptverošu un stratēģisku partnerību ar Ķīnu, sekmējot gan abu pušu globālās intereses un kopējos projektus, kas pamatojas uz ģeostratēģiskiem standartiem, gan arī savstarpējo cieņu; aicina ES un tās dalībvalstis sarunās ar Ķīnas valdību paust vienotu viedokli; atzinīgi vērtējot gandrīz 60 aktīvos nozaru dialogus un ierosinātās sarunas par ieguldījumu līgumu, aicina attīstīt arī citus nozaru dialogus un drīzumā noslēgt pašreizējās tirdzniecības sarunas; atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā, cita starpā iesaistot pilsonisko sabiedrību un sadarbojoties ar ANO; |
| --- | --- |

38.

mudina ES arī turpmāk attīstīt visaptverošu un stratēģisku partnerību ar Ķīnu, sekmējot gan abu pušu globālās intereses un kopējos projektus, kas pamatojas uz ģeostratēģiskiem standartiem, gan arī savstarpējo cieņu; aicina ES un tās dalībvalstis sarunās ar Ķīnas valdību paust vienotu viedokli; atzinīgi vērtējot gandrīz 60 aktīvos nozaru dialogus un ierosinātās sarunas par ieguldījumu līgumu, aicina attīstīt arī citus nozaru dialogus un drīzumā noslēgt pašreizējās tirdzniecības sarunas; atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā, cita starpā iesaistot pilsonisko sabiedrību un sadarbojoties ar ANO;

| 39. | uzsver, ka ES un Ķīnas sadarbība daudzpusējā arēnā ir būtiska, lai sekmētu stabilitāti un risinātu globālās problēmas, cita starpā saistībā ar ekonomiskajiem un finanšu jautājumiem, tostarp ar centieniem apkarot nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un nodokļu oāzes; uzsver, ka sadarbība ir nepieciešama arī, lai risinātu klimata pārmaiņu, vides, planētas ierobežoto dabas resursu izmantošanas jautājumus, attīstītu sadarbību un nodrošinātu mieru un starptautisko tiesību aktu ievērošanu tādos konfliktos kā Sīrijas gadījumā, un reaģētu uz problēmām, kas radušās saistībā ar Irānu un Ziemeļkoreju par [kodolieroču] neizplatīšanu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ES un Ķīnas sadarbība daudzpusējā arēnā ir būtiska, lai sekmētu stabilitāti un risinātu globālās problēmas, cita starpā saistībā ar ekonomiskajiem un finanšu jautājumiem, tostarp ar centieniem apkarot nodokļu nemaksāšanu, nodokļu apiešanu un nodokļu oāzes; uzsver, ka sadarbība ir nepieciešama arī, lai risinātu klimata pārmaiņu, vides, planētas ierobežoto dabas resursu izmantošanas jautājumus, attīstītu sadarbību un nodrošinātu mieru un starptautisko tiesību aktu ievērošanu tādos konfliktos kā Sīrijas gadījumā, un reaģētu uz problēmām, kas radušās saistībā ar Irānu un Ziemeļkoreju par [kodolieroču] neizplatīšanu;

| 40. | pauž bažas par nepārtrauktajiem cilvēktiesību un kultūras un reliģisko minoritāšu tiesību pārkāpumiem no Ķīnas puses, piemēram, Tibetā; |
| --- | --- |

40.

pauž bažas par nepārtrauktajiem cilvēktiesību un kultūras un reliģisko minoritāšu tiesību pārkāpumiem no Ķīnas puses, piemēram, Tibetā;

Japāna

| 41. | uzsver, ka ir jānostiprina Savienības attiecības ar Japānu kā stratēģisku partneri un galveno starptautisko dalībnieku, ar ko ES ir kopīgas demokrātiskas vērtības un kas ir pašsaprotams partneris sadarbībai daudzpusējos forumos; ar cerībām gaida sarunas par visaptverošu pamatnolīgumu un brīvās tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir jānostiprina Savienības attiecības ar Japānu kā stratēģisku partneri un galveno starptautisko dalībnieku, ar ko ES ir kopīgas demokrātiskas vērtības un kas ir pašsaprotams partneris sadarbībai daudzpusējos forumos; ar cerībām gaida sarunas par visaptverošu pamatnolīgumu un brīvās tirdzniecības nolīgumu;

Dienvidkoreja

| 42. | aicina ES padziļināt politisko sadarbību ar Dienvidkoreju, kura ir galvenais demokrātijas dalībnieks Āzijā un kura uzsāka intensīvākas tirdzniecības attiecības ar ES, izmantojot nozīmīgo brīvās tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

42.

aicina ES padziļināt politisko sadarbību ar Dienvidkoreju, kura ir galvenais demokrātijas dalībnieks Āzijā un kura uzsāka intensīvākas tirdzniecības attiecības ar ES, izmantojot nozīmīgo brīvās tirdzniecības nolīgumu;

Indija

| 43. | prasa ES un tās dalībvalstīm stiprināt attiecības ar Indiju, pamatojoties uz demokrātijas, sociālās iekļaušanas, tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanu, un mudina abas puses darīt visu iespējamo, lai pabeigtu sarunas par visaptverošu ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas veicinās Eiropas un Indijas tirdzniecības un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

43.

prasa ES un tās dalībvalstīm stiprināt attiecības ar Indiju, pamatojoties uz demokrātijas, sociālās iekļaušanas, tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanu, un mudina abas puses darīt visu iespējamo, lai pabeigtu sarunas par visaptverošu ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas veicinās Eiropas un Indijas tirdzniecības un ekonomikas izaugsmi;

Turcija

| 44. | uzsver, cik stratēģiski svarīgs ir ES dialogs un sadarbība ar Turciju stabilitātes, demokrātijas un drošības jomā, īpaši atsaucoties uz plašāku Tuvo Austrumu reģionu; norāda, ka Turcija ir ne tikai NATO kandidāte, bet arī kandidē uz pievienošanos ES, ja un tad, kad izpildīs pievienošanās kritērijus un tiks pieņemts lēmums par iestāšanos, demokrātiskā veidā saņemot tam piekrišanu; prasa atvērt svarīgākās nodaļas, jo īpaši tās, kuras nepieciešamas, lai uzsāktu nepieciešamās politiskās reformas; atzīmē, ka Turcija ir stingri un atkārtoti nosodījusi Sīrijas režīma vardarbību pret civiliedzīvotājiem un sniedz ārkārtīgi nepieciešamo humāno palīdzību Sīrijas iedzīvotājiem, kas šķērso robežas, bēgot no vardarbības; prasa turpināt sadarbību starp dalībvalstīm un Turciju paralēli citiem pasākumiem Savienības līmenī, ņemot vērā pieaugošo bēgļu plūsmu pie ES ārējām robežām; uzsver, ka Turcijas arvien lielākā nozīme starptautiskajā arēnā jābalsta arī uz tās apņemšanos ievērot pamattiesības, laicīgas valsts, demokrātijas un tiesiskuma principus arī pašā Turcijā, un uzsver, ka vēl ir jāīsteno pašas būtiskākās reformas; norāda uz Turcijas pilsoniskās sabiedrības demokrātisko prasību vitalitāti un atkārtoti pauž bažas par vardarbīgo, represīvo un nereti nepiemēroto varas iestāžu reakciju; prasa Turcijas atbalstu, cīnoties pret fundamentālistiskām un nedemokrātiskām darbībām šajā reģionā; |
| --- | --- |

44.

uzsver, cik stratēģiski svarīgs ir ES dialogs un sadarbība ar Turciju stabilitātes, demokrātijas un drošības jomā, īpaši atsaucoties uz plašāku Tuvo Austrumu reģionu; norāda, ka Turcija ir ne tikai NATO kandidāte, bet arī kandidē uz pievienošanos ES, ja un tad, kad izpildīs pievienošanās kritērijus un tiks pieņemts lēmums par iestāšanos, demokrātiskā veidā saņemot tam piekrišanu; prasa atvērt svarīgākās nodaļas, jo īpaši tās, kuras nepieciešamas, lai uzsāktu nepieciešamās politiskās reformas; atzīmē, ka Turcija ir stingri un atkārtoti nosodījusi Sīrijas režīma vardarbību pret civiliedzīvotājiem un sniedz ārkārtīgi nepieciešamo humāno palīdzību Sīrijas iedzīvotājiem, kas šķērso robežas, bēgot no vardarbības; prasa turpināt sadarbību starp dalībvalstīm un Turciju paralēli citiem pasākumiem Savienības līmenī, ņemot vērā pieaugošo bēgļu plūsmu pie ES ārējām robežām; uzsver, ka Turcijas arvien lielākā nozīme starptautiskajā arēnā jābalsta arī uz tās apņemšanos ievērot pamattiesības, laicīgas valsts, demokrātijas un tiesiskuma principus arī pašā Turcijā, un uzsver, ka vēl ir jāīsteno pašas būtiskākās reformas; norāda uz Turcijas pilsoniskās sabiedrības demokrātisko prasību vitalitāti un atkārtoti pauž bažas par vardarbīgo, represīvo un nereti nepiemēroto varas iestāžu reakciju; prasa Turcijas atbalstu, cīnoties pret fundamentālistiskām un nedemokrātiskām darbībām šajā reģionā;

Dienvidāfrika

| 45. | tkārtoti apstiprina ES stratēģiskās partnerības nozīmi ar Dienvdāfriku; uzskata, ka Dienvidāfrikai, ņemot vērā tās panākumus attiecībā uz sekmīgu un mierīgu pāreju uz demokrātiju un tās reģionālā spēka lomu, var būt nozīmīga loma demokrātijas un labas pārvaldības popularizēšanā, reģionālās ekonomiskās integrācijas veicināšanā un nacionālā izlīguma atbalstīšanā Āfrikas teritorijā un tā var kļūt par ES vadošo partneri šajos centienos; uzsver ES un Dienvidāfrikas ciešas sadarbības nozīmi klimata pārmaiņu, ilgtspējīgas attīstības un starptautisko institūciju reformas jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

45.

tkārtoti apstiprina ES stratēģiskās partnerības nozīmi ar Dienvdāfriku; uzskata, ka Dienvidāfrikai, ņemot vērā tās panākumus attiecībā uz sekmīgu un mierīgu pāreju uz demokrātiju un tās reģionālā spēka lomu, var būt nozīmīga loma demokrātijas un labas pārvaldības popularizēšanā, reģionālās ekonomiskās integrācijas veicināšanā un nacionālā izlīguma atbalstīšanā Āfrikas teritorijā un tā var kļūt par ES vadošo partneri šajos centienos; uzsver ES un Dienvidāfrikas ciešas sadarbības nozīmi klimata pārmaiņu, ilgtspējīgas attīstības un starptautisko institūciju reformas jautājumu risināšanā;

ES, kas paplašinās

| 46. | uzsver, ka dalība ES nodrošina mieru, labklājību, demokrātisku attīstību, stabilitāti un drošību strauji mainīgajā starptautiskajā vidē un ka piederība ES joprojām piedāvā sociāli ekonomiskās attīstības perspektīvu; uzskata, ka paplašināšanās joprojām ir svarīgs ES ārpolitikas instruments, kas atbilst ES ilgtermiņa stratēģiskajām interesēm un ne vienmēr ir izmērāma īstermiņa bilanču veidā; tomēr norāda, ka paplašināšanās politikā jāņem vērā pašas ES integrācijas spējas un Rietumbalkānu valstu un Turcijas patiesā apņemšanās uzņemties atbildību un risināt vēl neatrisinātās problēmas; atzinīgi vērtē Serbijas un Kosovas nolīgumu telekomunikāciju un enerģētikas jomā, kas ar PV/AP starpniecību tika noslēgts 16. sarunu kārtā, un prasa pielikt vairāk pūliņu, lai pārvarētu atlikušos šķēršļus; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka dalība ES nodrošina mieru, labklājību, demokrātisku attīstību, stabilitāti un drošību strauji mainīgajā starptautiskajā vidē un ka piederība ES joprojām piedāvā sociāli ekonomiskās attīstības perspektīvu; uzskata, ka paplašināšanās joprojām ir svarīgs ES ārpolitikas instruments, kas atbilst ES ilgtermiņa stratēģiskajām interesēm un ne vienmēr ir izmērāma īstermiņa bilanču veidā; tomēr norāda, ka paplašināšanās politikā jāņem vērā pašas ES integrācijas spējas un Rietumbalkānu valstu un Turcijas patiesā apņemšanās uzņemties atbildību un risināt vēl neatrisinātās problēmas; atzinīgi vērtē Serbijas un Kosovas nolīgumu telekomunikāciju un enerģētikas jomā, kas ar PV/AP starpniecību tika noslēgts 16. sarunu kārtā, un prasa pielikt vairāk pūliņu, lai pārvarētu atlikušos šķēršļus;

ES kaimiņvalstis

| 47. | zsver, ka ES pastiprināti jāpieliek pūliņi un jāpiešķir augstākā prioritāte Eiropas kaimiņattiecību politikai (EKP) un šajā sakarībā jāizrāda lielāka iesaistīšanās laikā, kad šī politika saskaras ar grūtībām un problēmām saistībā ar notikumu attīstību daudzās valstīs; tāpēc uzskata, ka solidaritātes nolūkā un mierīgas un brīvas attīstības interesēs ES mērķtiecīgi jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti, cita starpā arī stiprinot daudzpusējās pieejas, kas tiek izmantotas šajā reģionā, un jāizveido spēcīga saikne starp saviem politikas pasākumiem, finanšu instrumentiem un finansējumu, lai sasniegtu galvenos politiskos mērķus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas, tiesiskuma un ekonomisko reformu nodrošināšanu; norāda, ka Eiropas perspektīva joprojām ir svarīgs stimuls, jo īpaši Eiropas kaimiņvalstīm, nozīmīgu reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

47.

zsver, ka ES pastiprināti jāpieliek pūliņi un jāpiešķir augstākā prioritāte Eiropas kaimiņattiecību politikai (EKP) un šajā sakarībā jāizrāda lielāka iesaistīšanās laikā, kad šī politika saskaras ar grūtībām un problēmām saistībā ar notikumu attīstību daudzās valstīs; tāpēc uzskata, ka solidaritātes nolūkā un mierīgas un brīvas attīstības interesēs ES mērķtiecīgi jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti, cita starpā arī stiprinot daudzpusējās pieejas, kas tiek izmantotas šajā reģionā, un jāizveido spēcīga saikne starp saviem politikas pasākumiem, finanšu instrumentiem un finansējumu, lai sasniegtu galvenos politiskos mērķus, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas, tiesiskuma un ekonomisko reformu nodrošināšanu; norāda, ka Eiropas perspektīva joprojām ir svarīgs stimuls, jo īpaši Eiropas kaimiņvalstīm, nozīmīgu reformu īstenošanā;

| 48. | uzsver, ka visu Eiropas kaimiņvalstu modernizēšana ir balstīta uz pakāpenisku liberālās demokrātijas attīstību, kurā tie, kas ir demokrātiski ievēlēti, arī demokrātiski valda atbilstīgi konstitucionālajiem principiem, respektējot opozīciju, viedokļu atšķirības un neatbilstību pieņemtajām normām; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka visu Eiropas kaimiņvalstu modernizēšana ir balstīta uz pakāpenisku liberālās demokrātijas attīstību, kurā tie, kas ir demokrātiski ievēlēti, arī demokrātiski valda atbilstīgi konstitucionālajiem principiem, respektējot opozīciju, viedokļu atšķirības un neatbilstību pieņemtajām normām;

| 49. | aicina, lai principi, kas ir jaunās EKP pieejas pamatā, kā īpaši noteikts PV/AP un Komisijas attiecīgajos kopīgajos paziņojumos (10), jo īpaši princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, diferenciācijas un savstarpējās pārskatatbildības princips, kā arī princips “partnerība ar sabiedrību”, būtu pilnīgi spējīgi darboties un lai Savienības palīdzība būtu pilnībā pielāgota šai jaunajai pieejai; |
| --- | --- |

49.

aicina, lai principi, kas ir jaunās EKP pieejas pamatā, kā īpaši noteikts PV/AP un Komisijas attiecīgajos kopīgajos paziņojumos (10), jo īpaši princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, diferenciācijas un savstarpējās pārskatatbildības princips, kā arī princips “partnerība ar sabiedrību”, būtu pilnīgi spējīgi darboties un lai Savienības palīdzība būtu pilnībā pielāgota šai jaunajai pieejai;

| 50. | uzsver – lai pēc pievienošanās izvairītos no saspīlējumiem sabiedrībā un/vai sociālās vai ekonomiskās nelīdzsvarotības paplašinātajā Savienībā, Komisijai ir jāsekmē pirmspievienošanās politikas pamatnostādnes, kuru mērķis ir pirms pievienošanās mazināt strukturālās nevienlīdzības sabiedrībā un pārvarēt kultūru atšķirības pievienošanās valstīs; uzsver, ka sociālo un kultūras minoritāšu integrācija valstī būtu jāuzskata par prioritāti, tādējādi novēršot to masveida pārvietošanu uz citām dalībvalstīm pēc pievienošanās; |
| --- | --- |

50.

uzsver – lai pēc pievienošanās izvairītos no saspīlējumiem sabiedrībā un/vai sociālās vai ekonomiskās nelīdzsvarotības paplašinātajā Savienībā, Komisijai ir jāsekmē pirmspievienošanās politikas pamatnostādnes, kuru mērķis ir pirms pievienošanās mazināt strukturālās nevienlīdzības sabiedrībā un pārvarēt kultūru atšķirības pievienošanās valstīs; uzsver, ka sociālo un kultūras minoritāšu integrācija valstī būtu jāuzskata par prioritāti, tādējādi novēršot to masveida pārvietošanu uz citām dalībvalstīm pēc pievienošanās;

Austrumu kaimiņvalstis

| 51. | atgādina Austrumu kaimiņvalstu stratēģisko nozīmi un atgādina, ka Eiropas perspektīva attiecīgajām valstīm joprojām ir svarīgs stimuls reformu īstenošanā; uzsver, ka ES šajā sfērā ir patiess sviras efekts un pilnā mērā būtu jāizmanto tās pārveides spēks; uzskata, ka pašlaik ir pats piemērotākais brīdis pielikt vairāk pūliņu uz uzņemties politiskās saistības, lai sasniegtu Austrumu partnerības mērķus, kā arī nepieciešamība izveidot ciešāku saikni starp KĀDP un EKP; atzinīgi vērtē sasniegto progresu un turklāt aicina visas puses pielikt nepieciešamos pūliņus, lai parakstītu vai parafētu asociācijas nolīgumus, padziļinātus un visaptverošus tirdzniecības nolīgumus un nolīgumus par ES vīzu režīma liberalizēšanu, tiklīdz būs izpildīti visi izvirzītie noteikumi, un aicina mūsu Eiropas partnerus izpildīt prasības nolūkā nodrošināt sekmīgu Viļņas augstāka līmeņa sanāksmes norisi 2013. gada novembrī; uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmei ir jābūt nozīmīgam solim uz priekšu, kas tuvinātu dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu sabiedrības; |
| --- | --- |

51.

atgādina Austrumu kaimiņvalstu stratēģisko nozīmi un atgādina, ka Eiropas perspektīva attiecīgajām valstīm joprojām ir svarīgs stimuls reformu īstenošanā; uzsver, ka ES šajā sfērā ir patiess sviras efekts un pilnā mērā būtu jāizmanto tās pārveides spēks; uzskata, ka pašlaik ir pats piemērotākais brīdis pielikt vairāk pūliņu uz uzņemties politiskās saistības, lai sasniegtu Austrumu partnerības mērķus, kā arī nepieciešamība izveidot ciešāku saikni starp KĀDP un EKP; atzinīgi vērtē sasniegto progresu un turklāt aicina visas puses pielikt nepieciešamos pūliņus, lai parakstītu vai parafētu asociācijas nolīgumus, padziļinātus un visaptverošus tirdzniecības nolīgumus un nolīgumus par ES vīzu režīma liberalizēšanu, tiklīdz būs izpildīti visi izvirzītie noteikumi, un aicina mūsu Eiropas partnerus izpildīt prasības nolūkā nodrošināt sekmīgu Viļņas augstāka līmeņa sanāksmes norisi 2013. gada novembrī; uzsver, ka augstākā līmeņa sanāksmei ir jābūt nozīmīgam solim uz priekšu, kas tuvinātu dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu sabiedrības;

| 52. | tomēr uzskata, ka ir nožēlojami, ka vispārējā situācija demokrātisko standartu un cilvēktiesību ievērošanas jomā daudzās Austrumu partnerības valstu ir uzlabojusies pavisam nedaudz, iespējams, ka tā ir pat pasliktinājusies; aicina ES ieņemt aktīvāku un ilgstošāku lomu, meklējot “iesaldēto” konfliktu politisko risinājumu Austrumu kaimiņreģionā, jo īpaši nolūkā pārvarēt Dienvidosetijas un Kalnu Karabahas konflikta “nāves punktu”, un pilnībā pildīt savu uzdevumu, atbalstot turpmākos miera nolīgumus; mudina panākt lielāku progresu Piedņestras jautājumā; tomēr uzsver, ka Austrumu partnerības pilnīga attīstība ir iespējama tikai tad, ja “iesaldētie” konflikti tiek atrisināti mierīgā veidā, un tas būtu jānosaka par prioritāti; prasa, lai ES pilnā mērā izmantotu tās rīcībā esošos instrumentus starpniecībā un pilnīgā cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanā; atkārtoti pauž nostāju, ka attiecību attīstības priekšnoteikumam jābūt jēgpilnai cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošanai; |
| --- | --- |

52.

tomēr uzskata, ka ir nožēlojami, ka vispārējā situācija demokrātisko standartu un cilvēktiesību ievērošanas jomā daudzās Austrumu partnerības valstu ir uzlabojusies pavisam nedaudz, iespējams, ka tā ir pat pasliktinājusies; aicina ES ieņemt aktīvāku un ilgstošāku lomu, meklējot “iesaldēto” konfliktu politisko risinājumu Austrumu kaimiņreģionā, jo īpaši nolūkā pārvarēt Dienvidosetijas un Kalnu Karabahas konflikta “nāves punktu”, un pilnībā pildīt savu uzdevumu, atbalstot turpmākos miera nolīgumus; mudina panākt lielāku progresu Piedņestras jautājumā; tomēr uzsver, ka Austrumu partnerības pilnīga attīstība ir iespējama tikai tad, ja “iesaldētie” konflikti tiek atrisināti mierīgā veidā, un tas būtu jānosaka par prioritāti; prasa, lai ES pilnā mērā izmantotu tās rīcībā esošos instrumentus starpniecībā un pilnīgā cilvēktiesību ievērošanas nodrošināšanā; atkārtoti pauž nostāju, ka attiecību attīstības priekšnoteikumam jābūt jēgpilnai cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošanai;

| 53. | atgādina, ka ES sekmētās demokrātiskās reformas ir pašu partnervalstu interesēs un var palīdzēt to ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; norāda, ka spēcīgas demokrātiskas iestādes un ciešāka saikne ar ES, kas izveidota ar asociācijas nolīgumu, padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu un vīzu režīma atvieglošanas līdzekļu starpniecību, palīdzēs stiprināt šo valstu neatkarību no spēcīgu kaimiņvalstu ietekmes; pauž nopietnas bažas par pieaugošo spiedienu, kas tiek pielietots pret dažām partnervalstīm, piemēram, Moldovu, Ukrainu un Armēniju, un kura mērķis acīmredzami ir mazināt to progresu ceļā uz turpmākas sadarbības stiprināšanu ar ES; prasa, lai ES risinātu šos jautājumus politiski saskaņotā veidā; atkārtoti apstiprina ES gatavību būt par uzticamu un spēcīgu šo valstu partneri, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un solidaritāti, un sniegt tām visas ES acquis nodrošinātās priekšrocības saskaņā ar EEZ+ mehānismu; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka ES sekmētās demokrātiskās reformas ir pašu partnervalstu interesēs un var palīdzēt to ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; norāda, ka spēcīgas demokrātiskas iestādes un ciešāka saikne ar ES, kas izveidota ar asociācijas nolīgumu, padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu un vīzu režīma atvieglošanas līdzekļu starpniecību, palīdzēs stiprināt šo valstu neatkarību no spēcīgu kaimiņvalstu ietekmes; pauž nopietnas bažas par pieaugošo spiedienu, kas tiek pielietots pret dažām partnervalstīm, piemēram, Moldovu, Ukrainu un Armēniju, un kura mērķis acīmredzami ir mazināt to progresu ceļā uz turpmākas sadarbības stiprināšanu ar ES; prasa, lai ES risinātu šos jautājumus politiski saskaņotā veidā; atkārtoti apstiprina ES gatavību būt par uzticamu un spēcīgu šo valstu partneri, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un solidaritāti, un sniegt tām visas ES acquis nodrošinātās priekšrocības saskaņā ar EEZ+ mehānismu;

| 54. | uzsver – lai gan ir uzsākts darbs pie ES un Ukrainas nolīguma, to varēs parakstīt un ratificēt tikai tad, ja Ukraina izpildīs vajadzīgās prasības, kas izklāstītas Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumos par Ukrainu; atkārto aicinājumu Ukrainas parlamentam un valdībai risināt selektīvā tiesiskuma problēmu, proti, panākot Y. Tymoshenko atbrīvošanu, un īstenot reformas, kas izklāstītas kopīgi izstrādātajā asociācijas nolīguma darba kārtībā, tostarp tiesu sistēmas (t. i., ģenerālprokuratūras) un vēlēšanu likuma reformas; aicina Ukrainu grozīt tās krimināllikumu, atceļot kriminālsodus par nepārprotamām politiskām darbībām, ko veikuši valsts ierēdņi savas oficiālās darbības laikā; |
| --- | --- |

54.

uzsver – lai gan ir uzsākts darbs pie ES un Ukrainas nolīguma, to varēs parakstīt un ratificēt tikai tad, ja Ukraina izpildīs vajadzīgās prasības, kas izklāstītas Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumos par Ukrainu; atkārto aicinājumu Ukrainas parlamentam un valdībai risināt selektīvā tiesiskuma problēmu, proti, panākot Y. Tymoshenko atbrīvošanu, un īstenot reformas, kas izklāstītas kopīgi izstrādātajā asociācijas nolīguma darba kārtībā, tostarp tiesu sistēmas (t. i., ģenerālprokuratūras) un vēlēšanu likuma reformas; aicina Ukrainu grozīt tās krimināllikumu, atceļot kriminālsodus par nepārprotamām politiskām darbībām, ko veikuši valsts ierēdņi savas oficiālās darbības laikā;

| 55. | atbalsta ES un Gruzijas Asociācijas nolīgumu, taču uzskata, ka ir nepieciešams, lai Gruzijas varas iestādes panāktu jūtamu progresu tiesiskuma jomā; jo īpaši prasa visu politiski ieslodzīto, tostarp bijušā premjerministra V. Merabishvili, atbrīvošanu un Eiropas standartu ievērošanu nākamajās prezidenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

55.

atbalsta ES un Gruzijas Asociācijas nolīgumu, taču uzskata, ka ir nepieciešams, lai Gruzijas varas iestādes panāktu jūtamu progresu tiesiskuma jomā; jo īpaši prasa visu politiski ieslodzīto, tostarp bijušā premjerministra V. Merabishvili, atbrīvošanu un Eiropas standartu ievērošanu nākamajās prezidenta vēlēšanās;

Dienvidu kaimiņvalstis un Tuvie Austrumi

| 56. | uzsver ES ilgās attiecības ar Dienvidu kaimiņvalstīm; prasa, lai principi, kas ir jaunās EKP pieejas pamatā, kā īpaši noteikts iepriekš minētajos PV/AP un Komisijas kopīgajos paziņojumos, jo īpaši princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, diferenciācijas un savstarpējās pārskatatbildības princips, kā arī princips “partnerība ar sabiedrību”, būtu pilnīgi spējīgi darboties un lai Savienības palīdzība būtu pilnībā pielāgota šai jaunajai pieejai; |
| --- | --- |

56.

uzsver ES ilgās attiecības ar Dienvidu kaimiņvalstīm; prasa, lai principi, kas ir jaunās EKP pieejas pamatā, kā īpaši noteikts iepriekš minētajos PV/AP un Komisijas kopīgajos paziņojumos, jo īpaši princips “lielāks atbalsts lielākām reformām”, diferenciācijas un savstarpējās pārskatatbildības princips, kā arī princips “partnerība ar sabiedrību”, būtu pilnīgi spējīgi darboties un lai Savienības palīdzība būtu pilnībā pielāgota šai jaunajai pieejai;

| 57. | atkārtoti pauž atbalstu tam, ka PV/AP izmanto tādus jaunus instrumentus kā Vidusjūras dienvidu reģiona darba grupa nolūkā maksimāli palielināt ES un tās partneru finansējuma sniegto labumu šo valstu iedzīvotājiem; sagaida, ka šādas novatoriskas pieejas sniegs taustāmus rezultātus, piemēram, labāku ES un dalībvalstu ieguldījuma saskaņošanu, atbalstu saņēmējvalstu spēju uzlabošanā un šo valstu administrāciju uzlabotu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

57.

atkārtoti pauž atbalstu tam, ka PV/AP izmanto tādus jaunus instrumentus kā Vidusjūras dienvidu reģiona darba grupa nolūkā maksimāli palielināt ES un tās partneru finansējuma sniegto labumu šo valstu iedzīvotājiem; sagaida, ka šādas novatoriskas pieejas sniegs taustāmus rezultātus, piemēram, labāku ES un dalībvalstu ieguldījuma saskaņošanu, atbalstu saņēmējvalstu spēju uzlabošanā un šo valstu administrāciju uzlabotu pārskatatbildību;

| 58. | pauž nopietnas bažas par situāciju Ēģiptē un pārmērīgo vardarbību no visām iesaistītajām pusēm, tostarp gan no valsts drošības, gan no opozīcijas spēkiem; uzsver, ka ES būtu jāatbalsta demokrātija un cilvēktiesības, un atzinīgi vērtē ES ārlietu ministru 2013. gada 21. augusta lēmumu uz laiku anulēt visas tāda aprīkojuma eksporta licences, kuru varētu izmantot iekšējām represijām; mudina visus Ēģiptes politiskos dalībniekus atrisināt domstarpības mierīgā dialogā un aicina pēc iespējas drīzāk panākt visaptverošu politisko vienošanos un nodot varu demokrātiski ievēlētiem līderiem; mudina ES un jo īpaši PV/AP izmantot savu unikālo stāvokli un attiecību tīklus ar galvenajiem dalībniekiem un turpināt savus vidutāja centienus, lai panāktu politisku noregulējumu attiecībā uz demokrātiskas pārejas pamatrādītājiem; |
| --- | --- |

58.

pauž nopietnas bažas par situāciju Ēģiptē un pārmērīgo vardarbību no visām iesaistītajām pusēm, tostarp gan no valsts drošības, gan no opozīcijas spēkiem; uzsver, ka ES būtu jāatbalsta demokrātija un cilvēktiesības, un atzinīgi vērtē ES ārlietu ministru 2013. gada 21. augusta lēmumu uz laiku anulēt visas tāda aprīkojuma eksporta licences, kuru varētu izmantot iekšējām represijām; mudina visus Ēģiptes politiskos dalībniekus atrisināt domstarpības mierīgā dialogā un aicina pēc iespējas drīzāk panākt visaptverošu politisko vienošanos un nodot varu demokrātiski ievēlētiem līderiem; mudina ES un jo īpaši PV/AP izmantot savu unikālo stāvokli un attiecību tīklus ar galvenajiem dalībniekiem un turpināt savus vidutāja centienus, lai panāktu politisku noregulējumu attiecībā uz demokrātiskas pārejas pamatrādītājiem;

| 59. | pauž nozēlu par to, ka ES ir atteikusies no savas kopējās politikas par ieroču embargo Sīrijai, tādējādi apdraudot kopējo pieeju; nosoda traģisko un nepārtraukto asinsizliešanu Sīrijā, kas jau ir radījusi postošu un destabilizējošu humanitāro ietekmi, tostarp arī uz kaimiņvalstīm, jo īpaši uz Jordāniju, Libānu, Irāku un Turciju; aicina dalībvalstis demonstrēt solidaritāti un sniegt palīdzību Sīrijas bēgļiem un pašā Sīrijā pārvietotajām personām; pauž stingru nosodījumu par civiliedzīvotāju masu slepkavībām un uzsver, ka Sīrijas valdības īstenotā ķīmisko ieroču izmantošana ir milzīgs starptautisko normu pārkāpums, kā rezultātā visas šīs atbildīgās personas var tikt nodotas Starptautiskajai Krimināltiesai; atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības stingro atbildi un prasa nekavējoties starptautiskā uzraudzībā īstenot visu šādu ķīmisko ieroču iznīcināšanas plānu; uzsver, ka Sīrijas dramatiskā situācija prasa ārkārtīgi lielu saskaņotību un solidaritāti starp ES dalībvalstīm, kas sadarbojas ar NATO un reģionālajiem dalībniekiem, jo īpaši ar Krieviju, Irānu, Izraēlu un Turciju; prasa, lai ES aktīvi atbalstītu centienus sasaukt “Ženēva II” sarunas nolūkā sekmēt Sīrijai pieņemama politiskā risinājumus meklējumus un lai apturētu nāvējošo vardarbības spirāli; |
| --- | --- |

59.

pauž nozēlu par to, ka ES ir atteikusies no savas kopējās politikas par ieroču embargo Sīrijai, tādējādi apdraudot kopējo pieeju; nosoda traģisko un nepārtraukto asinsizliešanu Sīrijā, kas jau ir radījusi postošu un destabilizējošu humanitāro ietekmi, tostarp arī uz kaimiņvalstīm, jo īpaši uz Jordāniju, Libānu, Irāku un Turciju; aicina dalībvalstis demonstrēt solidaritāti un sniegt palīdzību Sīrijas bēgļiem un pašā Sīrijā pārvietotajām personām; pauž stingru nosodījumu par civiliedzīvotāju masu slepkavībām un uzsver, ka Sīrijas valdības īstenotā ķīmisko ieroču izmantošana ir milzīgs starptautisko normu pārkāpums, kā rezultātā visas šīs atbildīgās personas var tikt nodotas Starptautiskajai Krimināltiesai; atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības stingro atbildi un prasa nekavējoties starptautiskā uzraudzībā īstenot visu šādu ķīmisko ieroču iznīcināšanas plānu; uzsver, ka Sīrijas dramatiskā situācija prasa ārkārtīgi lielu saskaņotību un solidaritāti starp ES dalībvalstīm, kas sadarbojas ar NATO un reģionālajiem dalībniekiem, jo īpaši ar Krieviju, Irānu, Izraēlu un Turciju; prasa, lai ES aktīvi atbalstītu centienus sasaukt “Ženēva II” sarunas nolūkā sekmēt Sīrijai pieņemama politiskā risinājumus meklējumus un lai apturētu nāvējošo vardarbības spirāli;

| 60. | atkārtoti prasa, lai ES ieņem aktīvāku lomu Rietumsahāras konflikta atrisināšanā, kas pašlaik ir nepārvarams šķērslis, lai pilnībā īstenotu labas kaimiņattiecības Magribā; |
| --- | --- |

60.

atkārtoti prasa, lai ES ieņem aktīvāku lomu Rietumsahāras konflikta atrisināšanā, kas pašlaik ir nepārvarams šķērslis, lai pilnībā īstenotu labas kaimiņattiecības Magribā;

| 61. | turpina atbalstu ES, ASV, Krievijas un Ķīnas pieņemtajai divējādai pieejai, lai sasniegtu ieroču neizplatīšanas mērķi; aicina Irānas prezidentu ievērot savus nesen izplatītos pozitīvos paziņojumus par pilnīgu sadarbību ar starptautisko sabiedrību, kliedējot šaubas attiecībā uz izteikti miermīlīgo Irānas kodolprogrammas raksturu; aicina ES 3 plus 3 apsvērt gan papildu pasākumus, gan stimulus atkarībā no Irānas konkrētā progresa, tai veicot pārbaudāmus soļus, lai izkliedētu starptautiskās sabiedrības šaubas; uzsver, ka nepiedalīšanās ES 3 plus 3 un Irānas sarunās par kodolieroču neizplatīšanu vai šo sarunu apgrūtināšana radīs nopietnus draudus drošībai reģionālajā un globālajā mērogā; |
| --- | --- |

61.

turpina atbalstu ES, ASV, Krievijas un Ķīnas pieņemtajai divējādai pieejai, lai sasniegtu ieroču neizplatīšanas mērķi; aicina Irānas prezidentu ievērot savus nesen izplatītos pozitīvos paziņojumus par pilnīgu sadarbību ar starptautisko sabiedrību, kliedējot šaubas attiecībā uz izteikti miermīlīgo Irānas kodolprogrammas raksturu; aicina ES 3 plus 3 apsvērt gan papildu pasākumus, gan stimulus atkarībā no Irānas konkrētā progresa, tai veicot pārbaudāmus soļus, lai izkliedētu starptautiskās sabiedrības šaubas; uzsver, ka nepiedalīšanās ES 3 plus 3 un Irānas sarunās par kodolieroču neizplatīšanu vai šo sarunu apgrūtināšana radīs nopietnus draudus drošībai reģionālajā un globālajā mērogā;

| 62. | pauž cerību, ka Tuvo Austrumu miera sarunas izdosies, un atgādina, ka ES, kā arī konfliktā iesaistītās puses un reģions kopumā, ir būtiski ieinteresēti Tuvo Austrumu konflikta atrisināšanā; tādēļ uzsver, ka nepieciešamība panākt progresu ir vēl steidzamāka, ņemot vērā nepārtrauktās pārmaiņas arābu pasaulē, Sīrijas krīzi un jo īpaši nepastāvīgo situāciju Tuvajos Austrumos kopumā; aicina dalībvalstis izstrādāt vienotu pamatu izlēmīgākai ES rīcībai ciešā sadarbībā ar Arābu līgu un citām Kvarteta valstīm; atzinīgi vērtē Izraēlas un Palestīnas tiešo sarunu atjaunošanu kā pamatu, lai panāktu divu valstu risinājumu; kritizē Izraēlas apmetņu veidošanas politiku, kas ir starptautisko tiesību aktu pārkāpums un apdraud izredzes uz mieru un perspektīvu konfliktu atrisināt sarunu ceļā; atkārtoti apstiprina, ka ES ir ieinteresēta, lai Tuvajos Austrumos valdītu miers un stabilitāte, un prasa aktīvāk iesaistīties šī mērķa sasniegšanā; atzinīgi vērtē ES finansēšanas instrumentu ceļveža publicēšanu un prasa, lai tas tiktu īstenots sensitīvi un nebirokrātiskā veidā; |
| --- | --- |

62.

pauž cerību, ka Tuvo Austrumu miera sarunas izdosies, un atgādina, ka ES, kā arī konfliktā iesaistītās puses un reģions kopumā, ir būtiski ieinteresēti Tuvo Austrumu konflikta atrisināšanā; tādēļ uzsver, ka nepieciešamība panākt progresu ir vēl steidzamāka, ņemot vērā nepārtrauktās pārmaiņas arābu pasaulē, Sīrijas krīzi un jo īpaši nepastāvīgo situāciju Tuvajos Austrumos kopumā; aicina dalībvalstis izstrādāt vienotu pamatu izlēmīgākai ES rīcībai ciešā sadarbībā ar Arābu līgu un citām Kvarteta valstīm; atzinīgi vērtē Izraēlas un Palestīnas tiešo sarunu atjaunošanu kā pamatu, lai panāktu divu valstu risinājumu; kritizē Izraēlas apmetņu veidošanas politiku, kas ir starptautisko tiesību aktu pārkāpums un apdraud izredzes uz mieru un perspektīvu konfliktu atrisināt sarunu ceļā; atkārtoti apstiprina, ka ES ir ieinteresēta, lai Tuvajos Austrumos valdītu miers un stabilitāte, un prasa aktīvāk iesaistīties šī mērķa sasniegšanā; atzinīgi vērtē ES finansēšanas instrumentu ceļveža publicēšanu un prasa, lai tas tiktu īstenots sensitīvi un nebirokrātiskā veidā;

| 63. | aicina gan Irānu, gan Apvienotos Arābu Emirātus iesaistīties atklātā un vaļsirdīgā dialogā, lai panāktu to teritoriālo domstarpību mierīgu risinājumu pilnīgā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

63.

aicina gan Irānu, gan Apvienotos Arābu Emirātus iesaistīties atklātā un vaļsirdīgā dialogā, lai panāktu to teritoriālo domstarpību mierīgu risinājumu pilnīgā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem;

Latīņamerika

| 64. | atzinīgi vērtē ES un Latīņamerikas politisko dialogu, tostarp valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes un Eiropas un Latīņamerikas Parlamentāro asambleju; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē ES un Latīņamerikas politisko dialogu, tostarp valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes un Eiropas un Latīņamerikas Parlamentāro asambleju;

| 65. | uzskata, ka ES un Latīņamerikas valstis vieno kopīga apņemšanās panākt sociāli ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un kopīga vēlēšanās ievērot demokrātiskās vērtības un tiesiskuma principu, kā arī izjust spriegumu, saskaņojot šīs vērtības un mērķus ar pārvaldības noteikumiem; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka ES un Latīņamerikas valstis vieno kopīga apņemšanās panākt sociāli ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un kopīga vēlēšanās ievērot demokrātiskās vērtības un tiesiskuma principu, kā arī izjust spriegumu, saskaņojot šīs vērtības un mērķus ar pārvaldības noteikumiem;

| 66. | pauž atbalstu Eiropas Savienības un Mercosur valstu asociācijas nolīguma apspriešanas procesam un atzīmē abu pušu apņemšanos līdz 2013. gada beigām panākt apmaiņu ar piedāvājumiem attiecībā uz piekļuvi tirgum; atzinīgi vērtē ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma un daudzpusējā brīvās tirdzniecības nolīguma ar Kolumbiju un Peru stāšanos spēkā un cer uz vīzu režīma atcelšanu ar šīm abām valstīm, kā arī uz sadarbību attiecībā uz turpmākiem asociāciju nolīgumiem, cita starpā ar Ekvadoru; norāda, ka šādi nolīgumi ir svarīgs panākums stratēģisko attiecību attīstībā starp ES un Latīņameriku; |
| --- | --- |

66.

pauž atbalstu Eiropas Savienības un Mercosur valstu asociācijas nolīguma apspriešanas procesam un atzīmē abu pušu apņemšanos līdz 2013. gada beigām panākt apmaiņu ar piedāvājumiem attiecībā uz piekļuvi tirgum; atzinīgi vērtē ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma un daudzpusējā brīvās tirdzniecības nolīguma ar Kolumbiju un Peru stāšanos spēkā un cer uz vīzu režīma atcelšanu ar šīm abām valstīm, kā arī uz sadarbību attiecībā uz turpmākiem asociāciju nolīgumiem, cita starpā ar Ekvadoru; norāda, ka šādi nolīgumi ir svarīgs panākums stratēģisko attiecību attīstībā starp ES un Latīņameriku;

| 67. | uzsver nepieciešamību stiprināt kontaktus un darba koordināciju ar Latīņamerikas partneriem daudzpusējos forumos; prasa pieņemt Eiropas un Latīņamerikas miera un drošības hartu, kā tas tika pieprasīts Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā; |
| --- | --- |

67.

uzsver nepieciešamību stiprināt kontaktus un darba koordināciju ar Latīņamerikas partneriem daudzpusējos forumos; prasa pieņemt Eiropas un Latīņamerikas miera un drošības hartu, kā tas tika pieprasīts Eiropas un Latīņamerikas parlamentārajā asamblejā;

Āfrika

| 68. | pieprasa, lai gatavošanās ceturtajai ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei 2014. gadā sniedz iespēju pievērsties ne vien iestāžu spēju uzlabošanai kontinentālā līmenī, bet arī politiskas partnerības izveidei nolūkā nodrošināt mieru, drošību, sociāli ekonomisko attīstību, censties apkarot nelikumīgu finanšu plūsmu no Āfrikas, sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un panākt labu pārvaldību reģionu un apakšreģionu līmenī; |
| --- | --- |

68.

pieprasa, lai gatavošanās ceturtajai ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei 2014. gadā sniedz iespēju pievērsties ne vien iestāžu spēju uzlabošanai kontinentālā līmenī, bet arī politiskas partnerības izveidei nolūkā nodrošināt mieru, drošību, sociāli ekonomisko attīstību, censties apkarot nelikumīgu finanšu plūsmu no Āfrikas, sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un panākt labu pārvaldību reģionu un apakšreģionu līmenī;

| 69. | uzsver attiecīgo ES stratēģiju nozīmi Āfrikas ragam un Sāhelas reģionam, jo tās kalpo kā galvenie instrumenti sarežģīto drošības, pārvaldības un attīstības problēmu risināšanā, kas skar šos reģionus, kuras aptver visu Āfriku; |
| --- | --- |

69.

uzsver attiecīgo ES stratēģiju nozīmi Āfrikas ragam un Sāhelas reģionam, jo tās kalpo kā galvenie instrumenti sarežģīto drošības, pārvaldības un attīstības problēmu risināšanā, kas skar šos reģionus, kuras aptver visu Āfriku;

| 70. | atgādina – lai panāktu ilglaicīgu stabilitāti un cilvēku drošību šajos divos reģionos, ir ne tikai jāapkaro vardarbīgie radikālie ekstrēmisti un ieroču, narkotiku un cilvēku tirgoņi, bet arī jāveicina samierināšana, valsts un pilsoniskās sabiedrības organizāciju stiprināšana, kā arī ekonomiskās alternatīvas, lai cilvēkiem nodrošinātu cilvēcīgus iztikas līdzekļus, jo īpaši, radot darbavietas jauniešiem un šajā nolūkā atvieglojot uzticību veicinošu pasākumu izstrādāšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

70.

atgādina – lai panāktu ilglaicīgu stabilitāti un cilvēku drošību šajos divos reģionos, ir ne tikai jāapkaro vardarbīgie radikālie ekstrēmisti un ieroču, narkotiku un cilvēku tirgoņi, bet arī jāveicina samierināšana, valsts un pilsoniskās sabiedrības organizāciju stiprināšana, kā arī ekonomiskās alternatīvas, lai cilvēkiem nodrošinātu cilvēcīgus iztikas līdzekļus, jo īpaši, radot darbavietas jauniešiem un šajā nolūkā atvieglojot uzticību veicinošu pasākumu izstrādāšanu un īstenošanu;

Vidusāzija

| 71. | atbalsta ES sekmēto reģionālās pieejas izmantošanu Vidusāzijā, kas ir būtiska reģionālo problēmu risināšanā, jo īpaši attiecībā uz stabilitāti, drošību, ūdens resursiem un enerģētiku, dialoga atvieglošanu, labu kaimiņattiecību attīstību un ES stratēģisko interešu veicināšanu; prasa, lai ES iesaistīšanās šajā reģionā būtu saistīta ar progresu demokratizācijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības, ilgtspējīgas sociālekonomiskās attīstības, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas panākumu jomā; turklāt uzsver ES klātbūtnes uz vietām nozīmi nolūkā stingri pārraudzīt politiski motivētus tiesas procesus un nepieciešamību veicināt politisko plurālismu; |
| --- | --- |

71.

atbalsta ES sekmēto reģionālās pieejas izmantošanu Vidusāzijā, kas ir būtiska reģionālo problēmu risināšanā, jo īpaši attiecībā uz stabilitāti, drošību, ūdens resursiem un enerģētiku, dialoga atvieglošanu, labu kaimiņattiecību attīstību un ES stratēģisko interešu veicināšanu; prasa, lai ES iesaistīšanās šajā reģionā būtu saistīta ar progresu demokratizācijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības, ilgtspējīgas sociālekonomiskās attīstības, tiesiskuma un korupcijas apkarošanas panākumu jomā; turklāt uzsver ES klātbūtnes uz vietām nozīmi nolūkā stingri pārraudzīt politiski motivētus tiesas procesus un nepieciešamību veicināt politisko plurālismu;

| 72. | uzsver arī to, cik nozīmīgs ir ES dialogs ar Vidusāzijas valstīm par reģionālajiem vides un drošības jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz ūdens resursu pārvaldību un situāciju Afganistānā pēc 2014. gada; atzinīgi vērtē ES un Vidusāzijas augsta līmeņa drošības dialoga uzsākšanu 2013. gada 13. jūnijā; |
| --- | --- |

72.

uzsver arī to, cik nozīmīgs ir ES dialogs ar Vidusāzijas valstīm par reģionālajiem vides un drošības jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz ūdens resursu pārvaldību un situāciju Afganistānā pēc 2014. gada; atzinīgi vērtē ES un Vidusāzijas augsta līmeņa drošības dialoga uzsākšanu 2013. gada 13. jūnijā;

| 73. | norāda, ka ar enerģiju un resursiem bagātās Vidusāzijas valstis ir potenciāli svarīgas ES piegādes avotu un piegādes ceļu dažādošanai, lai panāktu augstāku enerģētiskās drošības līmeni; aicina EĀDD un Komisiju turpināt stingri atbalstīt tādus enerģijas piegādes avotu dažādošanas projektus kā Dienvidu koridors un Kaspijas jūras cauruļvads; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka ar enerģiju un resursiem bagātās Vidusāzijas valstis ir potenciāli svarīgas ES piegādes avotu un piegādes ceļu dažādošanai, lai panāktu augstāku enerģētiskās drošības līmeni; aicina EĀDD un Komisiju turpināt stingri atbalstīt tādus enerģijas piegādes avotu dažādošanas projektus kā Dienvidu koridors un Kaspijas jūras cauruļvads;

Afganistāna

| 74. | pauž nopietnas bažas par joprojām pastāvošo visa veida vardarbību Afganistānā, jo īpaši – vērsto pret sievietēm; mudina Afganistānas valdību sagatavoties pilnīgai atbildības pārņemšanai, sākot no 2014. gada, pēc starptautisko spēku atsaukšanas; aicina dalībvalstis palielināt atbalstu Afganistānas valdības un valsts drošības spēku militāro un civilo spēju uzlabošanai, lai nodrošinātu stabilitāti un drošību, kas kalpo kā priekšnoteikums attīstībai, izvairoties no drošības un ekonomiskā vakuuma veidošanās brīdī, kad valsts pēc 2014. gada uzņemsies pilnīgu atbildību par savu drošību; uzsver nepieciešamību turpināt ES atbalstu cīņā pret korupciju; atkārtoti uzsver nepieciešamību izveidot plānu, kā pārtraukt opija ražošanu; atgādina, ka Parlaments vairākkārt aicināja sekmēt piecu gadu plānu opija ražošanas pārtraukšanai, |
| --- | --- |

74.

pauž nopietnas bažas par joprojām pastāvošo visa veida vardarbību Afganistānā, jo īpaši – vērsto pret sievietēm; mudina Afganistānas valdību sagatavoties pilnīgai atbildības pārņemšanai, sākot no 2014. gada, pēc starptautisko spēku atsaukšanas; aicina dalībvalstis palielināt atbalstu Afganistānas valdības un valsts drošības spēku militāro un civilo spēju uzlabošanai, lai nodrošinātu stabilitāti un drošību, kas kalpo kā priekšnoteikums attīstībai, izvairoties no drošības un ekonomiskā vakuuma veidošanās brīdī, kad valsts pēc 2014. gada uzņemsies pilnīgu atbildību par savu drošību; uzsver nepieciešamību turpināt ES atbalstu cīņā pret korupciju; atkārtoti uzsver nepieciešamību izveidot plānu, kā pārtraukt opija ražošanu; atgādina, ka Parlaments vairākkārt aicināja sekmēt piecu gadu plānu opija ražošanas pārtraukšanai,

| 75. | atkārtoti apliecina ES ilgtermiņa saistības atbalstīt Afganistānu mierīgā pārejā un ilgstpējīgā sociāli ekonomiskajā attīstībā; atzinīgi vērtē paredzamo ES un Afganistānas sarunu noslēgšanu par sadarbības nolīgumu partnerības un attīstības jomā; aicina abas puses sarunas noslēgt drīzumā; |
| --- | --- |

75.

atkārtoti apliecina ES ilgtermiņa saistības atbalstīt Afganistānu mierīgā pārejā un ilgstpējīgā sociāli ekonomiskajā attīstībā; atzinīgi vērtē paredzamo ES un Afganistānas sarunu noslēgšanu par sadarbības nolīgumu partnerības un attīstības jomā; aicina abas puses sarunas noslēgt drīzumā;

| 76. | uzsver nepieciešamību pēc pastiprinātas sadarbības Vidusāzijas apakšreģionā un pēc sadarbības ar Krieviju, Pakistānu, Indiju un Irānu nolūkā risināt ar cilvēku un preču nelikumīgo pārrobežu tirdzniecību saistītās problēmas un apkarot narkotiku nelegālu ražošanu un tirdzniecību; brīdina par šādu problēmu iespējamu izplatīšanos arī kaimiņvalstīs un visā apakšreģionā pēc 2014. gada; uzsver Pakistānas svarīgo nozīmi cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

76.

uzsver nepieciešamību pēc pastiprinātas sadarbības Vidusāzijas apakšreģionā un pēc sadarbības ar Krieviju, Pakistānu, Indiju un Irānu nolūkā risināt ar cilvēku un preču nelikumīgo pārrobežu tirdzniecību saistītās problēmas un apkarot narkotiku nelegālu ražošanu un tirdzniecību; brīdina par šādu problēmu iespējamu izplatīšanos arī kaimiņvalstīs un visā apakšreģionā pēc 2014. gada; uzsver Pakistānas svarīgo nozīmi cīņā pret terorismu;

Āzija

| 77. | prasa ES nodrošināt lielāku klātesamību Āzijas un Klusā okeāna reģionā, koncentrējoties ne tikai uz Ķīnu, Indiju un Japānu; uzsver politisko un ekonomisko potenciālu partnerībās, kas jāizveido starp ES un Indonēziju, kura pēc iedzīvotāju skaita ir ceturtā lielākā demokrātiskā valsts pasaulē, kurā lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi un kura ir arī G-20 dalībvalsts, un starp ES un Filipīnām; uzsver ES un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) jaunās perspektīvas pēc demokrātiskajām pārmaiņām Mjanmā; uzskata, ka Bandarseribegavanas rīcības plāns, kas paredz nostiprināt plašāku ASEAN un ES partnerību, ir svarīgs solis šajā virzienā; uzskata Līgumu par draudzību par sadarbības padziļināšanas iespēju un šajā saistībā gaida taustāmus rezultātus; |
| --- | --- |

77.

prasa ES nodrošināt lielāku klātesamību Āzijas un Klusā okeāna reģionā, koncentrējoties ne tikai uz Ķīnu, Indiju un Japānu; uzsver politisko un ekonomisko potenciālu partnerībās, kas jāizveido starp ES un Indonēziju, kura pēc iedzīvotāju skaita ir ceturtā lielākā demokrātiskā valsts pasaulē, kurā lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi un kura ir arī G-20 dalībvalsts, un starp ES un Filipīnām; uzsver ES un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) jaunās perspektīvas pēc demokrātiskajām pārmaiņām Mjanmā; uzskata, ka Bandarseribegavanas rīcības plāns, kas paredz nostiprināt plašāku ASEAN un ES partnerību, ir svarīgs solis šajā virzienā; uzskata Līgumu par draudzību par sadarbības padziļināšanas iespēju un šajā saistībā gaida taustāmus rezultātus;

| 78. | uzsver vajadzību pabeigt sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumiem un politiskajiem pamatnolīgumiem ar vairākām Dienvidaustrumāzijas un Austrumāzijas valstīm, pamatojoties uz sociālajiem standartiem un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību, nolūkā konsolidēt un uzlabot ES attiecības ar šo reģionu; |
| --- | --- |

78.

uzsver vajadzību pabeigt sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumiem un politiskajiem pamatnolīgumiem ar vairākām Dienvidaustrumāzijas un Austrumāzijas valstīm, pamatojoties uz sociālajiem standartiem un Eiropas korporatīvo sociālo atbildību, nolūkā konsolidēt un uzlabot ES attiecības ar šo reģionu;

| 79. | uzsver Āzijas un Klusā reģiona valstu reģionālās drošības nozīmību un pauž bažas par radušos situācijas saspīlējumu, tostarp par teritoriālajām domstarpībām saistībā ar Austrumķīnas jūru un Dienvidķīnas jūru, kā arī par problēmām, kas saistītas ar Ziemeļkoreju; ierosina, ka ES varētu uzņemties aktīvāku lomu, un prasa iekļaut visas iesaistītās puses visos dialoga un sadarbības mehānismos, jo īpaši daudzpusējā arēnā, ņemot vērā to, cik stabilitāte šajā reģionā ir nozīmīga ES jūras drošībai un komerciālajām interesēm; |
| --- | --- |

79.

uzsver Āzijas un Klusā reģiona valstu reģionālās drošības nozīmību un pauž bažas par radušos situācijas saspīlējumu, tostarp par teritoriālajām domstarpībām saistībā ar Austrumķīnas jūru un Dienvidķīnas jūru, kā arī par problēmām, kas saistītas ar Ziemeļkoreju; ierosina, ka ES varētu uzņemties aktīvāku lomu, un prasa iekļaut visas iesaistītās puses visos dialoga un sadarbības mehānismos, jo īpaši daudzpusējā arēnā, ņemot vērā to, cik stabilitāte šajā reģionā ir nozīmīga ES jūras drošībai un komerciālajām interesēm;

| 80. | atzīmē centienus attīstīt sadarbību starp ES un ASV pēc ASV militārās stratēģijas attiecībā uz Āziju pieņemšanas, piemēram, kopīgo pieeju sankciju atcelšanai pret Mjanmu; tādēļ prasa nodrošināt lielāku ASV un ES politikas saskaņošanu attiecībā uz Āziju kopā ar tādiem svarīgiem partneriem kā Austrālija un Jaunzēlande; šajā sakarībā mudina drīzumā pabeigt sarunas par pamatnolīgumiem ar Austrāliju un Jaunzēlandi, kuriem būtu jāatspoguļo ES kopējā pieeja attiecībā uz skaidri formulētu politisko klauzulu iekļaušanu par cilvēktiesībām un demokrātiju visos starptautiskajos ES nolīgumos; |
| --- | --- |

80.

atzīmē centienus attīstīt sadarbību starp ES un ASV pēc ASV militārās stratēģijas attiecībā uz Āziju pieņemšanas, piemēram, kopīgo pieeju sankciju atcelšanai pret Mjanmu; tādēļ prasa nodrošināt lielāku ASV un ES politikas saskaņošanu attiecībā uz Āziju kopā ar tādiem svarīgiem partneriem kā Austrālija un Jaunzēlande; šajā sakarībā mudina drīzumā pabeigt sarunas par pamatnolīgumiem ar Austrāliju un Jaunzēlandi, kuriem būtu jāatspoguļo ES kopējā pieeja attiecībā uz skaidri formulētu politisko klauzulu iekļaušanu par cilvēktiesībām un demokrātiju visos starptautiskajos ES nolīgumos;

| 81. | atgādina par pirmo ES un Pakistānas stratēģisko dialogu, kas notika 2012. gada jūnijā, un apņemšanos iesaistīties konstruktīvās diskusijās par divpusējās sadarbības paplašināšanu un kopīgo nostāju abpusēji svarīgos reģionālos un starptautiskos jautājumos, tostarp aktīvāku iesaistīšanos plurālistiskas sabiedrības izveidē, kas ir būtiski terorisma apkarošanā; aicina PV/AP informēt Parlamentu par jaunākajiem veiktajiem stratēģiskā dialoga pēcpasākumiem un gatavošanos nākamajam dialogam, kas varētu notikt 2013. gadā Briselē; |
| --- | --- |

81.

atgādina par pirmo ES un Pakistānas stratēģisko dialogu, kas notika 2012. gada jūnijā, un apņemšanos iesaistīties konstruktīvās diskusijās par divpusējās sadarbības paplašināšanu un kopīgo nostāju abpusēji svarīgos reģionālos un starptautiskos jautājumos, tostarp aktīvāku iesaistīšanos plurālistiskas sabiedrības izveidē, kas ir būtiski terorisma apkarošanā; aicina PV/AP informēt Parlamentu par jaunākajiem veiktajiem stratēģiskā dialoga pēcpasākumiem un gatavošanos nākamajam dialogam, kas varētu notikt 2013. gadā Briselē;

| 82. | atzinīgi vērtē Taivānas nepārtrauktos centienus uzturēt mieru un stabilitāti Āzijas un Klusā okeāna reģionā; atzīst progresu, ka panākts Ķīnas un Taivānas savstarpējās attiecībās, jo īpaši plaukstošajās ekonomiskajās attiecībās, tūrismā un sadarbībā kultūras jomā; atkārtoti pauž stingru atbalstu Taivānas nozīmīgajai līdzdalībai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un pasākumos, tostarp ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām; mudina Komisiju un Padomi veicināt sarunas par ES un Taivānas ekonomiskās sadarbības nolīgumu; mudina ES un Taivānu īstenot ciešāku divpusēju sadarbību tādās jomās kā tirdzniecība, pētniecība, kultūra, izglītība un vides aizsardzība; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē Taivānas nepārtrauktos centienus uzturēt mieru un stabilitāti Āzijas un Klusā okeāna reģionā; atzīst progresu, ka panākts Ķīnas un Taivānas savstarpējās attiecībās, jo īpaši plaukstošajās ekonomiskajās attiecībās, tūrismā un sadarbībā kultūras jomā; atkārtoti pauž stingru atbalstu Taivānas nozīmīgajai līdzdalībai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un pasākumos, tostarp ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām; mudina Komisiju un Padomi veicināt sarunas par ES un Taivānas ekonomiskās sadarbības nolīgumu; mudina ES un Taivānu īstenot ciešāku divpusēju sadarbību tādās jomās kā tirdzniecība, pētniecība, kultūra, izglītība un vides aizsardzība;

| 83. | joprojām pauž nopietnas bažas par aizvien pastāvošajiem ievērojamiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā un tās nepārtrauktajiem aizvien jaudīgāku kodolieroču un tālākas darbības rādiusa raķešu izmēģinājumiem, kas ir nopietns apdraudējums starptautiskajam mieram, stabilitātei un drošībai, kā arī valsts ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

83.

joprojām pauž nopietnas bažas par aizvien pastāvošajiem ievērojamiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā un tās nepārtrauktajiem aizvien jaudīgāku kodolieroču un tālākas darbības rādiusa raķešu izmēģinājumiem, kas ir nopietns apdraudējums starptautiskajam mieram, stabilitātei un drošībai, kā arī valsts ekonomiskajai attīstībai;

Daudzpusējie partneri

| 84. | uzskata, ka G20 varētu būt noderīgs un īpaši piemērots forums tāda konsensa veidošanai, kas ir iekļaujošs, balstīts uz partnerību un spējīgs sekmēt konverģenci, tostarp regulatīvo konverģenci; tomēr uzskata, ka G20 vēl ir jāpierāda sava lietderība augstākā līmeņa sanāksmju secinājumu pārvēršanā ilgtspējīgā politikā, kas risina svarīgas problēmas; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka G20 varētu būt noderīgs un īpaši piemērots forums tāda konsensa veidošanai, kas ir iekļaujošs, balstīts uz partnerību un spējīgs sekmēt konverģenci, tostarp regulatīvo konverģenci; tomēr uzskata, ka G20 vēl ir jāpierāda sava lietderība augstākā līmeņa sanāksmju secinājumu pārvēršanā ilgtspējīgā politikā, kas risina svarīgas problēmas;

| 85. | atzīst ANO DP kā augstākās starptautiskās institūcijas, kas ir atbildīga par miera uzturēšanu un starptautisko drošību, nozīmi, vienlaikus norādot, ka nesenās krīzes atklāja pieaugošo nespēju laikus reaģēt uz nopietniem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai, ņemot vērā tās struktūru un darba metodes; tāpēc mudina PV/AP pielikt pūliņus, lai panāktu pastāvīgu ES vietu ANO DP un vadītu tās reformu procesu; aicina tās dalībvalstis, kurām ir pastāvīga vieta ANO DP, iesaistīt PV/AP lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

85.

atzīst ANO DP kā augstākās starptautiskās institūcijas, kas ir atbildīga par miera uzturēšanu un starptautisko drošību, nozīmi, vienlaikus norādot, ka nesenās krīzes atklāja pieaugošo nespēju laikus reaģēt uz nopietniem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai, ņemot vērā tās struktūru un darba metodes; tāpēc mudina PV/AP pielikt pūliņus, lai panāktu pastāvīgu ES vietu ANO DP un vadītu tās reformu procesu; aicina tās dalībvalstis, kurām ir pastāvīga vieta ANO DP, iesaistīt PV/AP lēmumu pieņemšanas procesos;

| 86. | aicina ES un tās dalībvalstis atkārtoti apstiprināt ES apņemšanos sekmēt efektīvas daudzpusējās attiecības, kuru pamatā ir ANO sistēma, uzlabojot ANO pārstāvniecību, pārskatatbildību un efektivitāti, kā panākšanai ir nepieciešamas ANO DP reformas, tostarp veto tiesību ierobežošana; uzsver, cik svarīgi ir strādāt kopā ar citiem starptautiskajiem partneriem nolūkā reaģēt uz starptautiskām problēmām; uzsver, ka Eiropas Savienības galvenais ilgtermiņa mērķis joprojām ir ES vieta paplašinātā ANO Drošības padomē; turklāt aicina dalībvalstis nolūkā stiprināt ES klātesamību ANO sistēmā saskaņot to centienus atlasīt kandidātus augstu amatpersonu amatiem ANO un citās starptautiskās iestādēs; |
| --- | --- |

86.

aicina ES un tās dalībvalstis atkārtoti apstiprināt ES apņemšanos sekmēt efektīvas daudzpusējās attiecības, kuru pamatā ir ANO sistēma, uzlabojot ANO pārstāvniecību, pārskatatbildību un efektivitāti, kā panākšanai ir nepieciešamas ANO DP reformas, tostarp veto tiesību ierobežošana; uzsver, cik svarīgi ir strādāt kopā ar citiem starptautiskajiem partneriem nolūkā reaģēt uz starptautiskām problēmām; uzsver, ka Eiropas Savienības galvenais ilgtermiņa mērķis joprojām ir ES vieta paplašinātā ANO Drošības padomē; turklāt aicina dalībvalstis nolūkā stiprināt ES klātesamību ANO sistēmā saskaņot to centienus atlasīt kandidātus augstu amatpersonu amatiem ANO un citās starptautiskās iestādēs;

| 87. | aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar partneriem nolūkā stiprināt reģionālo organizāciju nozīmi miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu vadībā un konfliktu risināšanā; uzsver nepieciešamību sadarboties ar partneriem nolūkā nodrošināt, ka koncepcija “pienākums aizsargāt” (R2P) ir izstrādāta tiesiski atbilstoši un tiek izmantota, kad vien tas ir nepieciešams, un ietver profilaksi, aizsardzību un valsts atjaunošanu pēc konflikta; atgādina savu ieteikumu pieņemt starpinstitucionālu ES vienošanos par R2P un sagaida, ka EĀDD šajā nolūkā uzsāks konsultācijas; uzsver nepieciešamību izstrādāt efektīvākas starpniecības pamatnostādnes un spējas, tostarp izmantojot ES un ANO sadarbību; |
| --- | --- |

87.

aicina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar partneriem nolūkā stiprināt reģionālo organizāciju nozīmi miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu vadībā un konfliktu risināšanā; uzsver nepieciešamību sadarboties ar partneriem nolūkā nodrošināt, ka koncepcija “pienākums aizsargāt” (R2P) ir izstrādāta tiesiski atbilstoši un tiek izmantota, kad vien tas ir nepieciešams, un ietver profilaksi, aizsardzību un valsts atjaunošanu pēc konflikta; atgādina savu ieteikumu pieņemt starpinstitucionālu ES vienošanos par R2P un sagaida, ka EĀDD šajā nolūkā uzsāks konsultācijas; uzsver nepieciešamību izstrādāt efektīvākas starpniecības pamatnostādnes un spējas, tostarp izmantojot ES un ANO sadarbību;

| 88. | atzinīgi vērtē ES un NATO apņemšanos stiprināt savu stratēģisko partnerību, izmantojot papildinošu pieeju; atzīmē, ka pašreizējā globālā un Eiropas ekonomikas krīze ir sekmējusi centienus attīstīt rentablākas un steidzami nepieciešamas operatīvās spējas gan ES, gan NATO; prasa nekavējoties rast politisku risinājumu pašreizējam strupceļam, kas kavē pienācīgu un ciešu ES un NATO sadarbību; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā aicinājumu pārējām ES dalībvalstīm iesaistīties NATO Partnerattiecību mieram programmā, kas būtu pirmais solis ceļā uz pastāvošo šķēršļu likvidēšanu starp ES un NATO; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē ES un NATO apņemšanos stiprināt savu stratēģisko partnerību, izmantojot papildinošu pieeju; atzīmē, ka pašreizējā globālā un Eiropas ekonomikas krīze ir sekmējusi centienus attīstīt rentablākas un steidzami nepieciešamas operatīvās spējas gan ES, gan NATO; prasa nekavējoties rast politisku risinājumu pašreizējam strupceļam, kas kavē pienācīgu un ciešu ES un NATO sadarbību; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā aicinājumu pārējām ES dalībvalstīm iesaistīties NATO Partnerattiecību mieram programmā, kas būtu pirmais solis ceļā uz pastāvošo šķēršļu likvidēšanu starp ES un NATO;

| 89. | joprojām pauž bažas par KDAP misiju sākšanas problēmām, piemēram, par plānošanas un nosūtīšanas kavējumiem, darbinieku trūkumu, finanšu plānošanas un līdzekļu izlietojuma grūtībām, jautājumiem, kas skar to KĀDP nolīgumu statusu, kuri tiek slēgti ar trešām valstīm, un darbības sākšanas grūtībām; prasa, lai tiktu izveidots uzraudzības mehānisms, ar ko varētu nodrošināt šādu ilglaicīgu problēmu kompleksu risināšanu; |
| --- | --- |

89.

joprojām pauž bažas par KDAP misiju sākšanas problēmām, piemēram, par plānošanas un nosūtīšanas kavējumiem, darbinieku trūkumu, finanšu plānošanas un līdzekļu izlietojuma grūtībām, jautājumiem, kas skar to KĀDP nolīgumu statusu, kuri tiek slēgti ar trešām valstīm, un darbības sākšanas grūtībām; prasa, lai tiktu izveidots uzraudzības mehānisms, ar ko varētu nodrošināt šādu ilglaicīgu problēmu kompleksu risināšanu;

| 90. | aicina PV/AP ES ārējā darbībā regulāri iekļaut kiberdrošības jautājumus, koordinēt saskaņā ar Stokholmas programmu veicamās darbības un izveidot līdzīgi domājošu partneru tīklus nolūkā novērst kiberdrošības apdraudējumus un problēmas; uzsver, ka ir jācenšas nodrošināt, lai esošie starptautiskie tiesiskie instrumenti tiktu ieviesti arī kiberjomā; |
| --- | --- |

90.

aicina PV/AP ES ārējā darbībā regulāri iekļaut kiberdrošības jautājumus, koordinēt saskaņā ar Stokholmas programmu veicamās darbības un izveidot līdzīgi domājošu partneru tīklus nolūkā novērst kiberdrošības apdraudējumus un problēmas; uzsver, ka ir jācenšas nodrošināt, lai esošie starptautiskie tiesiskie instrumenti tiktu ieviesti arī kiberjomā;

| 91. | zsver, ka ES mērogā jāreglamentē aprīkojuma vai programmatūras tirdzniecība, piegāde, nodošana un eksports uz trešām valstīm, kas galvenokārt paredzēta interneta vai telefona sakaru uzraudzībai vai pārtveršanai; uzsver, ka steidzami ir jānovērš šāda divējāda lietojuma preču eksports no ES uzņēmumiem uz nedemokrātiska, autoritāra un represīva režīma valstīm; |
| --- | --- |

91.

zsver, ka ES mērogā jāreglamentē aprīkojuma vai programmatūras tirdzniecība, piegāde, nodošana un eksports uz trešām valstīm, kas galvenokārt paredzēta interneta vai telefona sakaru uzraudzībai vai pārtveršanai; uzsver, ka steidzami ir jānovērš šāda divējāda lietojuma preču eksports no ES uzņēmumiem uz nedemokrātiska, autoritāra un represīva režīma valstīm;

| 92. | atkārtoti aicina PV/AP izvērtēt, cik efektīva ir ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un tās politika parasto ieroču, tostarp ieroču eksporta, jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

92.

atkārtoti aicina PV/AP izvērtēt, cik efektīva ir ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un tās politika parasto ieroču, tostarp ieroču eksporta, jautājumu risināšanā;

| 93. | atzinīgi vērtē ES saskaņoto pieeju Ieroču tirdzniecības līguma apspriešanas laikā, kas vainagojās ar sekmīgu rezultātu; aicina dalībvalstis pēc Parlamenta dotās piekrišanas steidzami ratificēt šo līgumu, lai tas varētu stāties spēkā; prasa kompetenci attiecībā uz ieroču un aprīkojuma vai programmatūras, kas galvenokārt paredzēta interneta vai telefona sakaru uzraudzībai vai pārtveršanai mobilajos vai fiksētajos tīklos, eksporta noteikumiem pilnībā nodot ES; |
| --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē ES saskaņoto pieeju Ieroču tirdzniecības līguma apspriešanas laikā, kas vainagojās ar sekmīgu rezultātu; aicina dalībvalstis pēc Parlamenta dotās piekrišanas steidzami ratificēt šo līgumu, lai tas varētu stāties spēkā; prasa kompetenci attiecībā uz ieroču un aprīkojuma vai programmatūras, kas galvenokārt paredzēta interneta vai telefona sakaru uzraudzībai vai pārtveršanai mobilajos vai fiksētajos tīklos, eksporta noteikumiem pilnībā nodot ES;

| 94. | atbalsta dialogu par Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) reformām un Helsinki 40+ procesa uzsākšanu 2012. gada decembrī, kas sniedz stratēģiskus norādījumus EDSO stiprināšanai; pilnībā atbalsta Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) nenovērtējamo darbību cilvēktiesību un demokrātisko standartu ievērošanas veicināšanas un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

94.

atbalsta dialogu par Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) reformām un Helsinki 40+ procesa uzsākšanu 2012. gada decembrī, kas sniedz stratēģiskus norādījumus EDSO stiprināšanai; pilnībā atbalsta Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) nenovērtējamo darbību cilvēktiesību un demokrātisko standartu ievērošanas veicināšanas un aizsardzības jomā;

| 95. | atzīst reģionālo organizāciju, jo īpaši Arābu valstu līgas un Persijas līča sadarbības padomes (GCC), Islāma valstu sadarbības organizācijas un Ekonomiskās sadarbības organizācijas, aizvien pieaugošo ietekmi un aicina ES stiprināt sadarbību, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar pārejas procesiem un krīzes pārvarēšanu dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt Arābu valstu līgas integrācijas procesu; |
| --- | --- |

95.

atzīst reģionālo organizāciju, jo īpaši Arābu valstu līgas un Persijas līča sadarbības padomes (GCC), Islāma valstu sadarbības organizācijas un Ekonomiskās sadarbības organizācijas, aizvien pieaugošo ietekmi un aicina ES stiprināt sadarbību, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar pārejas procesiem un krīzes pārvarēšanu dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt Arābu valstu līgas integrācijas procesu;

o

o
  o

| 96. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, EDSO pašreizējam priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

96.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, EDSO pašreizējam priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājam, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0334.

(3)  OV C 377 E, 7.12.2012., 35. lpp.

(4)  OV C 349 E, 22.12.2010., 51. lpp.

(5)  OV C 351 E, 2.12.2011., 454. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0278.

(7)  OV C 351 E, 2.12.2011., 470. lpp.

(8)  OV C 351 E, 2.12.2011., 472. lpp.

(9)  “Uzticības un savstarpējas solidaritātes garā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku un ievēro Savienības darbību šajā jomā. (..) Tās atturas no jebkādas rīcības, kas ir pretrunā Savienības interesēm vai varētu liegt tai būt iedarbīgam, vienotam spēkam starptautiskās attiecībās. Padome un Augstais pārstāvis nodrošina šo principu ievērošanu.” (Līguma par Eiropas Savienību 24. panta 3. punkts.)

(10)  2011. gada 25. maija kopīgais paziņojums ar nosaukumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303); 2013. gada 20. marta kopīgais paziņojums ar nosaukumu “Eiropas kaimiņattiecību politika: ceļā uz ciešāku partnerību” (JOIN(2013)0004).

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/170 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/170

---

P7_TA(2013)0454

Elektroniskās komunikācijas

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām (2013/2080(INI))

(2016/C 208/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Direktīvu 2009/140/EK (Labāka regulējuma direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2009/140/EK (Labāka regulējuma direktīva),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2009/136/EK (Pilsoņu tiesību direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2009/136/EK (Pilsoņu tiesību direktīva),

| — | ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (BEREC regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (BEREC regula),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 531/2012 (Viesabonēšanas regula (pārstrādāta versija)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 531/2012 (Viesabonēšanas regula (pārstrādāta versija)),

| — | ņemot vērā Ieteikumu 2010/572/ES (Ieteikums par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu 2010/572/ES (Ieteikums par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem),

| — | ņemot vērā Ieteikumu 2007/879/EK (Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu 2007/879/EK (Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem),

| — | ņemot vērā Ieteikumu 2009/396/EK (Ieteikums par savienojuma pabeigšanas tarifiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu 2009/396/EK (Ieteikums par savienojuma pabeigšanas tarifiem),

| — | ņemot vērā COM 2002/C 165/03 (BIT pamatnostādnes), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā COM 2002/C 165/03 (BIT pamatnostādnes),

| — | ņemot vērā Ieteikumu 2008/850/EK (Reglamentējošie noteikumi Pamatdirektīvas 7. pantā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieteikumu 2008/850/EK (Reglamentējošie noteikumi Pamatdirektīvas 7. pantā),

| — | ņemot vērā Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (RSPP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (RSPP),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665),

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (COM(2013)0048),

| — | ņemot vērā Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) nesen paveikto tīkla neitralitātes jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) nesen paveikto tīkla neitralitātes jomā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 26. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 26. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai (COM(2013)0147),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0313/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0313/2013),

| A. | tā kā jaunākie grozījumi elektroniskos sakarus reglamentējošajos noteikumos Savienībā tika izdarīti 2009. gadā, pamatojoties uz 2007. gadā iesniegtajiem priekšlikumiem un turpmākajos gados veikto sagatavošanas darbu; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunākie grozījumi elektroniskos sakarus reglamentējošajos noteikumos Savienībā tika izdarīti 2009. gadā, pamatojoties uz 2007. gadā iesniegtajiem priekšlikumiem un turpmākajos gados veikto sagatavošanas darbu;

| B. | tā kā 2009. gada grozījumu transponēšana dalībvalstīs bija jāpabeidz līdz 2011. gada 25. maijam un pēdējā dalībvalstī tā tika pabeigta 2013. gada janvārī; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2009. gada grozījumu transponēšana dalībvalstīs bija jāpabeidz līdz 2011. gada 25. maijam un pēdējā dalībvalstī tā tika pabeigta 2013. gada janvārī;

| C. | tā kā katrai valsts regulatīvajai iestādei (turpmāk VRI) ir iespēja reglamentējošo noteikumu īstenošanu interpretēt tā, lai regulējuma efektivitātes novērtēšanā varētu ņemt vērā arī nosacījumus, saskaņā ar kuriem šo regulējumu īsteno dalībvalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā katrai valsts regulatīvajai iestādei (turpmāk VRI) ir iespēja reglamentējošo noteikumu īstenošanu interpretēt tā, lai regulējuma efektivitātes novērtēšanā varētu ņemt vērā arī nosacījumus, saskaņā ar kuriem šo regulējumu īsteno dalībvalstīs;

| D. | tā kā atšķirības reglamentējošo noteikumu izpildē un īstenošanā ir radījušas augstākas izmaksas operatoriem, kuri veic darbību vairākās valstīs, tādējādi radot šķēršļus ieguldījumiem un vienota telekomunikāciju tirgus attīstībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā atšķirības reglamentējošo noteikumu izpildē un īstenošanā ir radījušas augstākas izmaksas operatoriem, kuri veic darbību vairākās valstīs, tādējādi radot šķēršļus ieguldījumiem un vienota telekomunikāciju tirgus attīstībai;

| E. | tā kā Eiropas Komisija nav izmantojusi iespēju pieņemt lēmumu, ar ko nosaka vairāku valstu tirgus, kā minēts Pamatdirektīvas 15. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Komisija nav izmantojusi iespēju pieņemt lēmumu, ar ko nosaka vairāku valstu tirgus, kā minēts Pamatdirektīvas 15. panta 4. punktā;

| F. | tā kā Eiropas mēroga uzņēmumu pakalpojumu lietotāji nav atzīti par atsevišķu tirgus segmentu un tas izraisa standartizētu vairumtirdzniecības piedāvājumu trūkumu, nevajadzīgas izmaksas un iekšējā tirgus sadrumstalotību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas mēroga uzņēmumu pakalpojumu lietotāji nav atzīti par atsevišķu tirgus segmentu un tas izraisa standartizētu vairumtirdzniecības piedāvājumu trūkumu, nevajadzīgas izmaksas un iekšējā tirgus sadrumstalotību;

| G. | tā kā reglamentējošo noteikumu mērķis ir veicināt konkurences, ieguldījumu un inovatīvu ekosistēmu, veicinot iekšējā sakaru tirgus attīstību, kas sniegtu labumu patērētājiem un nozares uzņēmumiem, jo īpaši Eiropas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā reglamentējošo noteikumu mērķis ir veicināt konkurences, ieguldījumu un inovatīvu ekosistēmu, veicinot iekšējā sakaru tirgus attīstību, kas sniegtu labumu patērētājiem un nozares uzņēmumiem, jo īpaši Eiropas uzņēmumiem;

| H. | tā kā reglamentējošajiem noteikumiem ir jābūt kā vienotam veselumam; |
| --- | --- |

H.

tā kā reglamentējošajiem noteikumiem ir jābūt kā vienotam veselumam;

| I. | tā kā saskaņā ar labāka regulējuma principiem Komisijai ir pienākums sistemātiski pārskatīt reglamentējošos noteikumus, lai nodrošinātu to atbilstību jaunākajām norisēm tehnoloģiju attīstībā un tirgū; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar labāka regulējuma principiem Komisijai ir pienākums sistemātiski pārskatīt reglamentējošos noteikumus, lai nodrošinātu to atbilstību jaunākajām norisēm tehnoloģiju attīstībā un tirgū;

| J. | tā kā Komisija tā vietā, lai pamatotos uz reglamentējošajiem noteikumiem, ir iesaistījusies dažādās atsevišķās iniciatīvās, no kurām jaunākā ir “vienots digitālais tirgus”; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija tā vietā, lai pamatotos uz reglamentējošajiem noteikumiem, ir iesaistījusies dažādās atsevišķās iniciatīvās, no kurām jaunākā ir “vienots digitālais tirgus”;

| K. | tā kā Komisija ir paziņojusi par savu nodomu pārskatīt direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju un ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem, taču pagaidām neplāno pārskatīt citas reglamentējošo noteikumu daļas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija ir paziņojusi par savu nodomu pārskatīt direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju un ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem, taču pagaidām neplāno pārskatīt citas reglamentējošo noteikumu daļas;

| L. | tā kā Komisija kopš 1998. gada nav atjauninājusi universālā pakalpojuma sniegšanas saistības, lai gan šāda prasība ir ietverta 2009. gada Pilsoņu tiesību direktīvā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija kopš 1998. gada nav atjauninājusi universālā pakalpojuma sniegšanas saistības, lai gan šāda prasība ir ietverta 2009. gada Pilsoņu tiesību direktīvā;

| M. | tā kā atbilstīgs, stabils un konsekvents regulējums ir būtisks, lai veicinātu ieguldījumus, inovācijas un konkurenci un līdz ar to uzlabotu pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā atbilstīgs, stabils un konsekvents regulējums ir būtisks, lai veicinātu ieguldījumus, inovācijas un konkurenci un līdz ar to uzlabotu pakalpojumu kvalitāti;

| N. | tā kā kopējā uz VRI balstītā augšupējā pieeja ir izrādījusies efektīva, veicinot kopēju reglamentējošu judikatūru; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopējā uz VRI balstītā augšupējā pieeja ir izrādījusies efektīva, veicinot kopēju reglamentējošu judikatūru;

| O. | tā kā funkcionāla nošķiršana, t. i., vertikāli integrēta operatora pienākums iekļaut darbības, kas saistītas ar attiecīgo piekļuves produktu vairumtirdzniecības nodrošināšanu neatkarīgi funkcionējošā iekšējā uzņēmuma vienībā, joprojām ir ārkārtas situācijām paredzēts risinājums; |
| --- | --- |

O.

tā kā funkcionāla nošķiršana, t. i., vertikāli integrēta operatora pienākums iekļaut darbības, kas saistītas ar attiecīgo piekļuves produktu vairumtirdzniecības nodrošināšanu neatkarīgi funkcionējošā iekšējā uzņēmuma vienībā, joprojām ir ārkārtas situācijām paredzēts risinājums;

| P. | tā kā efektīva un ilgtspējīga konkurence ir nozīmīgs virzītājspēks efektīviem ieguldījumiem laika gaitā; |
| --- | --- |

P.

tā kā efektīva un ilgtspējīga konkurence ir nozīmīgs virzītājspēks efektīviem ieguldījumiem laika gaitā;

| Q. | tā kā reglamentējošie noteikumi ir veicinājuši konkurenci elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā, lai no tās iegūtu patērētāji; |
| --- | --- |

Q.

tā kā reglamentējošie noteikumi ir veicinājuši konkurenci elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā, lai no tās iegūtu patērētāji;

| R. | tā kā konkurences veicināšana elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā līdztekus ieguldījumu veicināšanai ir viens no galvenajiem politikas mērķiem, kas noteikti Pamatdirektīvas 8. pantā; |
| --- | --- |

R.

tā kā konkurences veicināšana elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā līdztekus ieguldījumu veicināšanai ir viens no galvenajiem politikas mērķiem, kas noteikti Pamatdirektīvas 8. pantā;

| S. | tā kā, neraugoties uz sasniegto, ES virzība uz digitalizācijas programmā noteikto platjoslas mērķu sasniegšanu paredzētajā laika posmā ir visai lēna; |
| --- | --- |

S.

tā kā, neraugoties uz sasniegto, ES virzība uz digitalizācijas programmā noteikto platjoslas mērķu sasniegšanu paredzētajā laika posmā ir visai lēna;

| T. | tā kā piekļuve ātrdarbīgam platjoslas internetam tiek ieviesta pakāpeniski (54 % Eiropas mājsaimniecību patlaban ir pieejams ātrums, kas pārsniedz 30 Mb/s), taču Eiropas patērētāji šāda veida piekļuvi izvēlas lēni (tikai 4,2 % mājsaimniecību); tā kā īpaši ātra piekļuve internetam (vairāk par 100 Mb/s) tiek ieviesta lēni – tikai 3,4 % no visām fiksētajām līnijām, un lietotāju pieprasījums ir neliels – šādas līnijas izmanto tikai aptuveni 2 % mājsaimniecību (1); |
| --- | --- |

T.

tā kā piekļuve ātrdarbīgam platjoslas internetam tiek ieviesta pakāpeniski (54 % Eiropas mājsaimniecību patlaban ir pieejams ātrums, kas pārsniedz 30 Mb/s), taču Eiropas patērētāji šāda veida piekļuvi izvēlas lēni (tikai 4,2 % mājsaimniecību); tā kā īpaši ātra piekļuve internetam (vairāk par 100 Mb/s) tiek ieviesta lēni – tikai 3,4 % no visām fiksētajām līnijām, un lietotāju pieprasījums ir neliels – šādas līnijas izmanto tikai aptuveni 2 % mājsaimniecību (1);

| U. | tā kā pārredzamība attiecībā uz informācijas plūsmas pārvaldību tīklos pati par sevi negarantē tīkla neitralitāti; |
| --- | --- |

U.

tā kā pārredzamība attiecībā uz informācijas plūsmas pārvaldību tīklos pati par sevi negarantē tīkla neitralitāti;

| V. | tā kā jāpievērš uzmanība jautājumiem gan par elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju savstarpējo konkurenci, gan konkurenci starp minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši saistībā ar apdraudējumu interneta atklātajam raksturam; |
| --- | --- |

V.

tā kā jāpievērš uzmanība jautājumiem gan par elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju savstarpējo konkurenci, gan konkurenci starp minētajiem pakalpojumu sniedzējiem un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši saistībā ar apdraudējumu interneta atklātajam raksturam;

| W. | tā kā daudzos tīklos joprojām pastāv šķēršļi konkurencei, ņemot vērā to, ka tīkla neitralitātes princips tā arī nav definēts un piemērots, lai nodrošinātu galalietotājiem paredzēto pakalpojumu nediskriminēšanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā daudzos tīklos joprojām pastāv šķēršļi konkurencei, ņemot vērā to, ka tīkla neitralitātes princips tā arī nav definēts un piemērots, lai nodrošinātu galalietotājiem paredzēto pakalpojumu nediskriminēšanu;

| X. | tā kā 4G pieslēguma ieviešanu Eiropā ir apgrūtinājusi nepietiekama koordinācija radiofrekvenču spektra piešķiršanā, jo īpaši dalībvalstu kavēšanās veikt licencēšanas procedūras, lai līdz 2013. gada 1. janvārim ļautu izmantot 800 MHz frekvenču joslu elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā paredzēts radiofrekvenču spektra politikas programmā; |
| --- | --- |

X.

tā kā 4G pieslēguma ieviešanu Eiropā ir apgrūtinājusi nepietiekama koordinācija radiofrekvenču spektra piešķiršanā, jo īpaši dalībvalstu kavēšanās veikt licencēšanas procedūras, lai līdz 2013. gada 1. janvārim ļautu izmantot 800 MHz frekvenču joslu elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā paredzēts radiofrekvenču spektra politikas programmā;

| Y. | tā kā radiofrekvenču spektra politikas programmas virzītāji ir aicinājuši Komisiju pārskatīt 400 MHz līdz 6 GHz robežās esošā frekvenču spektra izmantošanu un novērtēt, vai būtu iespējams atbrīvot papildu spektru un padarīt to pieejamu jauniem lietojumiem, piemēram, 700 MHz frekvenču joslā, bet ne tikai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā radiofrekvenču spektra politikas programmas virzītāji ir aicinājuši Komisiju pārskatīt 400 MHz līdz 6 GHz robežās esošā frekvenču spektra izmantošanu un novērtēt, vai būtu iespējams atbrīvot papildu spektru un padarīt to pieejamu jauniem lietojumiem, piemēram, 700 MHz frekvenču joslā, bet ne tikai;

| Z. | tā kā inovācijas un jaunu tehnoloģiju un infrastruktūru izstrāde būtu jāņem vērā, novērtējot tiesiskā regulējuma ietekmi uz lietotājiem un patērētājiem pieejamajām iespējām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā inovācijas un jaunu tehnoloģiju un infrastruktūru izstrāde būtu jāņem vērā, novērtējot tiesiskā regulējuma ietekmi uz lietotājiem un patērētājiem pieejamajām iespējām;

| AA. | tā kā regulējumam vajadzētu palikt neitrālam un uz līdzvērtīgiem pakalpojumiem būtu jāattiecina vienādi noteikumi, |
| --- | --- |

AA.

tā kā regulējumam vajadzētu palikt neitrālam un uz līdzvērtīgiem pakalpojumiem būtu jāattiecina vienādi noteikumi,

| 1. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis kavējas transponēt 2009. gadā veiktos grozījumus reglamentējošajos noteikumos, un vērš uzmanību uz iekšējā sakaru tirgus sadrumstalotību, ko izraisa atšķirīga reglamentējošo noteikumu īstenošana 28 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis kavējas transponēt 2009. gadā veiktos grozījumus reglamentējošajos noteikumos, un vērš uzmanību uz iekšējā sakaru tirgus sadrumstalotību, ko izraisa atšķirīga reglamentējošo noteikumu īstenošana 28 dalībvalstīs;

| 2. | uzsver – lai gan regulējumā ir panākts būtisks progress virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ES telekomunikāciju tirgus joprojām ir sadrumstalots, ņemot vēra atšķirības dažādās dalībvalstīs, apgrūtinot uzņēmumu un iedzīvotāju iespējas pilnībā izmantot vienoto tirgu; |
| --- | --- |

2.

uzsver – lai gan regulējumā ir panākts būtisks progress virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ES telekomunikāciju tirgus joprojām ir sadrumstalots, ņemot vēra atšķirības dažādās dalībvalstīs, apgrūtinot uzņēmumu un iedzīvotāju iespējas pilnībā izmantot vienoto tirgu;

| 3. | uzskata, ka veicināt inovācijas, ekonomisko izaugsmi un darbvietu radīšanu, kā arī piedāvāt galalietotājiem konkurētspējīgas cenas var tikai ar konkurētspējīgu Eiropas tirgu ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka veicināt inovācijas, ekonomisko izaugsmi un darbvietu radīšanu, kā arī piedāvāt galalietotājiem konkurētspējīgas cenas var tikai ar konkurētspējīgu Eiropas tirgu ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu jomā;

| 4. | uzskata, ka par nākamās pārskatīšanas mērķi būtu jāizvirza regulējuma turpmāka pilnveidošana, lai novērstu visus trūkumus un ņemtu vērā jaunākās norises tirgū, sociālajā un tehnoloģiju attīstībā, kā arī turpmākās tendences; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka par nākamās pārskatīšanas mērķi būtu jāizvirza regulējuma turpmāka pilnveidošana, lai novērstu visus trūkumus un ņemtu vērā jaunākās norises tirgū, sociālajā un tehnoloģiju attīstībā, kā arī turpmākās tendences;

| 5. | uzskata, ka visu reglamentējošo noteikumu pārskatīšanā ir jāņem vērā šādi aspekti:






  i) | universālā pakalpojuma sniegšanas saistību pārskatīšana (kas līdz šim vēl nav paveikta), iekļaujot saistības nodrošināt piekļuvi platjoslas interneta pieslēgumam par taisnīgu cenu, lai ņemtu vērā neatliekamo vajadzību samazināt atšķirības digitālajā jomā un tādējādi mazinātu valsts atbalsta pamatnostādnēs noteiktos ierobežojumus; |
| --- | --- | --- |

5.

uzskata, ka visu reglamentējošo noteikumu pārskatīšanā ir jāņem vērā šādi aspekti:

i)

universālā pakalpojuma sniegšanas saistību pārskatīšana (kas līdz šim vēl nav paveikta), iekļaujot saistības nodrošināt piekļuvi platjoslas interneta pieslēgumam par taisnīgu cenu, lai ņemtu vērā neatliekamo vajadzību samazināt atšķirības digitālajā jomā un tādējādi mazinātu valsts atbalsta pamatnostādnēs noteiktos ierobežojumus;

| ii) | VRI kompetence visos jautājumos, kas tiek risināti ar tiesisko regulējumu, tostarp spektra jomā; dalībvalstīs VRI piešķirtās pilnvaras un attiecīgi VRI neatkarības prasību joma; |
| --- | --- |

ii)

VRI kompetence visos jautājumos, kas tiek risināti ar tiesisko regulējumu, tostarp spektra jomā; dalībvalstīs VRI piešķirtās pilnvaras un attiecīgi VRI neatkarības prasību joma;

| iii) | sadarbība starp VRI un valsts konkurences iestādēm; |
| --- | --- |

iii)

sadarbība starp VRI un valsts konkurences iestādēm;

| iv) | koplietošanas un saskaņošanas saistības attiecībā uz piekļuvi tīklam (PD 12. pants), ņemot vērā, ka atsevišķās dalībvalstīs VRI nav minēto regulatīvo pilnvaru; |
| --- | --- |

iv)

koplietošanas un saskaņošanas saistības attiecībā uz piekļuvi tīklam (PD 12. pants), ņemot vērā, ka atsevišķās dalībvalstīs VRI nav minēto regulatīvo pilnvaru;

| v) | noteikumi par būtiskas ietekmes novēršanu (PD 14. pants) un kopēju dominējošu stāvokli (PD II pielikums), ņemot vērā, ka arī pēc 2009. gadā veiktajiem grozījumiem VRI joprojām saskaras ar sarežģījumiem šo instrumentu izmantošanā; |
| --- | --- |

v)

noteikumi par būtiskas ietekmes novēršanu (PD 14. pants) un kopēju dominējošu stāvokli (PD II pielikums), ņemot vērā, ka arī pēc 2009. gadā veiktajiem grozījumiem VRI joprojām saskaras ar sarežģījumiem šo instrumentu izmantošanā;

| vi) | tirgus Vienotā tirgus pārskata procesi; |
| --- | --- |

vi)

tirgus Vienotā tirgus pārskata procesi;

| vii) | to pakalpojumu ietekme, ar kuriem var pilnībā aizstāt tradicionālo pakalpojumu sniedzēju nodrošinātos pakalpojumus; atsevišķos gadījumos būtu vajadzīgi paskaidrojumi, kā panākt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti, kā arī paskaidrojumi par nošķīrumu starp pakalpojumiem, kas saistīti ar “informācijas sabiedrību”, un pakalpojumiem, kas saistīti ar “elektroniskajiem sakariem”; |
| --- | --- |

vii)

to pakalpojumu ietekme, ar kuriem var pilnībā aizstāt tradicionālo pakalpojumu sniedzēju nodrošinātos pakalpojumus; atsevišķos gadījumos būtu vajadzīgi paskaidrojumi, kā panākt regulējuma tehnoloģisko neitralitāti, kā arī paskaidrojumi par nošķīrumu starp pakalpojumiem, kas saistīti ar “informācijas sabiedrību”, un pakalpojumiem, kas saistīti ar “elektroniskajiem sakariem”;

| viii) | nepieciešamība atcelt pārmērīgu regulējumu; |
| --- | --- |

viii)

nepieciešamība atcelt pārmērīgu regulējumu;

| ix) | regulējuma atcelšana, ja tirgus analīze apliecina efektīvu attiecīgā tirgus konkurētspēju, kā arī iespējas un līdzekļus paildzinātai uzraudzībai; |
| --- | --- |

ix)

regulējuma atcelšana, ja tirgus analīze apliecina efektīvu attiecīgā tirgus konkurētspēju, kā arī iespējas un līdzekļus paildzinātai uzraudzībai;

| x) | jānodrošina VRI iespēja ziņot par savu pieredzi attiecībā uz nediskriminācijas saistībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

x)

jānodrošina VRI iespēja ziņot par savu pieredzi attiecībā uz nediskriminācijas saistībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;

| xi) | 7. un 7.a pantā paredzēto procedūru (kopregulējums) efektivitāte un īstenošana – lai gan Komisija un BEREC kopumā piekrīt, ka tās darbojas labi, radot pienācīgu līdzsvaru, Komisija apgalvo, ka dažos gadījumos VRI nebija pielāgojušas visus savus regulatīvos pasākumus vai tos pielāgoja lēni, bet BEREC pauž neapmierinātību ar saspringtajiem laika ierobežojumiem; |
| --- | --- |

xi)

7. un 7.a pantā paredzēto procedūru (kopregulējums) efektivitāte un īstenošana – lai gan Komisija un BEREC kopumā piekrīt, ka tās darbojas labi, radot pienācīgu līdzsvaru, Komisija apgalvo, ka dažos gadījumos VRI nebija pielāgojušas visus savus regulatīvos pasākumus vai tos pielāgoja lēni, bet BEREC pauž neapmierinātību ar saspringtajiem laika ierobežojumiem;

| xii) | situācija, kad II posma procedūra nav sākta, jo VRI ir anulējusi savu pasākuma projektu vai nav ierosinājusi kādā konkrētā tirgū konstatētās problēmas risinājumu, un vienīgā iespēja ir sākt pārkāpuma procedūru – abos minētajos gadījumos vajadzētu būt veidam, kā uzsākt atbilstīgu 7. un 7.a pantā minēto procedūru; |
| --- | --- |

xii)

situācija, kad II posma procedūra nav sākta, jo VRI ir anulējusi savu pasākuma projektu vai nav ierosinājusi kādā konkrētā tirgū konstatētās problēmas risinājumu, un vienīgā iespēja ir sākt pārkāpuma procedūru – abos minētajos gadījumos vajadzētu būt veidam, kā uzsākt atbilstīgu 7. un 7.a pantā minēto procedūru;

| xiii) | 19. pantā minētās procedūras efektivitāte un īstenošana – Komisija divas reizes ir izmantojusi savas 19. pantā paredzētās pilnvaras (2010. gada septembra Ieteikums par nākamās paaudzes piekļuves tīkliem (NGA) un Ieteikums par nediskriminēšanu un cenas noteikšanas metodiku); ņemot vērā to, ka atšķirībā no 7. un 7.a panta uz 19. panta procedūru neattiecas noteikts laika grafiks, dialogs starp BEREC un Komisiju par regulējuma jautājumiem nenoritēja raiti, un BEREC pauda neapmierinātību ar to, ka tās atzinums tika pieprasīts ļoti īsā laikposmā, bet Komisija bija neapmierināta ar VRI pasivitāti sagatavošanas un īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

xiii)

19. pantā minētās procedūras efektivitāte un īstenošana – Komisija divas reizes ir izmantojusi savas 19. pantā paredzētās pilnvaras (2010. gada septembra Ieteikums par nākamās paaudzes piekļuves tīkliem (NGA) un Ieteikums par nediskriminēšanu un cenas noteikšanas metodiku); ņemot vērā to, ka atšķirībā no 7. un 7.a panta uz 19. panta procedūru neattiecas noteikts laika grafiks, dialogs starp BEREC un Komisiju par regulējuma jautājumiem nenoritēja raiti, un BEREC pauda neapmierinātību ar to, ka tās atzinums tika pieprasīts ļoti īsā laikposmā, bet Komisija bija neapmierināta ar VRI pasivitāti sagatavošanas un īstenošanas posmā;

| xiv) | Eiropas mēroga pakalpojumi un pakalpojumu sniedzēji, ņemot vērā (neizmantotos) PD 15. panta 4. punkta noteikumus, kuros paredzēts, ka Komisija var noteikt vairāku valstu tirgus; uzmanība vairāk būtu jāvērš uz sakaru pakalpojumu konkurētspējīgu nodrošināšanu ES uzņēmumiem un uz efektīvu un saskaņotu uzņēmumu līmeņa tiesiskās aizsardzības pasākumu piemērošanu visā ES; |
| --- | --- |

xiv)

Eiropas mēroga pakalpojumi un pakalpojumu sniedzēji, ņemot vērā (neizmantotos) PD 15. panta 4. punkta noteikumus, kuros paredzēts, ka Komisija var noteikt vairāku valstu tirgus; uzmanība vairāk būtu jāvērš uz sakaru pakalpojumu konkurētspējīgu nodrošināšanu ES uzņēmumiem un uz efektīvu un saskaņotu uzņēmumu līmeņa tiesiskās aizsardzības pasākumu piemērošanu visā ES;

| xv) | vairāku valstu tirgu noteikšana kā pirmais solis, vismaz attiecībā uz uzņēmumu pakalpojumiem; paredzēšana, ka pakalpojumu sniedzēji var ziņot BEREC par savu nodomu apkalpot šādus tirgus, un BEREC veikta to pakalpojumu sniedzēju uzraudzība, kuri apkalpo šādus tirgus; |
| --- | --- |

xv)

vairāku valstu tirgu noteikšana kā pirmais solis, vismaz attiecībā uz uzņēmumu pakalpojumiem; paredzēšana, ka pakalpojumu sniedzēji var ziņot BEREC par savu nodomu apkalpot šādus tirgus, un BEREC veikta to pakalpojumu sniedzēju uzraudzība, kuri apkalpo šādus tirgus;

| xvi) | BEREC un tās darbība, kā arī tās kompetences jomas paplašināšana; |
| --- | --- |

xvi)

BEREC un tās darbība, kā arī tās kompetences jomas paplašināšana;

| xvii) | brīvas piekļuves saturam nodrošināšana visiem saskaņā ar PD 1. panta 3.a punktu un tīkla neitralitāte, pamatojoties uz PD 8. panta 4. punkta g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

xvii)

brīvas piekļuves saturam nodrošināšana visiem saskaņā ar PD 1. panta 3.a punktu un tīkla neitralitāte, pamatojoties uz PD 8. panta 4. punkta g) apakšpunktu;

| xviii) | Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem; |
| --- | --- |

xviii)

Ieteikums par attiecīgajiem tirgiem;

| xix) | noteikumi par iekārtām, tostarp iekārtu un operētājsistēmu sasaistīšanu; |
| --- | --- |

xix)

noteikumi par iekārtām, tostarp iekārtu un operētājsistēmu sasaistīšanu;

| xx) | nesenās attīstības tendences pasaulē kiberdrošības un kiberspiegošanas jomā un Eiropas iedzīvotāju gaidas, ka elektronisko sakaru un informācijas sabiedrības pakalpojumu izmantošanā tiek ievērotas viņu tiesības uz privātumu; |
| --- | --- |

xx)

nesenās attīstības tendences pasaulē kiberdrošības un kiberspiegošanas jomā un Eiropas iedzīvotāju gaidas, ka elektronisko sakaru un informācijas sabiedrības pakalpojumu izmantošanā tiek ievērotas viņu tiesības uz privātumu;

| xxi) | fakts, ka internets ir kļuvis par būtiski svarīgu infrastruktūru visdažādāko ekonomisko un sociālo darbību veikšanai; |
| --- | --- |

xxi)

fakts, ka internets ir kļuvis par būtiski svarīgu infrastruktūru visdažādāko ekonomisko un sociālo darbību veikšanai;

| 6. | uzskata, ka svarīgākajiem pārskatīšanas mērķiem ir jāietver šādi aspekti:






  i) | nodrošināt vienu un to pašu noteikumu piemērošanu pilnībā aizstājamiem pakalpojumiem; šajā nolūkā būtu jāņem vērā elektronisko komunikāciju pakalpojuma definīcija PD 2. panta c) punktā; |
| --- | --- | --- |

6.

uzskata, ka svarīgākajiem pārskatīšanas mērķiem ir jāietver šādi aspekti:

i)

nodrošināt vienu un to pašu noteikumu piemērošanu pilnībā aizstājamiem pakalpojumiem; šajā nolūkā būtu jāņem vērā elektronisko komunikāciju pakalpojuma definīcija PD 2. panta c) punktā;

| ii) | nodrošināt to, lai patērētājiem būtu pieejama vispusīga un saprotama informācija par interneta pieslēguma ātrumiem, lai ļautu viņiem salīdzināt dažādu operatoru piedāvājumus; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt to, lai patērētājiem būtu pieejama vispusīga un saprotama informācija par interneta pieslēguma ātrumiem, lai ļautu viņiem salīdzināt dažādu operatoru piedāvājumus;

| iii) | turpināt veicināt efektīvu un ilgtspējīgu konkurenci, kas ir galvenais efektīvu ieguldījumu virzītājspēks ilgtermiņā; |
| --- | --- |

iii)

turpināt veicināt efektīvu un ilgtspējīgu konkurenci, kas ir galvenais efektīvu ieguldījumu virzītājspēks ilgtermiņā;

| iv) | veicināt konkurenci Eiropas ātrdarbīga platjoslas interneta tirgū; |
| --- | --- |

iv)

veicināt konkurenci Eiropas ātrdarbīga platjoslas interneta tirgū;

| v) | nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu regulējumu attiecībā uz ieguldījumiem; |
| --- | --- |

v)

nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu regulējumu attiecībā uz ieguldījumiem;

| vi) | nodrošināt saskaņotu, konsekventu un efektīvu piemērošanu; |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt saskaņotu, konsekventu un efektīvu piemērošanu;

| vii) | veicināt Eiropas mēroga pakalpojumu sniedzēju izveidi un pārrobežu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

vii)

veicināt Eiropas mēroga pakalpojumu sniedzēju izveidi un pārrobežu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu;

| viii) | nodrošināt, ka regulējums ir atbilstošs digitālajam laikmetam un nodrošina tādu interneta vidi, kas atbalsta visu ekonomiku, un |
| --- | --- |

viii)

nodrošināt, ka regulējums ir atbilstošs digitālajam laikmetam un nodrošina tādu interneta vidi, kas atbalsta visu ekonomiku, un

| ix) | paaugstināt lietotāju uzticību iekšējam sakaru tirgum, tostarp izmantojot pasākumus, lai īstenotu turpmākos reglamentējošos noteikumus personas datu aizsardzībai, un pasākumus, lai veicinātu elektronisko sakaru drošību iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

ix)

paaugstināt lietotāju uzticību iekšējam sakaru tirgum, tostarp izmantojot pasākumus, lai īstenotu turpmākos reglamentējošos noteikumus personas datu aizsardzībai, un pasākumus, lai veicinātu elektronisko sakaru drošību iekšējā tirgū;

| 7. | uzskata, ka arī turpmāk par regulējuma vispārējo mērķi ir jāizvirza nozares konkurences un ieguldījumu vides veicināšana, kas sniedz priekšrocības patērētājiem un lietotājiem, vienlaikus atbalstot patiesa elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidi un veicinot Savienības konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka arī turpmāk par regulējuma vispārējo mērķi ir jāizvirza nozares konkurences un ieguldījumu vides veicināšana, kas sniedz priekšrocības patērētājiem un lietotājiem, vienlaikus atbalstot patiesa elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidi un veicinot Savienības konkurētspēju pasaulē;

| 8. | uzsver, ka reglamentējošajiem noteikumiem jābūt saskaņotiem, atbilstīgiem un efektīviem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka reglamentējošajiem noteikumiem jābūt saskaņotiem, atbilstīgiem un efektīviem;

| 9. | uzskata, ka regulējumam būtu jātiecas uz mērķi saglabāt konsekvenci un panākt juridisko noteiktību, lai nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu konkurenci, sniedzot Eiropas dalībniekiem visas iespējas; uzskata, ka visi Komisijas ierosinātie noteikumi, ieskaitot vienotu Eiropas licenci, ar patērētājiem saistītie jautājumi vai spektra izsoļu tehniskie noteikumi varētu būt nozīmīgi vienota sakaru tīkla izveidē, bet tie ir jāvērtē saistībā ar šo mērķi; uzskata, ka regulējuma pārskatīšanas procedūra, ko šajā dokumentā aicina veikt, ir jāuzskata par soli uz priekšu Eiropas digitālās ekonomikas pilnveidē, un tāpēc tajā būtu jāizmanto saskaņota un plānota pieeja; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka regulējumam būtu jātiecas uz mērķi saglabāt konsekvenci un panākt juridisko noteiktību, lai nodrošinātu taisnīgu un līdzsvarotu konkurenci, sniedzot Eiropas dalībniekiem visas iespējas; uzskata, ka visi Komisijas ierosinātie noteikumi, ieskaitot vienotu Eiropas licenci, ar patērētājiem saistītie jautājumi vai spektra izsoļu tehniskie noteikumi varētu būt nozīmīgi vienota sakaru tīkla izveidē, bet tie ir jāvērtē saistībā ar šo mērķi; uzskata, ka regulējuma pārskatīšanas procedūra, ko šajā dokumentā aicina veikt, ir jāuzskata par soli uz priekšu Eiropas digitālās ekonomikas pilnveidē, un tāpēc tajā būtu jāizmanto saskaņota un plānota pieeja;

| 10. | uzsver, ka informācijas nediskriminēšana tās sūtīšanas, pārraidīšanas un saņemšanas posmā ir nepieciešama, lai veicinātu inovāciju un novērstu iekļuves šķēršļus; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka informācijas nediskriminēšana tās sūtīšanas, pārraidīšanas un saņemšanas posmā ir nepieciešama, lai veicinātu inovāciju un novērstu iekļuves šķēršļus;

| 11. | uzsver, ka datu pārraides pārvaldības jomā ir iespējama pret konkurenci vērsta un diskriminējoša rīcība; tāpēc aicina dalībvalstis novērst jebkādus tīkla neitralitātes pārkāpumus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka datu pārraides pārvaldības jomā ir iespējama pret konkurenci vērsta un diskriminējoša rīcība; tāpēc aicina dalībvalstis novērst jebkādus tīkla neitralitātes pārkāpumus;

| 12. | norāda, ka noteikumi, kas VRI ļauj iejaukties, lai garantētu pakalpojumu kvalitāti konkurences noteikumiem neatbilstošas pakalpojumu bloķēšanas vai ierobežojumu gadījumā, apvienojumā ar līgumu lielāku pārredzamību ir iedarbīgi līdzekļi, ar kuriem var nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejami pakalpojumi, kurus tie ir izvēlējušies, un ka tie šos pakalpojumus var izmantot; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka noteikumi, kas VRI ļauj iejaukties, lai garantētu pakalpojumu kvalitāti konkurences noteikumiem neatbilstošas pakalpojumu bloķēšanas vai ierobežojumu gadījumā, apvienojumā ar līgumu lielāku pārredzamību ir iedarbīgi līdzekļi, ar kuriem var nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejami pakalpojumi, kurus tie ir izvēlējušies, un ka tie šos pakalpojumus var izmantot;

| 13. | uzsver, ka gadījumā, ja līdz ar labāko iespējamo piegādi par prioritāti tiek izvirzīta vienlaidu pakalpojumu kvalitāte, tas varētu apdraudēt tīkla neitralitātes principu; aicina Komisiju un regulatorus uzraudzīt šīs tendences un vajadzības gadījumā izmantot pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanas instrumentus, kas noteikti Direktīvas par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām 22. pantā; aicina vajadzības gadījumā apsvērt papildu likumdošanas pasākumus ES mērogā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka gadījumā, ja līdz ar labāko iespējamo piegādi par prioritāti tiek izvirzīta vienlaidu pakalpojumu kvalitāte, tas varētu apdraudēt tīkla neitralitātes principu; aicina Komisiju un regulatorus uzraudzīt šīs tendences un vajadzības gadījumā izmantot pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanas instrumentus, kas noteikti Direktīvas par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām 22. pantā; aicina vajadzības gadījumā apsvērt papildu likumdošanas pasākumus ES mērogā;

| 14. | uzsver – lai veicinātu inovācijas, palielinātu patērētāju izvēles iespējas, samazinātu izmaksas un efektīvāk ieviestu ātrdarbīgu elektronisko sakaru infrastruktūru, būtu jāizpēta un patērētājiem jāpiedāvā visdažādākie pasākumi un visas pieejamās tehnoloģijas, lai novērstu pakalpojumu kvalitātes samazināšanos, pieejas bloķēšanu un datu plūsmas ātruma samazināšanos tīklos; |
| --- | --- |

14.

uzsver – lai veicinātu inovācijas, palielinātu patērētāju izvēles iespējas, samazinātu izmaksas un efektīvāk ieviestu ātrdarbīgu elektronisko sakaru infrastruktūru, būtu jāizpēta un patērētājiem jāpiedāvā visdažādākie pasākumi un visas pieejamās tehnoloģijas, lai novērstu pakalpojumu kvalitātes samazināšanos, pieejas bloķēšanu un datu plūsmas ātruma samazināšanos tīklos;

| 15. | uzsver, ka valstu kompetentajām iestādēm būtu jātiecas piemērot tādus reglamentējošus principus, procedūras un nosacījumus spektra izmantošanai, kas Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem nerada šķēršļus tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā vairākās dalībvalstīs vai visā Savienībā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka valstu kompetentajām iestādēm būtu jātiecas piemērot tādus reglamentējošus principus, procedūras un nosacījumus spektra izmantošanai, kas Eiropas elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem nerada šķēršļus tīklu un pakalpojumu nodrošināšanā vairākās dalībvalstīs vai visā Savienībā;

| 16. | ir pārliecināts, ka paaugstināta spektra koordinācija apvienojumā ar vispārēju principu piemērošanu pareizai spektra izmantošanai visā Savienībā būtu nozīmīgs līdzeklis, lai risinātu prognozējamības trūkumu attiecībā uz spektra pieejamību, tādējādi veicinot ieguldījumus un apjomradītus ietaupījumus; |
| --- | --- |

16.

ir pārliecināts, ka paaugstināta spektra koordinācija apvienojumā ar vispārēju principu piemērošanu pareizai spektra izmantošanai visā Savienībā būtu nozīmīgs līdzeklis, lai risinātu prognozējamības trūkumu attiecībā uz spektra pieejamību, tādējādi veicinot ieguldījumus un apjomradītus ietaupījumus;

| 17. | uzsver, ka veicināšanas maksājumi un/vai izmantošanas tiesību atcelšana, ja netiek izmantots attiecīgais radiofrekvenču spektrs, varētu būt nozīmīgi pasākumi, lai atbrīvotu pietiekamu saskaņotu radiofrekvenču spektru augstas kapacitātes bezvadu platjoslas pakalpojumu veicināšanai; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka veicināšanas maksājumi un/vai izmantošanas tiesību atcelšana, ja netiek izmantots attiecīgais radiofrekvenču spektrs, varētu būt nozīmīgi pasākumi, lai atbrīvotu pietiekamu saskaņotu radiofrekvenču spektru augstas kapacitātes bezvadu platjoslas pakalpojumu veicināšanai;

| 18. | uzsver, ka 4G un 5G bezvadu pakalpojumu izsole Eiropas mērogā, nosakot ierobežotu skaitu licenču saņēmēju, kuri kopīgi apkalpo visu ES teritoriju, ļautu nodrošināt Eiropas mēroga bezvadu pakalpojumus, noārdot pamatus, uz kuriem balstās viesabonēšana; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka 4G un 5G bezvadu pakalpojumu izsole Eiropas mērogā, nosakot ierobežotu skaitu licenču saņēmēju, kuri kopīgi apkalpo visu ES teritoriju, ļautu nodrošināt Eiropas mēroga bezvadu pakalpojumus, noārdot pamatus, uz kuriem balstās viesabonēšana;

| 19. | aicina dalībvalstis par lielāku prioritāti izvirzīt ar elektronisko komunikāciju patērētājiem saistītos aspektus; uzsver, ka labi funkcionējoši tirgi ar labi informētiem un pārliecinātiem patērētājiem veido kopējā ES tirgus pamatu; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis par lielāku prioritāti izvirzīt ar elektronisko komunikāciju patērētājiem saistītos aspektus; uzsver, ka labi funkcionējoši tirgi ar labi informētiem un pārliecinātiem patērētājiem veido kopējā ES tirgus pamatu;

| 20. | uzsver – tā kā patērētāji aizvien biežāk izvēlas apvienotos līgumus, kuri aptver vairākus pakalpojumus, ir īpaši svarīgi stingri piemērot prasības attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz pirms līguma noslēgšanas, un informācijas atjaunināšanu par jau noslēgtajiem līgumiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver – tā kā patērētāji aizvien biežāk izvēlas apvienotos līgumus, kuri aptver vairākus pakalpojumus, ir īpaši svarīgi stingri piemērot prasības attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz pirms līguma noslēgšanas, un informācijas atjaunināšanu par jau noslēgtajiem līgumiem;

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt prasības saistībā ar informāciju, kas patērētājiem jāsniedz par pakalpojumu ierobežojumiem, ierīču subsīdijām un datu pārraides pārvaldību; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt maldinošas reklāmas aizlieguma konsekventu īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt prasības saistībā ar informāciju, kas patērētājiem jāsniedz par pakalpojumu ierobežojumiem, ierīču subsīdijām un datu pārraides pārvaldību; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt maldinošas reklāmas aizlieguma konsekventu īstenošanu;

| 22. | uzsver, ka satura komplektēšana var būt šķērslis operatora maiņai, un aicina Komisiju un BEREC ņemt vērā ar šo jautājumu saistītos iespējamos konkurenci traucējošos aspektus; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka satura komplektēšana var būt šķērslis operatora maiņai, un aicina Komisiju un BEREC ņemt vērā ar šo jautājumu saistītos iespējamos konkurenci traucējošos aspektus;

| 23. | norāda, ka ir gadījumi, kad operatori ir ierobežojuši patērētāju mobilo tālruņu koplietojuma funkcionalitāti (kas ļauj mobilo tālruni izmantot kā maršrutētāju/bezvadu interneta pieejas punktu), lai gan ar patērētāju noslēgtajā līgumā ir paredzēta neierobežota datu izmantošana; tādēļ aicina Komisiju un BEREC izvērtēt jautājumu par iespējami maldinošo reklāmu, ņemot vērā nepieciešamību ieviest lielāku skaidrību šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka ir gadījumi, kad operatori ir ierobežojuši patērētāju mobilo tālruņu koplietojuma funkcionalitāti (kas ļauj mobilo tālruni izmantot kā maršrutētāju/bezvadu interneta pieejas punktu), lai gan ar patērētāju noslēgtajā līgumā ir paredzēta neierobežota datu izmantošana; tādēļ aicina Komisiju un BEREC izvērtēt jautājumu par iespējami maldinošo reklāmu, ņemot vērā nepieciešamību ieviest lielāku skaidrību šajā jomā;

| 24. | norāda, ka dinamiskā tirgū ir svarīga iespēja mainīt operatoru un viegli pārnest numuru, kā arī nodrošināt līgumu pārredzamību un sniegt patērētājiem informāciju par izmaiņām līgumos; pauž nožēlu, ka nav sasniegti mērķi saistībā ar numuru pārnesamību, un aicina Komisiju un BEREC veikt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka dinamiskā tirgū ir svarīga iespēja mainīt operatoru un viegli pārnest numuru, kā arī nodrošināt līgumu pārredzamību un sniegt patērētājiem informāciju par izmaiņām līgumos; pauž nožēlu, ka nav sasniegti mērķi saistībā ar numuru pārnesamību, un aicina Komisiju un BEREC veikt atbilstīgus pasākumus;

| 25. | atbalsta dalībvalstis, kuras ir īstenojušas stingrākas prasības, lai nodrošinātu līdzvērtīgu pieejamību lietotājiem ar invaliditāti, un aicina visas dalībvalstis sekot to piemēram; aicina BEREC labāk popularizēt šos noteikumus un nodrošināt labāku pieejamību lietotājiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

25.

atbalsta dalībvalstis, kuras ir īstenojušas stingrākas prasības, lai nodrošinātu līdzvērtīgu pieejamību lietotājiem ar invaliditāti, un aicina visas dalībvalstis sekot to piemēram; aicina BEREC labāk popularizēt šos noteikumus un nodrošināt labāku pieejamību lietotājiem ar invaliditāti;

| 26. | pauž atzinību visām dalībvalstīm, kuras ir ieviesušas kopīgo neatliekamās palīdzības tālruņa numuru “112”; aicina uzlabot zvanītāja atrašanās vietas noteikšanas laiku; norāda, ka vairākas dalībvalstis jau ir konfigurējušas tehnoloģijas, ar kurām iespējams gandrīz tūlīt noteikt zvanītāja atrašanās vietu; |
| --- | --- |

26.

pauž atzinību visām dalībvalstīm, kuras ir ieviesušas kopīgo neatliekamās palīdzības tālruņa numuru “112”; aicina uzlabot zvanītāja atrašanās vietas noteikšanas laiku; norāda, ka vairākas dalībvalstis jau ir konfigurējušas tehnoloģijas, ar kurām iespējams gandrīz tūlīt noteikt zvanītāja atrašanās vietu;

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar “116” numuru praktisko ieviešanu, it īpaši attiecībā uz palīdzības dienestu ziņošanai par pazudušiem bērniem (116000); aicina Komisiju vairāk sekmēt šo numuru ieviešanu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar “116” numuru praktisko ieviešanu, it īpaši attiecībā uz palīdzības dienestu ziņošanai par pazudušiem bērniem (116000); aicina Komisiju vairāk sekmēt šo numuru ieviešanu;

| 28. | norāda, ka Komisija ir atteikusies no mērķa ieviest Eiropas mēroga tālruņu numerācijas sistēmu; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka Komisija ir atteikusies no mērķa ieviest Eiropas mēroga tālruņu numerācijas sistēmu;

| 29. | uzsver, ka ir gūti būtiski panākumi, nodrošinot sākuma līmeņa platjoslas pakalpojumu vispārēju pieejamību, tomēr atzīmē, ka progress ir bijis ļoti nevienmērīgs; mudina dalībvalstis sasniegt digitālās programmas mērķus, stimulējot privātos ieguldījumus un īstenojot publiskos ieguldījumus jaunā tīkla jaudā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir gūti būtiski panākumi, nodrošinot sākuma līmeņa platjoslas pakalpojumu vispārēju pieejamību, tomēr atzīmē, ka progress ir bijis ļoti nevienmērīgs; mudina dalībvalstis sasniegt digitālās programmas mērķus, stimulējot privātos ieguldījumus un īstenojot publiskos ieguldījumus jaunā tīkla jaudā;

| 30. | uzsver, ka arvien lielāki datu apjomi, nepietiekami spektra resursi, kā arī tehnoloģiju, iekārtu un satura konverģence liek īstenot datu plūsmas pārdomātu vadību un izmantot dažādas izplatīšanas metodes, piemēram, sadarbību starp digitālo virszemes apraidi un bezvadu platjoslas tīkliem. |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka arvien lielāki datu apjomi, nepietiekami spektra resursi, kā arī tehnoloģiju, iekārtu un satura konverģence liek īstenot datu plūsmas pārdomātu vadību un izmantot dažādas izplatīšanas metodes, piemēram, sadarbību starp digitālo virszemes apraidi un bezvadu platjoslas tīkliem.

| 31. | uzsver, ka pārskatīšana jāveic, pamatojoties uz plašu apspriešanos ar visām ieinteresētajām personām un visu jautājumu rūpīgu analīzi; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka pārskatīšana jāveic, pamatojoties uz plašu apspriešanos ar visām ieinteresētajām personām un visu jautājumu rūpīgu analīzi;

| 32. | tādēļ aicina Komisiju sākt nākamo visu reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu, lai tos varētu pienācīgi apspriest nākamajā Parlamenta sasaukumā; |
| --- | --- |

32.

tādēļ aicina Komisiju sākt nākamo visu reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu, lai tos varētu pienācīgi apspriest nākamajā Parlamenta sasaukumā;

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  SWD(2013)0217 Digitālās programmas progresa ziņojums, 43. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 22. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/176 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/176

---

P7_TA(2013)0425

Tarifu kvotas vīnam ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1215/2009 attiecībā uz tarifu kvotām vīnam (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0187), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0187),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0090/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0090/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0293/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0293/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt Parlamentam atkārtoti, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt Parlamentam atkārtoti, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2013)0099

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar kuru attiecībā uz tarifu kvotām vīnam groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1202/2013.)

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/177

---

P7_TA(2013)0426

Makrofinansiālā palīdzība Kirgizstānas Republikai ***II

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2016/C 208/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11703/1/2013 – C7-0314/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11703/1/2013 – C7-0314/2013),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0925), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0925),

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētāja 2013. gada 11. jūlija vēstuli, kurā pausta apņemšanās ieteikt plenārsēdē apstiprināt Padomes nostāju pirmajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētāja 2013. gada 11. jūlija vēstuli, kurā pausta apņemšanās ieteikt plenārsēdē apstiprināt Padomes nostāju pirmajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 72. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0334/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0334/2013),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 11.12.2012., P7_TA(2012)0466.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/178 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/178

---

P7_TA(2013)0427

In vitro diagnostikas medicīniskās ierīces ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/19)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz veselības aizsardzību augstā līmenī. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu šī regula saskaņo noteikumus par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz minētajām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskās veiktspējas pētījuma dalībniekiem ir garantēta drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz veselības aizsardzību augstā līmenī. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu šī regula saskaņo noteikumus par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz minētajām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskās veiktspējas pētījuma dalībniekiem ir garantēta drošība.

| (2) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz
  pacientu, lietotāju un tehnisko darbinieku
  veselības aizsardzību augstā līmenī. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību
  (LESD)
  114. pantu šī regula saskaņo noteikumus par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz
  LESD
  168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz minētajām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskās veiktspējas pētījuma dalībniekiem ir garantēta drošība. |
| --- | --- |

(2)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz
  pacientu, lietotāju un tehnisko darbinieku
  veselības aizsardzību augstā līmenī. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību
  (LESD)
  114. pantu šī regula saskaņo noteikumus par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz
  LESD
  168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz minētajām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskās veiktspējas pētījuma dalībniekiem ir garantēta drošība.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai uzlabotu veselības aizsardzību un drošību, ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība,
  riska klasifikācija,
  atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie
  pierādījumi
  , vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz
  in vitro diagnostikas medicīniskajām
  ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai uzlabotu veselības aizsardzību un drošību, ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība,
  riska klasifikācija,
  atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie
  pierādījumi
  , vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz
  in vitro diagnostikas medicīniskajām
  ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību.

| (3) | Lai uzlabotu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un tehnisko darbinieku
  veselības aizsardzību un drošību,
  jo īpaši atkritumu apsaimniekošanas ķēdē,
  ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie
  pētījumi un klīniskā izvērtēšana
  , vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un tehnisko darbinieku
  veselības aizsardzību un drošību,
  jo īpaši atkritumu apsaimniekošanas ķēdē,
  ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie
  pētījumi un klīniskā izvērtēšana
  , vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Kā in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (konkrēti attiecībā uz riska klasifikāciju, atbilstības novērtējuma procedūrām un klīniskajiem pierādījumiem), tā in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarei piemīt specifiskas īpatnības, kuru dēļ ir jāpieņem specifiski tiesību akti, kas nošķirti no tiesību aktiem par citām medicīniskām ierīcēm, taču abām nozarēm kopīgie horizontālie aspekti ir jāsaskaņo. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Kā in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (konkrēti attiecībā uz riska klasifikāciju, atbilstības novērtējuma procedūrām un klīniskajiem pierādījumiem), tā in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarei piemīt specifiskas īpatnības, kuru dēļ ir jāpieņem specifiski tiesību akti, kas nošķirti no tiesību aktiem par citām medicīniskām ierīcēm, taču abām nozarēm kopīgie horizontālie aspekti ir jāsaskaņo.

| (5) | Kā in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (konkrēti attiecībā uz riska klasifikāciju, atbilstības novērtējuma procedūrām un klīniskajiem pierādījumiem), tā in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarei piemīt specifiskas īpatnības, kuru dēļ ir jāpieņem specifiski tiesību akti, kas nošķirti no tiesību aktiem par citām medicīniskām ierīcēm, taču abām nozarēm kopīgie horizontālie aspekti ir jāsaskaņo
  , nemazinot vajadzību pēc inovācijām Savienībā
  . |
| --- | --- |

(5)

Kā in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm (konkrēti attiecībā uz riska klasifikāciju, atbilstības novērtējuma procedūrām un klīniskajiem pierādījumiem), tā in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarei piemīt specifiskas īpatnības, kuru dēļ ir jāpieņem specifiski tiesību akti, kas nošķirti no tiesību aktiem par citām medicīniskām ierīcēm, taču abām nozarēm kopīgie horizontālie aspekti ir jāsaskaņo
  , nemazinot vajadzību pēc inovācijām Savienībā
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Regulējot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomu, būtu jāņem vērā lielais skaits mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kas tajā darbojas, vienlaikus nepieļaujot, ka rodas apdraudējumi veselībai un drošībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Regulējot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomu, būtu jāņem vērā lielais skaits mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kas tajā darbojas, vienlaikus nepieļaujot, ka rodas apdraudējumi veselībai un drošībai.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Būtu jāizveido daudznozaru Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kurā darbotos eksperti un ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, lai vajadzības gadījumā sniegtu zinātniskas konsultācijas Komisijai, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG) un dalībvalstīm par medicīnisko tehnoloģiju jautājumiem, izstrādājumu tiesisko statusu un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Būtu jāizveido daudznozaru Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kurā darbotos eksperti un ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, lai vajadzības gadījumā sniegtu zinātniskas konsultācijas Komisijai, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG) un dalībvalstīm par medicīnisko tehnoloģiju jautājumiem, izstrādājumu tiesisko statusu un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tas
  , vai izstrādājums
  ir
  šīs regulas darbības jomā,
  būtu jālemj dalībvalstīm,
  izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Vajadzības gadījumā
  lēmumu par
  to
  , vai
  uz izstrādājumu attiecas in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces vai in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma definīcija, var pieņemt Komisija, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tas
  , vai izstrādājums
  ir
  šīs regulas darbības jomā,
  būtu jālemj dalībvalstīm,
  izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Vajadzības gadījumā
  lēmumu par
  to
  , vai
  uz izstrādājumu attiecas in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces vai in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma definīcija, var pieņemt Komisija, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi
  .

| (8) | Lai nodrošinātu visās dalībvalstīs saskaņotu klasifikāciju
  ,
  jo īpaši attiecībā uz robežgadījumiem, Komisijai pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC būtu jālemj,
  vai izstrādājums
  vai izstrādājumu grupa ietilpst
  šīs regulas darbības jomā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisiju pieņemt
  lēmumu par
  izstrādājuma
  ,
  izstrādājumu kategorijas
  vai
  grupas atbilstošu tiesisko statusu
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu visās dalībvalstīs saskaņotu klasifikāciju
  ,
  jo īpaši attiecībā uz robežgadījumiem, Komisijai pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC būtu jālemj,
  vai izstrādājums
  vai izstrādājumu grupa ietilpst
  šīs regulas darbības jomā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisiju pieņemt
  lēmumu par
  izstrādājuma
  ,
  izstrādājumu kategorijas
  vai
  grupas atbilstošu tiesisko statusu
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Tādos gadījumos, kad pacientiem ir steidzami vajadzīga medicīniskā palīdzība vai medicīniskā palīdzība nav sniegta, piemēram, jaunu patogēnu un retu slimību gadījumā, jābūt iespējai, ka vienā veselības iestādē iekšēji ražo, pārveido un izmanto ierīces, un tādējādi nekomerciālā un elastīgā sistēmā apmierina konkrētas vajadzības, kuras nevar apmierināt, izmantojot pieejamo ierīci, kas marķēta ar CE zīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Tādos gadījumos, kad pacientiem ir steidzami vajadzīga medicīniskā palīdzība vai medicīniskā palīdzība nav sniegta, piemēram, jaunu patogēnu un retu slimību gadījumā, jābūt iespējai, ka vienā veselības iestādē iekšēji ražo, pārveido un izmanto ierīces, un tādējādi nekomerciālā un elastīgā sistēmā apmierina konkrētas vajadzības, kuras nevar apmierināt, izmantojot pieejamo ierīci, kas marķēta ar CE zīmi.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Tomēr šai regulai vajadzētu attiekties uz ierīcēm, kas ir ražotas ar veselības aprūpi nesaistītu iestāžu laboratorijās un nodotas ekspluatācijā, nelaižot tās tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/35/ES

   (2)

  vajadzētu būt atsauces dokumentam, lai nodrošinātu to cilvēku pienācīgu aizsardzību, kuri strādā darbojošos magnētiskās rezonanses ierīču tuvumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/35/ES

   (2)

  vajadzētu būt atsauces dokumentam, lai nodrošinātu to cilvēku pienācīgu aizsardzību, kuri strādā darbojošos magnētiskās rezonanses ierīču tuvumā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Būtu jānodrošina, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Būtu jānodrošina, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.

| (22) | Būtu jānodrošina, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.
  Šai personai ne tikai jānodrošina normatīvā atbilstība, bet tā varētu būt atbildīga par atbilstību arī citās jomās, piemēram, ražošanas procesa un kvalitātes novērtējuma jomā. Par normatīvo atbilstību atbildīgās personas kvalifikācijas prasībām nevajadzētu skart valstu noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju, it īpaši attiecībā uz pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, ja šādas prasības var tikt izpildītas ar dažādām izglītības un profesionālās apmācības sistēmām valstu līmenī. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jānodrošina, lai in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.
  Šai personai ne tikai jānodrošina normatīvā atbilstība, bet tā varētu būt atbildīga par atbilstību arī citās jomās, piemēram, ražošanas procesa un kvalitātes novērtējuma jomā. Par normatīvo atbilstību atbildīgās personas kvalifikācijas prasībām nevajadzētu skart valstu noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju, it īpaši attiecībā uz pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, ja šādas prasības var tikt izpildītas ar dažādām izglītības un profesionālās apmācības sistēmām valstu līmenī.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Lai nodrošinātu kompensācijas un apmaksātu saistīto ārstēšanu tiem pacientiem, kuriem bojātas in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces dēļ nodarīts kaitējums, un lai nodrošinātu, ka kaitējuma risks, kā arī ražotāja maksātnespējas risks netiek novirzīts uz pacientiem, kas guvuši kaitējumu no bojātas in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, ražotāju pienākums ir veikt civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu ar atbilstošu minimālo segumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Lai nodrošinātu kompensācijas un apmaksātu saistīto ārstēšanu tiem pacientiem, kuriem bojātas in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces dēļ nodarīts kaitējums, un lai nodrošinātu, ka kaitējuma risks, kā arī ražotāja maksātnespējas risks netiek novirzīts uz pacientiem, kas guvuši kaitējumu no bojātas in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, ražotāju pienākums ir veikt civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu ar atbilstošu minimālo segumu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Parasti uz in vitro diagnostikas
  medicīnas
  ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam uzdevumam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Parasti uz in vitro diagnostikas
  medicīnas
  ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam uzdevumam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.

| (26) | Parasti uz in vitro diagnostikas
  medicīniskām
  ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam uzdevumam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.
  Tomēr dalībvalstīm vajadzētu ļaut pieņemt lēmumu par to, vai ierobežot kāda konkrēta veida in vitro diagnostikas ierīces izmantošanu attiecībā uz aspektiem, uz ko šī regula neatteicas. |
| --- | --- |

(26)

Parasti uz in vitro diagnostikas
  medicīniskām
  ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam uzdevumam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.
  Tomēr dalībvalstīm vajadzētu ļaut pieņemt lēmumu par to, vai ierobežot kāda konkrēta veida in vitro diagnostikas ierīces izmantošanu attiecībā uz aspektiem, uz ko šī regula neatteicas.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī
  slimnīcu iepirkumu politika un krājumu uzskaite
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī
  slimnīcu iepirkumu politika un krājumu uzskaite
  .

| (27) | In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī
  iepirkumu un atkritumu apsaimniekošanas politika un slimnīcu, vairumtirgotāju un farmaceitu krājumu pārvaldība un, ja iespējams, tai vajadzētu būt saderīgai ar citām autentifikācijas sistēmām, kas jau tiek izmantotas šādās iestādēs
  . |
| --- | --- |

(27)

In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī
  iepirkumu un atkritumu apsaimniekošanas politika un slimnīcu, vairumtirgotāju un farmaceitu krājumu pārvaldība un, ja iespējams, tai vajadzētu būt saderīgai ar citām autentifikācijas sistēmām, kas jau tiek izmantotas šādās iestādēs
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Pārredzamībai un
  labākai informētībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem
  un
  veselības aprūpes speciālistiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Pārredzamībai un
  labākai informētībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem
  un
  veselības aprūpes speciālistiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai.

| (28) | Paredzētajam lietotājam atbilstīgi sniegtās informācijas
  pārredzamībai un
  pienācīgai pieejamībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem, veselības aprūpes speciālistiem
  un visām citām iesaistītajām personām
  iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai. |
| --- | --- |

(28)

Paredzētajam lietotājam atbilstīgi sniegtās informācijas
  pārredzamībai un
  pienācīgai pieejamībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem, veselības aprūpes speciālistiem
  un visām citām iesaistītajām personām
  iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un kā neatņemama sastāvdaļa jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskajiem pētījumiem, kuri nozīmē risku pētāmajām personām, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību, optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām institūcijām vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un kā neatņemama sastāvdaļa jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskajiem pētījumiem, kuri nozīmē risku pētāmajām personām, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību, optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām institūcijām vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku.

| (29) | Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un kā neatņemama sastāvdaļa jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskajiem pētījumiem, kuri nozīmē risku pētāmajām personām, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību,
  nodrošinot labāku informācijas pieejamību sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem,
  optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām institūcijām vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku. |
| --- | --- |

(29)

Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un kā neatņemama sastāvdaļa jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskajiem pētījumiem, kuri nozīmē risku pētāmajām personām, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību,
  nodrošinot labāku informācijas pieejamību sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem,
  optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām institūcijām vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Eudamed elektroniskajām sistēmām
  , kas attiecas uz tirgū esošām ierīcēm, attiecīgajiem uzņēmējiem un sertifikātiem,
  būtu jānodrošina,
  lai
  sabiedrība
  būtu
  pietiekami
  informēta
  par Savienības tirgū esošajām ierīcēm. Klīniskās veiktspējas pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm, kā arī ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu valsts kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Eudamed elektroniskajām sistēmām
  , kas attiecas uz tirgū esošām ierīcēm, attiecīgajiem uzņēmējiem un sertifikātiem,
  būtu jānodrošina,
  lai
  sabiedrība
  būtu
  pietiekami
  informēta
  par Savienības tirgū esošajām ierīcēm. Klīniskās veiktspējas pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm, kā arī ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu valsts kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.

| (30) | Eudamed elektroniskajām sistēmām būtu jānodrošina,
  ka
  sabiedrība
  un veselības aprūpes speciālisti ir
  pietiekami
  informēti
  par Savienības tirgū esošajām ierīcēm.
  Ir ļoti svarīgi, lai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem tiktu nodrošināta pienācīga piekļuve tām Eudamed elektronisko sistēmu daļām, kurās ir būtiska informācija par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras var apdraudēt sabiedrības veselību un drošību. Ja šāda piekļuve ir ierobežota, vajadzētu būt iespējai esošo informāciju par in vitro medicīniskajām ierīcēm atklāt pēc pamatota pieprasījuma, ja vien piekļuves ierobežojuma pamatā nav konfidencialitātes apsvērumi.
  Klīniskās veiktspējas pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm, kā arī ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu valsts kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.
  Regulāriem pārskatiem par vigilanci un tirgus uzraudzības informācijai vajadzētu būt pieejamiem veselības aprūpes speciālistiem un sabiedrībai. |
| --- | --- |

(30)

Eudamed elektroniskajām sistēmām būtu jānodrošina,
  ka
  sabiedrība
  un veselības aprūpes speciālisti ir
  pietiekami
  informēti
  par Savienības tirgū esošajām ierīcēm.
  Ir ļoti svarīgi, lai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem tiktu nodrošināta pienācīga piekļuve tām Eudamed elektronisko sistēmu daļām, kurās ir būtiska informācija par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kuras var apdraudēt sabiedrības veselību un drošību. Ja šāda piekļuve ir ierobežota, vajadzētu būt iespējai esošo informāciju par in vitro medicīniskajām ierīcēm atklāt pēc pamatota pieprasījuma, ja vien piekļuves ierobežojuma pamatā nav konfidencialitātes apsvērumi.
  Klīniskās veiktspējas pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm, kā arī ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu valsts kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.
  Regulāriem pārskatiem par vigilanci un tirgus uzraudzības informācijai vajadzētu būt pieejamiem veselības aprūpes speciālistiem un sabiedrībai.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražotājiem katras šādas ierīces
  galvenie
  drošuma un veiktspējas
  aspekti
  un klīniskā
  novērtējuma rezultāti būtu jāapkopo dokumentā, kuram
  vajadzētu būt publiski pieejamam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražotājiem katras šādas ierīces
  galvenie
  drošuma un veiktspējas
  aspekti
  un klīniskā
  novērtējuma rezultāti būtu jāapkopo dokumentā, kuram
  vajadzētu būt publiski pieejamam.

| (32) | Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražotājiem
  lielākas pārredzamības nodrošināšanai būtu jāsagatavo ziņojums par
  katras šādas ierīces drošuma un veiktspējas
  aspektiem
  un klīniskā
  izvērtējuma rezultātiem. Drošuma un veiktspējas ziņojuma kopsavilkumam
  vajadzētu būt publiski pieejamam
  Eudamed
  . |
| --- | --- |

(32)

Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču ražotājiem
  lielākas pārredzamības nodrošināšanai būtu jāsagatavo ziņojums par
  katras šādas ierīces drošuma un veiktspējas
  aspektiem
  un klīniskā
  izvērtējuma rezultātiem. Drošuma un veiktspējas ziņojuma kopsavilkumam
  vajadzētu būt publiski pieejamam
  Eudamed
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) politiku par piekļuvi dokumentiem EMA dokumentus, kas iesniegti kā daļa no pieteikumiem zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanai, tostarp klīnisko izmēģinājumu ziņojumus, publisko pēc pieprasījuma tad, kad saistībā ar konkrētajām zālēm ir pabeigts lēmuma pieņemšanas process. Attiecīgie standarti par pārskatāmību un piekļuvi dokumentiem būtu jāpiemēro un jāpastiprina attiecībā uz augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, jo īpaši, ja tām nav piešķirta tirdzniecības atļauja pirms laišanas tirgū. Saistībā ar šo regulu kopumā nebūtu jāuzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iekļautie dati būtu komerciāli jutīgi, ja ierīces atbilstība piemērojamajām prasībām ir pierādīta pēc attiecīgās atbilstības novērtēšanas procedūras. Tam nevajadzētu skart intelektuālā īpašuma tiesības saistībā ar to, ka citi ražotāji izmanto datus no klīniskās veiktspējas pētījumiem, ko veicis ražotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) politiku par piekļuvi dokumentiem EMA dokumentus, kas iesniegti kā daļa no pieteikumiem zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanai, tostarp klīnisko izmēģinājumu ziņojumus, publisko pēc pieprasījuma tad, kad saistībā ar konkrētajām zālēm ir pabeigts lēmuma pieņemšanas process. Attiecīgie standarti par pārskatāmību un piekļuvi dokumentiem būtu jāpiemēro un jāpastiprina attiecībā uz augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, jo īpaši, ja tām nav piešķirta tirdzniecības atļauja pirms laišanas tirgū. Saistībā ar šo regulu kopumā nebūtu jāuzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iekļautie dati būtu komerciāli jutīgi, ja ierīces atbilstība piemērojamajām prasībām ir pierādīta pēc attiecīgās atbilstības novērtēšanas procedūras. Tam nevajadzētu skart intelektuālā īpašuma tiesības saistībā ar to, ka citi ražotāji izmanto datus no klīniskās veiktspējas pētījumiem, ko veicis ražotājs.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis, kontrole būtu jāveic Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis, kontrole būtu jāveic Savienības līmenī.

| (33) | Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis
  un, vajadzības gadījumā, EMA
  , kontrole būtu jāveic Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(33)

Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis
  un, vajadzības gadījumā, EMA
  , kontrole būtu jāveic Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču gadījumā iestādes būtu savlaicīgi jāinformē par ierīcēm, kurām veicams atbilstības novērtējums, un jāpiešķir tām tiesības, pamatojoties uz zinātniski apstiprinātiem apsvērumiem, rūpīgi pārbaudīt paziņoto institūciju veikto sākotnējo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz ierīcēm, kurām nav vienotu tehnisku specifikāciju, kas ir jaunievedumi vai kurās izmantota jauna tehnoloģija, ierīcēm, kas pieder tādu ierīču kategorijai, ar kurām biežāk saistīti nopietni incidenti, vai ierīcēm, attiecībā uz kurām dažādu paziņoto institūciju atbilstības novērtējumos konstatētas būtiskas nesakritības ar būtībā līdzīgām ierīcēm. Šajā regulā paredzētais process neliedz ražotājam pirms pieteikuma iesniegšanas paziņotajai institūcijai brīvprātīgi informēt kompetento iestādi par savu nodomu iesniegt pieteikumu augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces atbilstības novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Augsta riska in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču gadījumā iestādes būtu savlaicīgi jāinformē par ierīcēm, kurām veicams atbilstības novērtējums, un jāpiešķir tām tiesības, pamatojoties uz zinātniski apstiprinātiem apsvērumiem, rūpīgi pārbaudīt paziņoto institūciju veikto sākotnējo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz ierīcēm, kurām nav vienotu tehnisku specifikāciju, kas ir jaunievedumi vai kurās izmantota jauna tehnoloģija, ierīcēm, kas pieder tādu ierīču kategorijai, ar kurām biežāk saistīti nopietni incidenti, vai ierīcēm, attiecībā uz kurām dažādu paziņoto institūciju atbilstības novērtējumos konstatētas būtiskas nesakritības ar būtībā līdzīgām ierīcēm. Šajā regulā paredzētais process neliedz ražotājam pirms pieteikuma iesniegšanas paziņotajai institūcijai brīvprātīgi informēt kompetento iestādi par savu nodomu iesniegt pieteikumu augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces atbilstības novērtēšanai.

svītrots

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Paziņoto institūciju, īpašo paziņoto institūciju un Medicīnisko ierīču koordinācijas grupas klīniskajai pieredzei un specializētām zināšanām par ierīcēm būtu jāatbilst in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču specifikācijām. Klīniskajiem ekspertiem vajadzētu būt zināšanām par in vitro diagnostikas rezultātu klīnisko interpretāciju, metroloģiju un labu laboratorijas praksi. Klīniskajiem ekspertiem un produktu speciālistiem vajadzētu būt zināšanām tādās jomās kā viroloģija, hematoloģija, klīniskā analīze un ģenētika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Paziņoto institūciju, īpašo paziņoto institūciju un Medicīnisko ierīču koordinācijas grupas klīniskajai pieredzei un specializētām zināšanām par ierīcēm būtu jāatbilst in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču specifikācijām. Klīniskajiem ekspertiem vajadzētu būt zināšanām par in vitro diagnostikas rezultātu klīnisko interpretāciju, metroloģiju un labu laboratorijas praksi. Klīniskajiem ekspertiem un produktu speciālistiem vajadzētu būt zināšanām tādās jomās kā viroloģija, hematoloģija, klīniskā analīze un ģenētika.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas

   (3)

  15. pantā noteikts, ka pirms pētījuma uzsākšanas pētījuma protokols jāiesniedz izskatīšanai, komentāriem, norādījumiem un apstiprināšanai īpaši izveidotai ētikas komisijai. Intervences klīniskos pētījumus un citus klīniskās veiktspējas pētījumus, kas saistīti ar risku iesaistītajām personām, būtu jāļauj veikt tikai pēc tam, kad ētikas komiteja ir tos novērtējusi un devusi atļauju. Ziņotājai dalībvalstij un citām iesaistītajām dalībvalstīm ir jārīkojas tā, lai attiecīgā kompetentā iestāde saņemtu ētikas komitejas apstiprinājumu par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas

   (3)

  15. pantā noteikts, ka pirms pētījuma uzsākšanas pētījuma protokols jāiesniedz izskatīšanai, komentāriem, norādījumiem un apstiprināšanai īpaši izveidotai ētikas komisijai. Intervences klīniskos pētījumus un citus klīniskās veiktspējas pētījumus, kas saistīti ar risku iesaistītajām personām, būtu jāļauj veikt tikai pēc tam, kad ētikas komiteja ir tos novērtējusi un devusi atļauju. Ziņotājai dalībvalstij un citām iesaistītajām dalībvalstīm ir jārīkojas tā, lai attiecīgā kompetentā iestāde saņemtu ētikas komitejas apstiprinājumu par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Lai nodrošinātu pārredzamību, sponsoriem regulā noteiktajā termiņā būtu jāiesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti kopā ar nespeciālista sagatavotu kopsavilkumu. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētus aktus par nespeciālista kopsavilkuma sagatavošanu un klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojuma nosūtīšanu. Komisijai būtu jāsagatavo vadlīnijas par visu klīnisko darbības pētījumu jēldatu pārvaldību un to apmaiņas atvieglošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Lai nodrošinātu pārredzamību, sponsoriem regulā noteiktajā termiņā būtu jāiesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti kopā ar nespeciālista sagatavotu kopsavilkumu. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētus aktus par nespeciālista kopsavilkuma sagatavošanu un klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojuma nosūtīšanu. Komisijai būtu jāsagatavo vadlīnijas par visu klīnisko darbības pētījumu jēldatu pārvaldību un to apmaiņas atvieglošanu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Vairākās dalībvalstīs veicamu klīniskās veiktspējas pētījumu ar iejaukšanos un citu klīnisku pētījumu, kas nozīmē risku pētāmajam personām, sponsoriem vajadzētu nodrošināt iespēju iesniegt vienotu pieteikumu, lai samazinātu administratīvo slogu. Lai ļautu kopīgi izmantot resursus un nodrošinātu konsekvenci, novērtējot ar veselību un pētāmās ierīces drošumu saistītus aspektus un vairākās dalībvalstīs veicama klīniskās veiktspējas pētījuma zinātnisko projektu, šādam vienotam pieteikumam vajadzētu atvieglot koordināciju starp dalībvalstīm koordinētājas dalībvalsts vadībā.
  Koordinētajā novērtējumā nevajadzētu iekļaut tādu klīniskās veiktspējas pētījuma aspektu novērtējumu, kas pēc būtības ir nacionāli, lokāli un ētiski, tostarp apzinātu piekrišanu.
  Katrai dalībvalstij būtu jāsaglabā pilna atbildība attiecībā uz lēmumu par to, vai tās teritorijā drīkst veikt attiecīgu klīniskās veiktspējas pētījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Vairākās dalībvalstīs veicamu klīniskās veiktspējas pētījumu ar iejaukšanos un citu klīnisku pētījumu, kas nozīmē risku pētāmajam personām, sponsoriem vajadzētu nodrošināt iespēju iesniegt vienotu pieteikumu, lai samazinātu administratīvo slogu. Lai ļautu kopīgi izmantot resursus un nodrošinātu konsekvenci, novērtējot ar veselību un pētāmās ierīces drošumu saistītus aspektus un vairākās dalībvalstīs veicama klīniskās veiktspējas pētījuma zinātnisko projektu, šādam vienotam pieteikumam vajadzētu atvieglot koordināciju starp dalībvalstīm koordinētājas dalībvalsts vadībā.
  Koordinētajā novērtējumā nevajadzētu iekļaut tādu klīniskās veiktspējas pētījuma aspektu novērtējumu, kas pēc būtības ir nacionāli, lokāli un ētiski, tostarp apzinātu piekrišanu.
  Katrai dalībvalstij būtu jāsaglabā pilna atbildība attiecībā uz lēmumu par to, vai tās teritorijā drīkst veikt attiecīgu klīniskās veiktspējas pētījumu.

| (45) | Vairākās dalībvalstīs veicamu klīniskās veiktspējas pētījumu ar iejaukšanos un citu klīnisku pētījumu, kas nozīmē risku pētāmajam personām, sponsoriem vajadzētu nodrošināt iespēju iesniegt vienotu pieteikumu, lai samazinātu administratīvo slogu. Lai ļautu kopīgi izmantot resursus un nodrošinātu konsekvenci, novērtējot ar veselību un pētāmās ierīces drošumu saistītus aspektus un vairākās dalībvalstīs veicama klīniskās veiktspējas pētījuma zinātnisko projektu, šādam vienotam pieteikumam vajadzētu atvieglot koordināciju starp dalībvalstīm koordinētājas dalībvalsts vadībā. Katrai dalībvalstij būtu jāsaglabā pilna atbildība attiecībā uz lēmumu par to, vai tās teritorijā drīkst veikt attiecīgu klīniskās veiktspējas pētījumu. |
| --- | --- |

(45)

Vairākās dalībvalstīs veicamu klīniskās veiktspējas pētījumu ar iejaukšanos un citu klīnisku pētījumu, kas nozīmē risku pētāmajam personām, sponsoriem vajadzētu nodrošināt iespēju iesniegt vienotu pieteikumu, lai samazinātu administratīvo slogu. Lai ļautu kopīgi izmantot resursus un nodrošinātu konsekvenci, novērtējot ar veselību un pētāmās ierīces drošumu saistītus aspektus un vairākās dalībvalstīs veicama klīniskās veiktspējas pētījuma zinātnisko projektu, šādam vienotam pieteikumam vajadzētu atvieglot koordināciju starp dalībvalstīm koordinētājas dalībvalsts vadībā. Katrai dalībvalstij būtu jāsaglabā pilna atbildība attiecībā uz lēmumu par to, vai tās teritorijā drīkst veikt attiecīgu klīniskās veiktspējas pētījumu.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

45.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (45a) | Attiecībā uz personām, kuras nespēj sniegt apzinātu piekrišanu, piemēram, bērniem un rīcībnespējīgām personām, būtu jānosaka stingri noteikumi atbilstoši līmenim, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/20/EK

   (4)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45a)

Attiecībā uz personām, kuras nespēj sniegt apzinātu piekrišanu, piemēram, bērniem un rīcībnespējīgām personām, būtu jānosaka stingri noteikumi atbilstoši līmenim, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/20/EK

   (4)

  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, vigilances sistēma in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm būtu jāpadara efektīvāka, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, vigilances sistēma in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm būtu jāpadara efektīvāka, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem.

| (48) | Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, vigilances sistēma in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm būtu jāpadara efektīvāka, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem
  Savienībā un ārpus tās
  . |
| --- | --- |

(48)

Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, vigilances sistēma in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm būtu jāpadara efektīvāka, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem
  Savienībā un ārpus tās
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem ziņot par
  nopietniem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu.
  Kad valsts kompetentās iestādes apstiprina, ka noticis nopietns incidents, tām vajadzētu informēt ražotājus un dalīties ar informāciju ar pārējām iestādēm,
  lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem ziņot par
  nopietniem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu.
  Kad valsts kompetentās iestādes apstiprina, ka noticis nopietns incidents, tām vajadzētu informēt ražotājus un dalīties ar informāciju ar pārējām iestādēm,
  lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties.

| (49) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un pacientu informētību par to, cik svarīgi ir ziņot par incidentiem.
  Veselības aprūpes speciālistiem
  , lietotājiem
  un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem
  un spējīgiem
  ziņot par
  šādiem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu
  un vajadzības gadījumā garantējot anonimitāti
  . Lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties
  , valstu kompetentajām iestādēm, apstiprinot, ka noticis nopietns incidents, vajadzētu informēt ražotājus un attiecīgā gadījumā arī to filiāles un apakšuzņēmumus un sniegt informāciju, izmantojot attiecīgo Eudamed elektronisko sistēmu
  . |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un pacientu informētību par to, cik svarīgi ir ziņot par incidentiem.
  Veselības aprūpes speciālistiem
  , lietotājiem
  un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem
  un spējīgiem
  ziņot par
  šādiem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu
  un vajadzības gadījumā garantējot anonimitāti
  . Lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties
  , valstu kompetentajām iestādēm, apstiprinot, ka noticis nopietns incidents, vajadzētu informēt ražotājus un attiecīgā gadījumā arī to filiāles un apakšuzņēmumus un sniegt informāciju, izmantojot attiecīgo Eudamed elektronisko sistēmu
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Dalībvalstis iekasē maksu
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Dalībvalstis iekasē maksu
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.

| (53) | Dalībvalstīm būtu jāiekasē maksas
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.
  Šīm maksām ir jābūt salīdzināmām starp dalībvalstīm, un tās ir jāpublisko. |
| --- | --- |

(53)

Dalībvalstīm būtu jāiekasē maksas
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.
  Šīm maksām ir jābūt salīdzināmām starp dalībvalstīm, un tās ir jāpublisko.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību.

| (54) | Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu
  salīdzināmu
  līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību. |
| --- | --- |

(54)

Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu
  salīdzināmu
  līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par standarta maksām attiecībā uz paziņotajām institūcijām, un šīm maksām ir jābūt salīdzināmām starp dalībvalstīm. Komisijai būtu jāsagatavo vadlīnijas, lai uzlabotu šo maksu salīdzināmību. Dalībvalstīm būtu jānosūta standarta maksu saraksts Komisijai un jānodrošina, ka to teritorijā reģistrētās paziņotās institūcijas publisko standarta maksu sarakstus attiecībā uz to veiktajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par standarta maksām attiecībā uz paziņotajām institūcijām, un šīm maksām ir jābūt salīdzināmām starp dalībvalstīm. Komisijai būtu jāsagatavo vadlīnijas, lai uzlabotu šo maksu salīdzināmību. Dalībvalstīm būtu jānosūta standarta maksu saraksts Komisijai un jānodrošina, ka to teritorijā reģistrētās paziņotās institūcijas publisko standarta maksu sarakstus attiecībā uz to veiktajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Ievērojot Regulas (ES)
  [Ref. of future Regulation on medical devices]
  par medicīniskām ierīcēm 78. pantā izklāstītos nosacījumus un kārtību, būtu jāizveido
  ekspertu komiteja Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa (
  MDCG), kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un
  Regulu
   (ES)
  [Ref. of future Regulation on medical devices]
  par medicīniskajām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Ievērojot Regulas (ES)
  [Ref. of future Regulation on medical devices]
  par medicīniskām ierīcēm 78. pantā izklāstītos nosacījumus un kārtību, būtu jāizveido
  ekspertu komiteja Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa (
  MDCG), kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un
  Regulu
   (ES)
  [Ref. of future Regulation on medical devices]
  par medicīniskajām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu.

| (55) | Ievērojot Regulas (ES)
  [paredzamās regulas par medicīniskām ierīcēm numurs]
  par medicīniskām ierīcēm 78. pantā izklāstītos nosacījumus un kārtību, būtu jāizveido MDCG, kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un
  Regulu
  (ES)
  [paredzamās regulas par medicīniskām ierīcēm numurs]
  par medicīniskajām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu.
  Pirms stāšanās amatā šiem dalībniekiem būtu jāiesniedz saistību deklarācija un interešu deklarācija, kurā norāda vai nu jebkādu tādu interešu neesamību, kuras varētu uzskatīt par kaitējošām viņu neatkarībai, vai tiešu vai netiešu interešu esību, kuras varētu kaitēt viņu neatkarībai. Minētās deklarācijas būtu jāpārbauda Komisijai. |
| --- | --- |

(55)

Ievērojot Regulas (ES)
  [paredzamās regulas par medicīniskām ierīcēm numurs]
  par medicīniskām ierīcēm 78. pantā izklāstītos nosacījumus un kārtību, būtu jāizveido MDCG, kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un
  Regulu
  (ES)
  [paredzamās regulas par medicīniskām ierīcēm numurs]
  par medicīniskajām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu.
  Pirms stāšanās amatā šiem dalībniekiem būtu jāiesniedz saistību deklarācija un interešu deklarācija, kurā norāda vai nu jebkādu tādu interešu neesamību, kuras varētu uzskatīt par kaitējošām viņu neatkarībai, vai tiešu vai netiešu interešu esību, kuras varētu kaitēt viņu neatkarībai. Minētās deklarācijas būtu jāpārbauda Komisijai.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (59) | Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība, personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību
  (darījumdarbības brīvība)
  un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59)

Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība, personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību
  (darījumdarbības brīvība)
  un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

| (59) | Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība,
  attiecīgās personas apzinātas un brīvas piekrišanas princips,
  personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību un tiesības uz īpašumu
  , kā arī Eiropas Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu un papildu protokols Konvencijai par veselības vajadzībām veiktām ģenētiskām pārbaudēm
  . Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(59)

Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība,
  attiecīgās personas apzinātas un brīvas piekrišanas princips,
  personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību un tiesības uz īpašumu
  , kā arī Eiropas Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu un papildu protokols Konvencijai par veselības vajadzībām veiktām ģenētiskām pārbaudēm
  . Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

59.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59a) | Svarīgi ir precīzi noteikumi par DNS testu veikšanu. Tomēr ir ieteicams regulēt tikai dažus pamatelementus un ļaut dalībvalstīm piemērot precīzāku regulējumu šajā jomā. Dalībvalstīm, piemēram, būtu jāregulē tas, ka attiecībā uz nepilngadīgajiem neizmanto visas tās ierīces, kas norāda uz ģenētisku slimību, kura rodas pieaugušajiem vai ietekmē ģimenes plānošana, ja ir pieejama profilaktiska ārstēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59a)

Svarīgi ir precīzi noteikumi par DNS testu veikšanu. Tomēr ir ieteicams regulēt tikai dažus pamatelementus un ļaut dalībvalstīm piemērot precīzāku regulējumu šajā jomā. Dalībvalstīm, piemēram, būtu jāregulē tas, ka attiecībā uz nepilngadīgajiem neizmanto visas tās ierīces, kas norāda uz ģenētisku slimību, kura rodas pieaugušajiem vai ietekmē ģimenes plānošana, ja ir pieejama profilaktiska ārstēšana.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

59.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59b) | Kaut arī ģenētiskajai konsultācijai vajadzētu būt obligātai īpašos gadījumos, tai nevajadzētu būt obligātai gadījumos, kad diagnoze pacientam, kurš jau cieš no slimības, ir apstiprināta ar ģenētisko testu vai ja izmantota kompanjondiagnostikas metode. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59b)

Kaut arī ģenētiskajai konsultācijai vajadzētu būt obligātai īpašos gadījumos, tai nevajadzētu būt obligātai gadījumos, kad diagnoze pacientam, kurš jau cieš no slimības, ir apstiprināta ar ģenētisko testu vai ja izmantota kompanjondiagnostikas metode.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

59.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59c) | Šī regula ir pieņemta, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada 13. decembra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko Eiropas Savienība ratificēja 2010. gada 23. decembrī, ar ko šā dokumenta parakstītāji jo īpaši apņemas veicināt, aizsargāt un garantēt to, ka visas personas ar invaliditāti var pilnībā un vienlīdzīgi īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, un veicināt šo personu cieņas ievērošanu, tostarp palielinot izpratni par šādu personu ar invaliditāti spējām un par viņu devumu sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59c)

Šī regula ir pieņemta, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada 13. decembra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko Eiropas Savienība ratificēja 2010. gada 23. decembrī, ar ko šā dokumenta parakstītāji jo īpaši apņemas veicināt, aizsargāt un garantēt to, ka visas personas ar invaliditāti var pilnībā un vienlīdzīgi īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, un veicināt šo personu cieņas ievērošanu, tostarp palielinot izpratni par šādu personu ar invaliditāti spējām un par viņu devumu sabiedrībai.

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

59.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 59.d | Tā kā, ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt cilvēka integritāti parauga noņemšanas, savākšanas un no cilvēka ķermeņa iegūtās vielas izmantošanas laikā, ir jāpiemēro principi, kas noteikti Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēka tiesību aizsardzību un cieņu attiecībā uz izmantošanu bioloģijā un medicīnā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

59.d

Tā kā, ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt cilvēka integritāti parauga noņemšanas, savākšanas un no cilvēka ķermeņa iegūtās vielas izmantošanas laikā, ir jāpiemēro principi, kas noteikti Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēka tiesību aizsardzību un cieņu attiecībā uz izmantošanu bioloģijā un medicīnā.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

60. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (60) | Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās:
  vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma,
  paziņotajām institūcijām
  noteikto obligāto prasību
  , klasifikācijas
  noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un
  klīniskās veiktspējas pētījumu apstiprinājuma saņemšanai
  iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem;
  UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra. Ir īpaši
  svarīgi
  , lai Komisija
  sagatavošanās darba laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(60)

Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās:
  vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma,
  paziņotajām institūcijām
  noteikto obligāto prasību
  , klasifikācijas
  noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un
  klīniskās veiktspējas pētījumu apstiprinājuma saņemšanai
  iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem;
  UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra. Ir īpaši
  svarīgi
  , lai Komisija
  sagatavošanās darba laikā
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (60) | Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: paziņotajām institūcijām
  noteiktās obligātās prasības
  , klasifikācijas
  noteikumi,
  klīniskās veiktspējas pētījumu apstiprinājuma saņemšanai
  iesniedzamā dokumentācija,
  UDI sistēmas izveide, informāciju kas jāsniedz, reģistrējot in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus, par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra.
  Tomēr šīs regulas pamatelementi, piemēram, vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmie elementi un ES atbilstības deklarācijas satura minimums, ar ko aizstāj vai papildina atbilstības novērtēšanas procedūras, būtu jāgroza, izmantojot vienīgi parasto likumdošanas procedūru.
  Ir īpaši
  būtiski
  , lai Komisija
  veicot sagatavošanas darbus
  , rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(60)

Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: paziņotajām institūcijām
  noteiktās obligātās prasības
  , klasifikācijas
  noteikumi,
  klīniskās veiktspējas pētījumu apstiprinājuma saņemšanai
  iesniedzamā dokumentācija,
  UDI sistēmas izveide, informāciju kas jāsniedz, reģistrējot in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus, par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra.
  Tomēr šīs regulas pamatelementi, piemēram, vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmie elementi un ES atbilstības deklarācijas satura minimums, ar ko aizstāj vai papildina atbilstības novērtēšanas procedūras, būtu jāgroza, izmantojot vienīgi parasto likumdošanas procedūru.
  Ir īpaši
  būtiski
  , lai Komisija
  veicot sagatavošanas darbus
  , rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Lai uzņēmēji,
  paziņotās institūcijas, dalībvalstis un Komisija
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām, ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu šim pielāgošanās procesam
  un organizatoriskajiem pasākumiem
  , kas
  veicami, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu
  . Lai izvairītos no in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai
  līdz regulas piemērošanas dienai
  saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Lai uzņēmēji,
  paziņotās institūcijas, dalībvalstis un Komisija
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām, ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu šim pielāgošanās procesam
  un organizatoriskajiem pasākumiem
  , kas
  veicami, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu
  . Lai izvairītos no in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai
  līdz regulas piemērošanas dienai
  saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju.

| (64) | Lai uzņēmēji,
  jo īpaši MVU,
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām
  un nodrošināt to pareizu īstenošanu
  , ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu šim pielāgošanās procesam,
  lai varētu veikt organizatoriskos pasākumus. Tomēr iespējami īsā laikā ir būtu jāīsteno tās regulas daļas,
  kas
  skar dalībvalstis un Komisiju
  . Lai izvairītos no in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai
  iespējami īsā laikā
  saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju. |
| --- | --- |

(64)

Lai uzņēmēji,
  jo īpaši MVU,
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām
  un nodrošināt to pareizu īstenošanu
  , ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu šim pielāgošanās procesam,
  lai varētu veikt organizatoriskos pasākumus. Tomēr iespējami īsā laikā ir būtu jāīsteno tās regulas daļas,
  kas
  skar dalībvalstis un Komisiju
  . Lai izvairītos no in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai
  iespējami īsā laikā
  saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

65. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (65) | Lai nodrošinātu, ka pāreja uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču
  , iesaistīto uzņēmēju un sertifikātu
  reģistrāciju norit vienmērīgi,
  pienākumam iesniegt attiecīgo informāciju
  ar šo regulu
  ieviestajās elektroniskajās sistēmās pilnībā
  būtu
  jāstājas spēkā tikai 18 mēnešus pēc šīs regulas piemērošanas dienas. Šajā pārejas posmā Direktīvas 98/79/EK 10. pantam un 12. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktam būtu jāpaliek spēkā. Tomēr,
  lai izvairītos no daudzkārtējas reģistrācijas, būtu jāuzskata, ka uzņēmēji un paziņotās institūcijas, kas reģistrējas attiecīgajās Savienības līmenī izveidotajās elektroniskajās sistēmās, atbilst reģistrācijas prasībām, kuras dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar minētās direktīvas attiecīgajiem noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65)

Lai nodrošinātu, ka pāreja uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču
  , iesaistīto uzņēmēju un sertifikātu
  reģistrāciju norit vienmērīgi,
  pienākumam iesniegt attiecīgo informāciju
  ar šo regulu
  ieviestajās elektroniskajās sistēmās pilnībā
  būtu
  jāstājas spēkā tikai 18 mēnešus pēc šīs regulas piemērošanas dienas. Šajā pārejas posmā Direktīvas 98/79/EK 10. pantam un 12. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktam būtu jāpaliek spēkā. Tomēr,
  lai izvairītos no daudzkārtējas reģistrācijas, būtu jāuzskata, ka uzņēmēji un paziņotās institūcijas, kas reģistrējas attiecīgajās Savienības līmenī izveidotajās elektroniskajās sistēmās, atbilst reģistrācijas prasībām, kuras dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar minētās direktīvas attiecīgajiem noteikumiem.

| (65) | Lai nodrošinātu, ka pāreja uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču reģistrāciju norit vienmērīgi,
  elektroniskajām sistēmām, kas saskaņā
  ar šo regulu
  paredzētas Savienības līmenī,
  būtu
  jāsāk darboties iespējami īsā laikā.
  Lai izvairītos no daudzkārtējas reģistrācijas, būtu jāuzskata, ka uzņēmēji un paziņotās institūcijas, kas reģistrējas attiecīgajās Savienības līmenī izveidotajās elektroniskajās sistēmās, atbilst reģistrācijas prasībām, kuras dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar minētās direktīvas attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu, ka pāreja uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču reģistrāciju norit vienmērīgi,
  elektroniskajām sistēmām, kas saskaņā
  ar šo regulu
  paredzētas Savienības līmenī,
  būtu
  jāsāk darboties iespējami īsā laikā.
  Lai izvairītos no daudzkārtējas reģistrācijas, būtu jāuzskata, ka uzņēmēji un paziņotās institūcijas, kas reģistrējas attiecīgajās Savienības līmenī izveidotajās elektroniskajās sistēmās, atbilst reģistrācijas prasībām, kuras dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar minētās direktīvas attiecīgajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

67.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (67a) | Savienība jau sen īsteno nostāju neiejaukties valsts īstenotajā politikā, valsts līmenī atļaujot, aizliedzot vai ierobežojot tādas ētiski pretrunīgas tehnoloģijas, kā, piemēram, preimplantācijas ģenētiskie testi. Šī regula nepārkāpj šo principu, un tādēļ lēmumu par šādu tehnoloģiju atļaušanu, aizliegšanu vai ierobežošanu būtu jāpieņem valsts līmenī. Ja kāda dalībvalsts atļauj šādas tehnoloģijas ar vai bez ierobežojumiem, būtu jāpiemēro šajā regulā paredzētie standarti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67a)

Savienība jau sen īsteno nostāju neiejaukties valsts īstenotajā politikā, valsts līmenī atļaujot, aizliedzot vai ierobežojot tādas ētiski pretrunīgas tehnoloģijas, kā, piemēram, preimplantācijas ģenētiskie testi. Šī regula nepārkāpj šo principu, un tādēļ lēmumu par šādu tehnoloģiju atļaušanu, aizliegšanu vai ierobežošanu būtu jāpieņem valsts līmenī. Ja kāda dalībvalsts atļauj šādas tehnoloģijas ar vai bez ierobežojumiem, būtu jāpiemēro šajā regulā paredzētie standarti.

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

67.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (67b) | Tā kā šī direktīva neattiecas uz starptautiski sertificētiem uzziņas materiāliem un materiāliem, kas izmantojami ārējās kvalitātes novērtēšanas plānos, medicīnas ierīces, ko lieto in vitro diagnostikā, ir kalibratori un kontroles materiāli, kas vajadzīgi lietotājam ierīču darbības noteikšanai vai pārbaudei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67b)

Tā kā šī direktīva neattiecas uz starptautiski sertificētiem uzziņas materiāliem un materiāliem, kas izmantojami ārējās kvalitātes novērtēšanas plānos, medicīnas ierīces, ko lieto in vitro diagnostikā, ir kalibratori un kontroles materiāli, kas vajadzīgi lietotājam ierīču darbības noteikšanai vai pārbaudei.

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šī regula neskar valsts tiesību aktus, kuros prasīts,
  lai
  noteiktas ierīces
  būtu
  atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas. | 6.   
  Šajā regulā paredzēts, ka noteiktas ierīces var piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas, bet
  šī regula neskar valsts tiesību aktus, kuros prasīts, ka
  arī
  noteiktas
  citas
  ierīces
  ir
  atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas.
  Ierīču, kas šajā regulā klasificētas kā pieejamas tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas, tieša reklamēšana pacientiem ir nelikumīga. |
| | Šādas ierīces ir atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas: |
| | 1) | D klases ierīces; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Šī regula neskar valsts tiesību aktus, kuros prasīts,
  lai
  noteiktas ierīces
  būtu
  atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas.

6.   
  Šajā regulā paredzēts, ka noteiktas ierīces var piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas, bet
  šī regula neskar valsts tiesību aktus, kuros prasīts, ka
  arī
  noteiktas
  citas
  ierīces
  ir
  atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas.
  Ierīču, kas šajā regulā klasificētas kā pieejamas tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas, tieša reklamēšana pacientiem ir nelikumīga.

Šādas ierīces ir atļauts piegādāt tikai tad, ja tās ir medicīniski parakstītas:

1)

D klases ierīces;

| 2) | C klases ierīces šādās kategorijās: |
| --- | --- |

2)

C klases ierīces šādās kategorijās:

| | (a) | ierīces ģenētisku testu veikšanai; |
| --- | --- | --- |

(a)

ierīces ģenētisku testu veikšanai;

| | (b) | kompanjondiagnostikas ierīces. |
| --- | --- | --- |

(b)

kompanjondiagnostikas ierīces.

Izņēmuma gadījumā, ko pamato apsvērumi par augsta sabiedrības veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, dalībvalstis var saglabāt vai ieviest savus noteikumus, ar kuriem tiek atļauts darīt pieejamas arī īpašas D klases testēšanas ierīces bez medicīniskas parakstīšanas
  .
  Minētajā gadījumā dalībvalstis savlaicīgi informē Komisiju.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai pēc apriešanās ar ieinteresētajām personām lemtu par to, ka citas C klases testu ierīces arī var piegādāt tikai tad, ja tās medicīniski parakstītas.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

1. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Savienības līmeņa regula par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm neierobežo dalībvalstu brīvību pieņemt lēmumu par to, vai ierobežot kāda konkrēta veida in vitro diagnostikas ierīces lietošanu saistībā ar aspektiem, uz kuriem šī regula neatteicas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.a
     
  Savienības līmeņa regula par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm neierobežo dalībvalstu brīvību pieņemt lēmumu par to, vai ierobežot kāda konkrēta veida in vitro diagnostikas ierīces lietošanu saistībā ar aspektiem, uz kuriem šī regula neatteicas.

Grozījums Nr. 42 un 43

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos medicīniskos nolūkos: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos medicīniskos nolūkos:

| (1) | “medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos
  tiešos vai netiešos
  medicīniskos nolūkos: |
| --- | --- |

(1)

“medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos
  tiešos vai netiešos
  medicīniskos nolūkos:

| | — | slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai, ārstēšanai vai atvieglošanai, |
| --- | --- | --- |

—

slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai, ārstēšanai vai atvieglošanai,

| | — | slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai,
  paredzēšanai, prognozēšanai,
  ārstēšanai vai atvieglošanai, |
| --- | --- | --- |

—

slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai,
  paredzēšanai, prognozēšanai,
  ārstēšanai vai atvieglošanai,

| | — | traumu vai invaliditātes diagnostikai, monitorēšanai, ārstēšanai, atvieglošanai vai kompensēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

traumu vai invaliditātes diagnostikai, monitorēšanai, ārstēšanai, atvieglošanai vai kompensēšanai,

| | — | traumu vai invaliditātes diagnostikai, monitorēšanai, ārstēšanai, atvieglošanai vai kompensēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

traumu vai invaliditātes diagnostikai, monitorēšanai, ārstēšanai, atvieglošanai vai kompensēšanai,

| | — | ķermeņa anatomijas vai fizioloģiska procesa vai stāvokļa pētīšanai, aizstāšanai vai modificēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

ķermeņa anatomijas vai fizioloģiska procesa vai stāvokļa pētīšanai, aizstāšanai vai modificēšanai,

| | — | ķermeņa anatomijas vai fizioloģiska procesa vai stāvokļa pētīšanai, aizstāšanai vai modificēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

ķermeņa anatomijas vai fizioloģiska procesa vai stāvokļa pētīšanai, aizstāšanai vai modificēšanai,

| | — | apaugļošanās novēršanai vai veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

—

apaugļošanās novēršanai vai veicināšanai,

| | — | apaugļošanās novēršanai vai veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

—

apaugļošanās novēršanai vai veicināšanai,

| | — | jebkura iepriekš minētā izstrādājuma dezinficēšanai vai sterilizēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

jebkura iepriekš minētā izstrādājuma dezinficēšanai vai sterilizēšanai,

| | — | jebkura iepriekš minētā izstrādājuma dezinficēšanai vai sterilizēšanai, |
| --- | --- | --- |

—

jebkura iepriekš minētā izstrādājuma dezinficēšanai vai sterilizēšanai,

| | — | informācijas sniegšanai par tiešu vai netiešu ietekmi uz veselību, |
| --- | --- | --- |

—

informācijas sniegšanai par tiešu vai netiešu ietekmi uz veselību,

| | un kurš paredzēto pamatiedarbību cilvēka ķermenī vai uz to nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem, bet kura paredzēto darbību šādi līdzekļi var sekmēt. |
| --- | --- |

un kurš paredzēto pamatiedarbību cilvēka ķermenī vai uz to nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem, bet kura paredzēto darbību šādi līdzekļi var sekmēt.

| | un kurš paredzēto pamatiedarbību cilvēka ķermenī vai uz to nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem, bet kura paredzēto darbību šādi līdzekļi var sekmēt. |
| --- | --- |

un kurš paredzēto pamatiedarbību cilvēka ķermenī vai uz to nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem, bet kura paredzēto darbību šādi līdzekļi var sekmēt.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | par
  piedzimtu anomāliju
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

par
  piedzimtu anomāliju
  ,

| — | par
  iedzimtiem fiziskiem vai garīgiem traucējumiem
  , |
| --- | --- |

—

par
  iedzimtiem fiziskiem vai garīgiem traucējumiem
  ,

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šī regula attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, ko izmanto DNS testos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, ko izmanto DNS testos.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “paštestēšanas ierīce” ir jebkura ierīce, kuru ražotājs paredzējis neprofesionālai izmantošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

“paštestēšanas ierīce” ir jebkura ierīce, kuru ražotājs paredzējis neprofesionālai izmantošanai;

| (4) | “paštestēšanas ierīce” ir jebkura ierīce, kuru ražotājs paredzējis neprofesionālai izmantošanai
  , tostarp testēšanas pakalpojumi, ko sniedz nespeciālistiem, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumus
  ; |
| --- | --- |

(4)

“paštestēšanas ierīce” ir jebkura ierīce, kuru ražotājs paredzējis neprofesionālai izmantošanai
  , tostarp testēšanas pakalpojumi, ko sniedz nespeciālistiem, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumus
  ;

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “kompanjondiagnostikas ierīce” ir ierīce, kas īpaši paredzēta,
  lai kādai mērķterapijai atlasītu
  pacientus ar kādu iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“kompanjondiagnostikas ierīce” ir ierīce, kas īpaši paredzēta,
  lai kādai mērķterapijai atlasītu
  pacientus ar kādu iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to;

| (6) | “kompanjondiagnostikas ierīce” ir ierīce, kas īpaši paredzēta
  un būtiski nepieciešama
  ,
  atlasot
  pacientus ar kādu iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to
  kā piemērotus vai nepiemērotus kādai īpašai terapijai ar zālēm vai zāļu klāstu
  ; |
| --- | --- |

(6)

“kompanjondiagnostikas ierīce” ir ierīce, kas īpaši paredzēta
  un būtiski nepieciešama
  ,
  atlasot
  pacientus ar kādu iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to
  kā piemērotus vai nepiemērotus kādai īpašai terapijai ar zālēm vai zāļu klāstu
  ;

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | “ierīce, kas ir jaunievedums” ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

“ierīce, kas ir jaunievedums” ir:

| | — | ierīce, kurā lieto diagnostikā iepriekš neizmantotu tehnoloģiju (analītisku, tehnoloģisku vai testa platformu) vai |
| --- | --- | --- |

—

ierīce, kurā lieto diagnostikā iepriekš neizmantotu tehnoloģiju (analītisku, tehnoloģisku vai testa platformu) vai

| | — | Jau esoša ierīce, ko pirmo reizi izmanto jaunam paredzētajam nolūkam; |
| --- | --- | --- |

—

Jau esoša ierīce, ko pirmo reizi izmanto jaunam paredzētajam nolūkam;

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 12.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | “ierīce ģenētisku testu veikšanai” ir in vitro diagnostikas medicīniska ierīce, kuras uzdevums ir noteikt personas iedzimtās vai prenatālās attīstības laikā iegūtās ģenētiskās pazīmes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

“ierīce ģenētisku testu veikšanai” ir in vitro diagnostikas medicīniska ierīce, kuras uzdevums ir noteikt personas iedzimtās vai prenatālās attīstības laikā iegūtās ģenētiskās pazīmes;

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 15.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | “informācijas sabiedrības pakalpojums” ir pakalpojums, ko parasti sniedz par atlīdzību no attāluma, ar elektroniskiem līdzekļiem un pēc pakalpojumu saņēmēja individuāla pieprasījuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

“informācijas sabiedrības pakalpojums” ir pakalpojums, ko parasti sniedz par atlīdzību no attāluma, ar elektroniskiem līdzekļiem un pēc pakalpojumu saņēmēja individuāla pieprasījuma;

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas
  ražo vai pilnīgi atjauno ierīci
  , vai nodrošina
  ierīces izstrādi, ražošanu vai
  pilnīgu atjaunošanu
  un šo ierīci tirgo ar savu
  nosaukumu vai tirdzniecības zīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas
  ražo vai pilnīgi atjauno ierīci
  , vai nodrošina
  ierīces izstrādi, ražošanu vai
  pilnīgu atjaunošanu
  un šo ierīci tirgo ar savu
  nosaukumu vai tirdzniecības zīmi.

| (16) | “ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas
  ir atbildīga par ierīces projektēšanu
  ,
  ražošanu, iesaiņošanu un marķēšanu pirms to laiž tirgū ar šīs personas vārdu, neatkarīgi no tā,
  vai
  šīs darbības veic pati minētā persona vai kāda trešā persona viņas vārdā. Šajā regulā ražotājiem paredzētās saistības attiecas arī uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras
  nodrošina
  viena vai vairāku gatavo izstrādājumu montāžu, iepakošanu, apstrādi,
  pilnīgu atjaunošanu
  vai marķēšanu un/vai to ierīces paredzētā uzdevuma piešķiršanu ar mērķi to piedāvāt tirgū ar pašas šīs personas
  nosaukumu vai tirdzniecības zīmi. |
| --- | --- |

(16)

“ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas
  ir atbildīga par ierīces projektēšanu
  ,
  ražošanu, iesaiņošanu un marķēšanu pirms to laiž tirgū ar šīs personas vārdu, neatkarīgi no tā,
  vai
  šīs darbības veic pati minētā persona vai kāda trešā persona viņas vārdā. Šajā regulā ražotājiem paredzētās saistības attiecas arī uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras
  nodrošina
  viena vai vairāku gatavo izstrādājumu montāžu, iepakošanu, apstrādi,
  pilnīgu atjaunošanu
  vai marķēšanu un/vai to ierīces paredzētā uzdevuma piešķiršanu ar mērķi to piedāvāt tirgū ar pašas šīs personas
  nosaukumu vai tirdzniecības zīmi.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | “veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  vai sabiedrības
  veselības
  veicināšana
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

“veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  vai sabiedrības
  veselības
  veicināšana
  ;

| (21) | “veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  un kura ir tiesīga veikt šādas darbības; komerciālas laboratorijas, kas sniedz diagnostikas pakalpojumus, netiek uzskatītas par
  veselības
  iestādēm
  ; |
| --- | --- |

(21)

“veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  un kura ir tiesīga veikt šādas darbības; komerciālas laboratorijas, kas sniedz diagnostikas pakalpojumus, netiek uzskatītas par
  veselības
  iestādēm
  ;

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 25. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | “atbilstības novērtēšanas institūcija” ir institūcija, kas kā
  treša
  puse veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp
  kalibrēšanu,
  testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

“atbilstības novērtēšanas institūcija” ir institūcija, kas kā
  treša
  puse veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp
  kalibrēšanu,
  testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu;

| (25) | “atbilstības novērtēšanas institūcija” ir institūcija, kas kā
  trešā
  puse veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu; |
| --- | --- |

(25)

“atbilstības novērtēšanas institūcija” ir institūcija, kas kā
  trešā
  puse veic atbilstības novērtēšanas darbības, tostarp testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu;

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 28. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | “klīniski pierādījumi” ir
  informācija
  , kas pamato ražotāja paredzētā ierīces lietošanas veida
  zinātnisko derīgumu un veiktspēju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

“klīniski pierādījumi” ir
  informācija
  , kas pamato ražotāja paredzētā ierīces lietošanas veida
  zinātnisko derīgumu un veiktspēju
  ;

| (28) | “klīniski pierādījumi” ir
  gan pozitīvi, gan negatīvi dati
  , kas pamato ražotāja paredzētā ierīces lietošanas veida
  zinātniskā derīguma un veiktspējas novērtējumu
  ; |
| --- | --- |

(28)

“klīniski pierādījumi” ir
  gan pozitīvi, gan negatīvi dati
  , kas pamato ražotāja paredzētā ierīces lietošanas veida
  zinātniskā derīguma un veiktspējas novērtējumu
  ;

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 30. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | “ierīces veiktspēja” ir ierīces spēja īstenot tai paredzēto uzdevumu, kā norādījis ražotājs.
  Tas
  ietver analītisku un attiecīgos gadījumos klīnisku veiktspēju atbilstoši paredzētajam ierīces lietošanas veidam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

“ierīces veiktspēja” ir ierīces spēja īstenot tai paredzēto uzdevumu, kā norādījis ražotājs.
  Tas
  ietver analītisku un attiecīgos gadījumos klīnisku veiktspēju atbilstoši paredzētajam ierīces lietošanas veidam;

| (30) | “ierīces veiktspēja” ir ierīces spēja īstenot tai paredzēto uzdevumu, kā norādījis ražotājs.
  Tā
  ietver
  tehnisko spēju īstenošanu,
  analītisku
  veiktspēju
  un attiecīgos gadījumos klīnisku veiktspēju atbilstoši paredzētajam ierīces lietošanas veidam; |
| --- | --- |

(30)

“ierīces veiktspēja” ir ierīces spēja īstenot tai paredzēto uzdevumu, kā norādījis ražotājs.
  Tā
  ietver
  tehnisko spēju īstenošanu,
  analītisku
  veiktspēju
  un attiecīgos gadījumos klīnisku veiktspēju atbilstoši paredzētajam ierīces lietošanas veidam;

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 35. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | “veiktspējas izvērtēšana” ir datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai noteiktu vai pārbaudītu ierīces analītisko un attiecīgos gadījumos klīnisko veiktspēju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

“veiktspējas izvērtēšana” ir datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai noteiktu vai pārbaudītu ierīces analītisko un attiecīgos gadījumos klīnisko veiktspēju;

| (35) | “veiktspējas izvērtēšana” ir datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai noteiktu vai pārbaudītu ierīces
  darbības atbilstību ražotāja paredzētajai darbībai, tostarp ierīces tehnisko,
  analītisko un attiecīgos gadījumos klīnisko veiktspēju; |
| --- | --- |

(35)

“veiktspējas izvērtēšana” ir datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai noteiktu vai pārbaudītu ierīces
  darbības atbilstību ražotāja paredzētajai darbībai, tostarp ierīces tehnisko,
  analītisko un attiecīgos gadījumos klīnisko veiktspēju;

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 37.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37.a)“ | ētikas komiteja” ir neatkarīga iestāde dalībvalstī, kuras sastāvā ir veselības aprūpes speciālisti un ar medicīnu nesaistīti locekļi, tostarp vismaz viens labi pieredzējis un zinošs pacients vai pacienta pārstāvis. Šīs komitejas pienākums ir aizsargāt klīniskās veiktspējas pētījumos ar iejaukšanos iesaistīto personu tiesības, drošību, fizisko un garīgo integritāti, cieņu un labjutību un pilnīgi pārredzamā veidā nodrošināt publiskas garantijas šādai aizsardzībai. Ja šādos pētījumos ir iesaistīti nepilngadīgie, ētikas komitejā iekļauj vismaz vienu veselības aprūpes speciālistu ar zināšanām pediatrijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37.a)“

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 43.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43.a) | “kalibrators” ir mērījumu standarts, ko izmanto ierīces kalibrēšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43.a)

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 44. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | “kalibratori un
  kontroles
  materiāli
  ” ir
  jebkura
  viela, materiāls vai izstrādājums, ko ražotājs
  paredzējis, lai noteiktu mērījumu attiecības vai pārbaudītu
  ierīces veiktspējas
  raksturlielumus saistībā ar tās paredzēto uzdevumu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

“kalibratori un
  kontroles
  materiāli
  ” ir
  jebkura
  viela, materiāls vai izstrādājums, ko ražotājs
  paredzējis, lai noteiktu mērījumu attiecības vai pārbaudītu
  ierīces veiktspējas
  raksturlielumus saistībā ar tās paredzēto uzdevumu
  ;

| (44) | “kontroles
  materiāls
  ” ir viela, materiāls vai izstrādājums, ko
  tā
  ražotājs
  izmanto
  ierīces veiktspējas
  raksturlielumu noteikšanai
  ; |
| --- | --- |

(44)

“kontroles
  materiāls
  ” ir viela, materiāls vai izstrādājums, ko
  tā
  ražotājs
  izmanto
  ierīces veiktspējas
  raksturlielumu noteikšanai
  ;

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 45. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | “sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniskās veiktspējas pētījuma ierosināšanu
  un
  pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

“sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniskās veiktspējas pētījuma ierosināšanu
  un
  pārvaldību;

| (45) | “sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniskās veiktspējas pētījuma ierosināšanu, pārvaldību
  , veikšanu vai finansēšanu
  ; |
| --- | --- |

(45)

“sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniskās veiktspējas pētījuma ierosināšanu, pārvaldību
  , veikšanu vai finansēšanu
  ;

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 47. punkts – 2. ievilkums – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | hospitalizācija vai hospitalizācijas
  paildzināšana
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iii)

hospitalizācija vai hospitalizācijas
  paildzināšana
  ,

| (iii) | hospitalizācija vai pacienta hospitalizācijas
  laika pagarināšana
  , |
| --- | --- |

(iii)

hospitalizācija vai pacienta hospitalizācijas
  laika pagarināšana
  ,

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 48. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | “ierīces nepilnība” ir jebkura tādas ierīces, kurai izvērtē veiktspēju, identitātes, kvalitātes,
  ilgizturības
  , uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija, lietošanas kļūmes, vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

“ierīces nepilnība” ir jebkura tādas ierīces, kurai izvērtē veiktspēju, identitātes, kvalitātes,
  ilgizturības
  , uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija, lietošanas kļūmes, vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība.

| (48) | “ierīces nepilnība” ir jebkura tādas ierīces, kurai izvērtē veiktspēju, identitātes, kvalitātes,
  noturīguma
  , uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija, lietošanas kļūmes, vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība. |
| --- | --- |

(48)

“ierīces nepilnība” ir jebkura tādas ierīces, kurai izvērtē veiktspēju, identitātes, kvalitātes,
  noturīguma
  , uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija, lietošanas kļūmes, vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 48.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48.a) | “inspekcija” ir oficiāls pārskats, ko veic kompetentā iestāde, pārbaudot tādus dokumentus, objektus, uzskaites datus, kvalitātes garantijas pasākumus un jebkurus citus resursus, ko kompetentā iestāde uzskata par saistītiem ar klīniskās veiktspējas pētījumu un kas var atrasties izmēģinājuma veikšanas vietā, sponsora un/vai pētniecības līgumorganizācijas telpās vai citās iestādēs, kuras kompetentā iestāde uzskata par piemērotām pārbaudei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48.a)

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 55. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | “operatīvs drošuma paziņojums” ir paziņojums, ko ražotājs lietotājiem vai klientiem nosūta sakarā ar operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

“operatīvs drošuma paziņojums” ir paziņojums, ko ražotājs lietotājiem vai klientiem nosūta sakarā ar operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu;

| (55) | “operatīvs drošuma paziņojums” ir paziņojums, ko ražotājs lietotājiem,
  atkritumu apsaimniekotājiem
  vai klientiem nosūta sakarā ar operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu; |
| --- | --- |

(55)

“operatīvs drošuma paziņojums” ir paziņojums, ko ražotājs lietotājiem,
  atkritumu apsaimniekotājiem
  vai klientiem nosūta sakarā ar operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu;

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 56.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (56.a) | “nepieteikta inspekcija” ir inspekcija bez iepriekšēja brīdinājuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56.a)

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  pēc dalībvalsts pieprasījuma vai
  pēc pašas iniciatīvas ar īstenošanas aktiem var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa atbilst “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces” vai “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā. | 1.   Komisija pēc pašas iniciatīvas ar īstenošanas aktiem
  un pamatojoties uz MDCG un MDAC atzinumiem, kas minēti attiecīgi 76. un 76.a pantā,
  var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa
  , ieskaitot robežproduktus,
  atbilst “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces” vai “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai
  , vai arī tā to nosaka pēc dalībvalsts pieprasījuma
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā. |
| 2.
     
  Komisija nodrošina, ka dalībvalstis, lai noteiktu izstrādājuma, to kategorijas vai grupas attiecīgo tiesisko statusu, apmainās ar speciālajām zināšanām tādās jomās kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, medicīniskās ierīces, zāles, cilvēka audi un šūnas, kosmētikas līdzekļi, biocīdi, pārtika un, ja vajadzīgs, citi produkti. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija
  pēc dalībvalsts pieprasījuma vai
  pēc pašas iniciatīvas ar īstenošanas aktiem var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa atbilst “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces” vai “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

1.   Komisija pēc pašas iniciatīvas ar īstenošanas aktiem
  un pamatojoties uz MDCG un MDAC atzinumiem, kas minēti attiecīgi 76. un 76.a pantā,
  var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa
  , ieskaitot robežproduktus,
  atbilst “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces” vai “in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai
  , vai arī tā to nosaka pēc dalībvalsts pieprasījuma
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

2.
     
  Komisija nodrošina, ka dalībvalstis, lai noteiktu izstrādājuma, to kategorijas vai grupas attiecīgo tiesisko statusu, apmainās ar speciālajām zināšanām tādās jomās kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, medicīniskās ierīces, zāles, cilvēka audi un šūnas, kosmētikas līdzekļi, biocīdi, pārtika un, ja vajadzīgs, citi produkti.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

II nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Kā ierīces dara pieejamas, uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite | Kā ierīces dara pieejamas
  un izmanto
  , uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Kā ierīces dara pieejamas, uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite

Kā ierīces dara pieejamas
  un izmanto
  , uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Pamatā pierādījumam
  par atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām
  ir
  47. pantam
  atbilstoši klīniskie pierādījumi
  . | 3.   
  Pierādījumā
  par atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām
  ietilpst
  47. pantam
  atbilstošs klīnisks pierādījums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   
  Pamatā pierādījumam
  par atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām
  ir
  47. pantam
  atbilstoši klīniskie pierādījumi
  .

3.   
  Pierādījumā
  par atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām
  ietilpst
  47. pantam
  atbilstošs klīnisks pierādījums
  .

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izņemot 59. panta 4. punktu, šīs regulas prasības neattiecas uz ierīcēm, kas ietilpst A, B un C klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un ko ražo un izmanto tikai vienā un tajā pašā veselības iestādē, ja šīs ierīces ražo un izmanto tikai saskaņā ar šīs veselības iestādes vienoto kvalitātes pārvaldības sistēmu un ja šī veselības iestāde
  atbilst
  standartam EN ISO 15189 vai jebkuram citam līdzvērtīgam atzītam standartam. Dalībvalstis
  var pieprasīt
  , lai veselības iestādes kompetentajai iestādei iesniegtu sarakstu ar šādām ierīcēm, kas ražotas un tiek izmantotas to teritorijā, un tās
  var
  uz ražošanu un attiecīgo ierīču lietošanu
  attiecināt
  papildu drošuma prasības. | Izņemot 59. panta 4. punktu, šīs regulas prasības neattiecas uz ierīcēm, kas ietilpst A, B un C klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un ko ražo un izmanto tikai vienā un tajā pašā veselības iestādē, ja šīs ierīces ražo un izmanto tikai saskaņā ar šīs veselības iestādes vienoto kvalitātes pārvaldības sistēmu un ja šī veselības iestāde
  ir akreditēta atbilstoši
  standartam EN ISO 15189 vai jebkuram citam līdzvērtīgam atzītam standartam.
  Tomēr šīs regulas prasības arī turpmāk attiecas uz klīniskajām vai komerciālajām patoloģiju laboratorijām, kuru galvenais darbības mērķis nav veselības aprūpe (t. i., pacientu aprūpe un ārstēšana) vai sabiedrības veselības veicināšana.
  Dalībvalstis
  pieprasa
  , lai veselības iestādes kompetentajai iestādei iesniegtu sarakstu ar šādām ierīcēm, kas ražotas un tiek izmantotas to teritorijā, un tās uz ražošanu un attiecīgo ierīču lietošanu
  attiecina
  papildu drošuma prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izņemot 59. panta 4. punktu, šīs regulas prasības neattiecas uz ierīcēm, kas ietilpst A, B un C klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un ko ražo un izmanto tikai vienā un tajā pašā veselības iestādē, ja šīs ierīces ražo un izmanto tikai saskaņā ar šīs veselības iestādes vienoto kvalitātes pārvaldības sistēmu un ja šī veselības iestāde
  atbilst
  standartam EN ISO 15189 vai jebkuram citam līdzvērtīgam atzītam standartam. Dalībvalstis
  var pieprasīt
  , lai veselības iestādes kompetentajai iestādei iesniegtu sarakstu ar šādām ierīcēm, kas ražotas un tiek izmantotas to teritorijā, un tās
  var
  uz ražošanu un attiecīgo ierīču lietošanu
  attiecināt
  papildu drošuma prasības.

Izņemot 59. panta 4. punktu, šīs regulas prasības neattiecas uz ierīcēm, kas ietilpst A, B un C klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un ko ražo un izmanto tikai vienā un tajā pašā veselības iestādē, ja šīs ierīces ražo un izmanto tikai saskaņā ar šīs veselības iestādes vienoto kvalitātes pārvaldības sistēmu un ja šī veselības iestāde
  ir akreditēta atbilstoši
  standartam EN ISO 15189 vai jebkuram citam līdzvērtīgam atzītam standartam.
  Tomēr šīs regulas prasības arī turpmāk attiecas uz klīniskajām vai komerciālajām patoloģiju laboratorijām, kuru galvenais darbības mērķis nav veselības aprūpe (t. i., pacientu aprūpe un ārstēšana) vai sabiedrības veselības veicināšana.
  Dalībvalstis
  pieprasa
  , lai veselības iestādes kompetentajai iestādei iesniegtu sarakstu ar šādām ierīcēm, kas ražotas un tiek izmantotas to teritorijā, un tās uz ražošanu un attiecīgo ierīču lietošanu
  attiecina
  papildu drošuma prasības.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ierīcēm, kas klasificētas D klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem,
  ir jāatbilst šīs regulas prasībām, arī
  ja tās ražotas un tiek izmantotas vienā un tajā pašā veselības iestādē
  . Tomēr 16
  . 
  pantā izklāstītie noteikumi attiecībā uz CE zīmi
  un
  21. un 25. pantā minētie pienākumi šīm ierīcēm netiek piemēroti. | Ierīcēm, kas klasificētas D klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem, ja tās ražotas un tiek izmantotas vienā un tajā pašā veselības iestādē
  , šo regulu nepiemēro, izņemot 59
  . 
  panta 4
  . 
  punktu
  un
  I. pielikumā noteiktās vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| | (a) | pacienta vai pacientu grupas īpašās vajadzības nevar apmierināt, izmantojot pieejamu ierīci, kas marķēta ar CE zīmi, un tāpēc ar CE zīmi marķēta ierīce ir jāpārveido vai jāražo jauna ierīce; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ierīcēm, kas klasificētas D klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem,
  ir jāatbilst šīs regulas prasībām, arī
  ja tās ražotas un tiek izmantotas vienā un tajā pašā veselības iestādē
  . Tomēr 16
  . 
  pantā izklāstītie noteikumi attiecībā uz CE zīmi
  un
  21. un 25. pantā minētie pienākumi šīm ierīcēm netiek piemēroti.

Ierīcēm, kas klasificētas D klasē saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem, ja tās ražotas un tiek izmantotas vienā un tajā pašā veselības iestādē
  , šo regulu nepiemēro, izņemot 59
  . 
  panta 4
  . 
  punktu
  un
  I. pielikumā noteiktās vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(a)

pacienta vai pacientu grupas īpašās vajadzības nevar apmierināt, izmantojot pieejamu ierīci, kas marķēta ar CE zīmi, un tāpēc ar CE zīmi marķēta ierīce ir jāpārveido vai jāražo jauna ierīce;

| (b) | veselības iestāde ir akreditēta atbilstīgi standarta ISO 15189 kvalitātes pārvaldības sistēmai vai kādam citam līdzīgam atzītam standartam; |
| --- | --- |

(b)

veselības iestāde ir akreditēta atbilstīgi standarta ISO 15189 kvalitātes pārvaldības sistēmai vai kādam citam līdzīgam atzītam standartam;

| (c) | veselības iestāde iesniedz Komisijai un 26. pantā minētajai kompetentajai iestādei šādu ierīču sarakstu, kurā iekļauts arī to ražošanas, pārveidošanas vai izmantošanas pamatojums. Minēto sarakstu regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

(c)

veselības iestāde iesniedz Komisijai un 26. pantā minētajai kompetentajai iestādei šādu ierīču sarakstu, kurā iekļauts arī to ražošanas, pārveidošanas vai izmantošanas pamatojums. Minēto sarakstu regulāri atjaunina.

Komisija pārbauda, vai šajā sarakstā iekļautajām ierīcēm ir tiesības piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar šā punkta prasībām.

Informāciju par ierīcēm, kurām piešķir atbrīvojumu, dara publiski pieejamu.

Attiecībā uz jautājumiem, kas nav ietverti šajā regulā, dalībvalstis saglabā tiesības ierobežot jebkuru konkrētu in vitro diagnostikas ierīču veidu iekšēju ražošanu un izmantošanu un attiecīgo ierīču ražošanai un izmantošanai var arī piemērot papildu drošuma prasības. Šādos gadījumos dalībvalsts nekavējoties informē attiecīgi Komisiju un pārējās dalībvalstis.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību un paredzētos lietotājus vai pacientus, groza vai papildina I pielikuma vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, kā arī ražotāja sniegto informāciju. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību un paredzētos lietotājus vai pacientus, groza vai papildina I pielikuma vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, kā arī ražotāja sniegto informāciju.

svītrots

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Ģenētiskā informācija, konsultācija un apzināta piekrišana |
| | 1.
     
  Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai tad, ja šo testu veic personas, kurām tiesības darboties mediķa profesijā ir piešķirtas saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, sniedzot personisku konsultāciju. |
| | 2.
     
  Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai tad, ja ir nodrošināta testa subjektu tiesību, drošības un labklājības aizsardzība un ir paredzams, ka ģenētiskā testa rezultātā iegūtie klīniskie dati būs ticami un noturīgi. |
| | 3.
     
  Informācija. Pirms ierīces izmantošanas ģenētiska testa veikšanai 1. punktā minētā persona sniedz attiecīgajai personai atbilstīgu informāciju par šā ģenētiskā testa veidu, nozīmi un ietekmi. |
| | 4.
     
  Ģenētiskā konsultācija. Pienācīgas ģenētiskās konsultācijas sniegšana ir obligāta pirms ierīces izmantošanas prognostiska un pirmsdzemdību testa veikšanai un pēc tam, kad ir diagnosticēts ģenētiskais stāvoklis. Konsultācija ietver medicīniskus, ētiskus, sociālus, psiholoģiskus un juridiskus aspektus, un to sniedz ārsti vai citas personas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kvalificētas sniegt ģenētisku konsultāciju. |
| | Ģenētiskās konsultācijas veidu un apmēru nosaka atbilstīgi testa rezultātu ietekmei un to nozīmei attiecībā uz konkrēto personu vai šīs personas ģimenes locekļiem. |
| | 5.
     
  Piekrišana. Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai pēc tam, kad attiecīgā persona ir devusi brīvu un apzinātu piekrišanu šāda testa veikšanai. Šādu piekrišanu apliecina nepārprotami un sniedz rakstveidā. Piekrišanu var jebkurā laikā atsaukt gan rakstveidā, gan mutiski. |
| | 6.
     
  Testu veikšana nepilngadīgajiem un rīcībnespējīgām personām. Attiecībā uz nepilngadīgām personām ir jāsaņem vecāku vai likumīgā pārstāvja vai pašu nepilngadīgo apzināta piekrišana atbilstoši valsts tiesību aktiem; piekrišanā atspoguļo nepilngadīgās personas pieņemto vēlmi, un šo piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā, neradot nelabvēlīgās sekas attiecībā uz nepilngadīgo personu. Attiecībā uz rīcībnespējīgām personām, kas nespēj dot juridisku informētas personas piekrišanu, ir jāsaņem likumīgā pārstāvja apzināta piekrišana; piekrišanā jāatspoguļo rīcībnespējīgās personas prezumētā griba, un šo piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā, neradot nelabvēlīgās sekas šai personai. |
| | 7.
     
  Ierīci var izmantot dzimuma noteikšanai tikai saistībā ar pirmsdzemdību diagnozi, ja šī noteikšana tiek veikta medicīniskos nolūkos un ja pastāv nopietnas ar attiecīgo dzimumu saistītas konkrētas iedzimtas slimības risks. Atkāpjoties no 2. panta 1. un 2. punkta prasībām, minētais ierobežojums attiecas uz izstrādājumiem, kas nav paredzēti kādam konkrētam medicīniskam nolūkam. |
| | 8.
     
  Šā panta noteikumi par ierīcēm ģenētisku testu veikšanai neliedz dalībvalstīm veselības aizsardzības vai sabiedriskās kārtības nolūkā saglabāt vai arī ieviest stingrākus valsts tiesību aktus šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a pants

Ģenētiskā informācija, konsultācija un apzināta piekrišana

1.
     
  Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai tad, ja šo testu veic personas, kurām tiesības darboties mediķa profesijā ir piešķirtas saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, sniedzot personisku konsultāciju.

2.
     
  Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai tad, ja ir nodrošināta testa subjektu tiesību, drošības un labklājības aizsardzība un ir paredzams, ka ģenētiskā testa rezultātā iegūtie klīniskie dati būs ticami un noturīgi.

3.
     
  Informācija. Pirms ierīces izmantošanas ģenētiska testa veikšanai 1. punktā minētā persona sniedz attiecīgajai personai atbilstīgu informāciju par šā ģenētiskā testa veidu, nozīmi un ietekmi.

4.
     
  Ģenētiskā konsultācija. Pienācīgas ģenētiskās konsultācijas sniegšana ir obligāta pirms ierīces izmantošanas prognostiska un pirmsdzemdību testa veikšanai un pēc tam, kad ir diagnosticēts ģenētiskais stāvoklis. Konsultācija ietver medicīniskus, ētiskus, sociālus, psiholoģiskus un juridiskus aspektus, un to sniedz ārsti vai citas personas, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kvalificētas sniegt ģenētisku konsultāciju.

Ģenētiskās konsultācijas veidu un apmēru nosaka atbilstīgi testa rezultātu ietekmei un to nozīmei attiecībā uz konkrēto personu vai šīs personas ģimenes locekļiem.

5.
     
  Piekrišana. Ierīci var izmantot ģenētiska testa veikšanai tikai pēc tam, kad attiecīgā persona ir devusi brīvu un apzinātu piekrišanu šāda testa veikšanai. Šādu piekrišanu apliecina nepārprotami un sniedz rakstveidā. Piekrišanu var jebkurā laikā atsaukt gan rakstveidā, gan mutiski.

6.
     
  Testu veikšana nepilngadīgajiem un rīcībnespējīgām personām. Attiecībā uz nepilngadīgām personām ir jāsaņem vecāku vai likumīgā pārstāvja vai pašu nepilngadīgo apzināta piekrišana atbilstoši valsts tiesību aktiem; piekrišanā atspoguļo nepilngadīgās personas pieņemto vēlmi, un šo piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā, neradot nelabvēlīgās sekas attiecībā uz nepilngadīgo personu. Attiecībā uz rīcībnespējīgām personām, kas nespēj dot juridisku informētas personas piekrišanu, ir jāsaņem likumīgā pārstāvja apzināta piekrišana; piekrišanā jāatspoguļo rīcībnespējīgās personas prezumētā griba, un šo piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā, neradot nelabvēlīgās sekas šai personai.

7.
     
  Ierīci var izmantot dzimuma noteikšanai tikai saistībā ar pirmsdzemdību diagnozi, ja šī noteikšana tiek veikta medicīniskos nolūkos un ja pastāv nopietnas ar attiecīgo dzimumu saistītas konkrētas iedzimtas slimības risks. Atkāpjoties no 2. panta 1. un 2. punkta prasībām, minētais ierobežojums attiecas uz izstrādājumiem, kas nav paredzēti kādam konkrētam medicīniskam nolūkam.

8.
     
  Šā panta noteikumi par ierīcēm ģenētisku testu veikšanai neliedz dalībvalstīm veselības aizsardzības vai sabiedriskās kārtības nolūkā saglabāt vai arī ieviest stingrākus valsts tiesību aktus šajā jomā.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošina distances saziņu, saņemot kompetentās iestādes pieprasījumu, ir pienākums atklāt detalizētus datus par struktūrām, kas ir iesaistītas tālpārdošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošina distances saziņu, saņemot kompetentās iestādes pieprasījumu, ir pienākums atklāt detalizētus datus par struktūrām, kas ir iesaistītas tālpārdošanā.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Aizliegts tirgot, ieviest, izplatīt, piegādāt un darīt pieejamus tādus izstrādājumus, kuru nosaukumi, marķējums vai lietošanas instrukcijas var maldināt lietotājus par izstrādājuma īpašībām un iedarbību šādā veidā: |
| | a) | piedēvējot izstrādājumiem tādas īpašības, funkcijas un iedarbību, kādas tiem nav; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Aizliegts tirgot, ieviest, izplatīt, piegādāt un darīt pieejamus tādus izstrādājumus, kuru nosaukumi, marķējums vai lietošanas instrukcijas var maldināt lietotājus par izstrādājuma īpašībām un iedarbību šādā veidā:

a)

piedēvējot izstrādājumiem tādas īpašības, funkcijas un iedarbību, kādas tiem nav;

| b) | radot maldīgu iespaidu, ka, izmantojot šo izstrādājumu, ārstēšana vai diagnoze būs sekmīga, vai neinformējot par iespējamo risku, kas saistīts ar izstrādājuma lietošanu tam paredzētajā nolūkā ilgāk, nekā paredzēts; |
| --- | --- |

b)

radot maldīgu iespaidu, ka, izmantojot šo izstrādājumu, ārstēšana vai diagnoze būs sekmīga, vai neinformējot par iespējamo risku, kas saistīts ar izstrādājuma lietošanu tam paredzētajā nolūkā ilgāk, nekā paredzēts;

| c) | apgalvojot, ka izstrādājumam ir tādi lietojumi vai īpašības, kas nav apliecinātas atbilstības novērtējumā. |
| --- | --- |

c)

apgalvojot, ka izstrādājumam ir tādi lietojumi vai īpašības, kas nav apliecinātas atbilstības novērtējumā.

Reklāmas materiāli, prezentācijas un informācija par izstrādājumiem nedrīkst ietvert pirmajā daļā minētos maldinošos datus.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts un 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  attiecīgie saskaņotie standarti nav pietiekami
  , Komisija ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XII pielikumā izklāstītajiem klīniskajiem pierādījumiem un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 84. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  ir nepieciešams risināt ar sabiedrības veselību saistītas problēmas
  , Komisija
  pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC
  ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XII pielikumā izklāstītajiem klīniskajiem pierādījumiem un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 84. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| | 1.a
     
  Pirms pieņemt 1. punktā minētās KTS, Komisija nodrošina, ka KTS ir izstrādātas ar attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgu atbalstu un saskaņotas ar Eiropas un starptautisko standartizācijas sistēmu. KTS ir saskaņotas, ja tās nav pretrunā Eiropas standartiem, proti, ja tās attiecas uz jomām, kurās nav saskaņoto standartu, ja nav paredzama jaunu Eiropas standartu pieņemšana atbilstošā laika periodā, ja esošie standarti nav ieviesti tirgū vai ja šie standarti ir morāli novecojuši, vai ja saskaņā ar vigilances vai uzraudzības datiem ir pierādīts, ka tie nepārprotami ir nepietiekami, kā arī, ja atbilstošā laika periodā nav paredzama tehnisko specifikāciju transponēšana Eiropas standartizācijas dokumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  attiecīgie saskaņotie standarti nav pietiekami
  , Komisija ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XII pielikumā izklāstītajiem klīniskajiem pierādījumiem un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 84. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  ir nepieciešams risināt ar sabiedrības veselību saistītas problēmas
  , Komisija
  pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC
  ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XII pielikumā izklāstītajiem klīniskajiem pierādījumiem un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 84. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.a
     
  Pirms pieņemt 1. punktā minētās KTS, Komisija nodrošina, ka KTS ir izstrādātas ar attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgu atbalstu un saskaņotas ar Eiropas un starptautisko standartizācijas sistēmu. KTS ir saskaņotas, ja tās nav pretrunā Eiropas standartiem, proti, ja tās attiecas uz jomām, kurās nav saskaņoto standartu, ja nav paredzama jaunu Eiropas standartu pieņemšana atbilstošā laika periodā, ja esošie standarti nav ieviesti tirgū vai ja šie standarti ir morāli novecojuši, vai ja saskaņā ar vigilances vai uzraudzības datiem ir pierādīts, ka tie nepārprotami ir nepietiekami, kā arī, ja atbilstošā laika periodā nav paredzama tehnisko specifikāciju transponēšana Eiropas standartizācijas dokumentos.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina II pielikumā izklāstītās tehniskās dokumentācijas elementus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina II pielikumā izklāstītās tehniskās dokumentācijas elementus.

svītrots

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

8. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ierīces ražotājs samērīgi ierīces riska klasei un tipam iedibina un uztur tādu atjauninātu sistemātisku procedūru ar tirgū laistām vai ekspluatācijā nodotām ierīcēm gūtās pieredzes apkopošanai un pārskatīšanai un jebkādu nepieciešamu koriģējošu pasākumu veikšanai (turpmāk “pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plāns”). Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ir izklāstīta kārtība, kā apkopo, reģistrē un izmeklē veselības aprūpes speciālistu, pacientu vai lietotāju sūdzības un ziņojumus par varbūtējiem ar ierīci saistītiem incidentiem, uztur neatbilstīgo izstrādājumu un izstrādājumu atsaukšanas vai izņemšanas reģistru un, ja ierīces īpašības to attaisno, testē tirgū laisto ierīču paraugus. Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ietilpst XII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās pēckontroles plāns. Ja uzskata, ka pēckontrole pēc laišanas tirgū nav vajadzīga, to attiecīgi pamato un dokumentē pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā. | Ierīces ražotājs samērīgi ierīces riska klasei un tipam iedibina un uztur tādu atjauninātu sistemātisku procedūru ar tirgū laistām vai ekspluatācijā nodotām ierīcēm gūtās pieredzes apkopošanai un pārskatīšanai un jebkādu nepieciešamu koriģējošu pasākumu veikšanai (turpmāk “pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plāns”). Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ir izklāstīta kārtība, kā apkopo, reģistrē
  , nosūta uz 60. pantā minēto elektronisko vigilances sistēmu
  un izmeklē veselības aprūpes speciālistu, pacientu vai lietotāju sūdzības un ziņojumus par varbūtējiem ar ierīci saistītiem incidentiem, uztur neatbilstīgo izstrādājumu un izstrādājumu atsaukšanas vai izņemšanas reģistru un, ja ierīces īpašības to attaisno, testē tirgū laisto ierīču paraugus. Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ietilpst XII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās pēckontroles plāns. Ja uzskata, ka pēckontrole pēc laišanas tirgū nav vajadzīga, to attiecīgi pamato un dokumentē pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā
  , un to apstiprina kompetentā iestāde
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ierīces ražotājs samērīgi ierīces riska klasei un tipam iedibina un uztur tādu atjauninātu sistemātisku procedūru ar tirgū laistām vai ekspluatācijā nodotām ierīcēm gūtās pieredzes apkopošanai un pārskatīšanai un jebkādu nepieciešamu koriģējošu pasākumu veikšanai (turpmāk “pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plāns”). Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ir izklāstīta kārtība, kā apkopo, reģistrē un izmeklē veselības aprūpes speciālistu, pacientu vai lietotāju sūdzības un ziņojumus par varbūtējiem ar ierīci saistītiem incidentiem, uztur neatbilstīgo izstrādājumu un izstrādājumu atsaukšanas vai izņemšanas reģistru un, ja ierīces īpašības to attaisno, testē tirgū laisto ierīču paraugus. Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ietilpst XII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās pēckontroles plāns. Ja uzskata, ka pēckontrole pēc laišanas tirgū nav vajadzīga, to attiecīgi pamato un dokumentē pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā.

Ierīces ražotājs samērīgi ierīces riska klasei un tipam iedibina un uztur tādu atjauninātu sistemātisku procedūru ar tirgū laistām vai ekspluatācijā nodotām ierīcēm gūtās pieredzes apkopošanai un pārskatīšanai un jebkādu nepieciešamu koriģējošu pasākumu veikšanai (turpmāk “pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plāns”). Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ir izklāstīta kārtība, kā apkopo, reģistrē
  , nosūta uz 60. pantā minēto elektronisko vigilances sistēmu
  un izmeklē veselības aprūpes speciālistu, pacientu vai lietotāju sūdzības un ziņojumus par varbūtējiem ar ierīci saistītiem incidentiem, uztur neatbilstīgo izstrādājumu un izstrādājumu atsaukšanas vai izņemšanas reģistru un, ja ierīces īpašības to attaisno, testē tirgū laisto ierīču paraugus. Pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā ietilpst XII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās pēckontroles plāns. Ja uzskata, ka pēckontrole pēc laišanas tirgū nav vajadzīga, to attiecīgi pamato un dokumentē pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānā
  , un to apstiprina kompetentā iestāde
  .

Grozījums Nr. 78, 79 un 263

Regulas priekšlikums

8. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   
  Ražotājs
  nodrošina, ka ierīcei
  ir pievienota
  informācija
  , kas kādā paredzētajam lietotājam viegli saprotamā
  oficiālā Savienības valodā
  ir jāsniedz saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu
  . Ražotāja sniegtās informācijas valoda(-s) var būt noteikta(-s) ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ierīce ir darīta pieejama lietotājam. | 7.   
  Ražotāji
  nodrošina, ka
  saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu
  ierīcei
  pievienojamā
  informācija
  tiek sniegta
  oficiālā Savienības valodā
  , kas viegli saprotama paredzētajam lietotājam
  . Ražotāja sniegtās informācijas valoda(-s) var būt noteikta(-s) ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ierīce ir darīta pieejama lietotājam. |
| Paštestēšanas ierīcēm un pacienttuvas testēšanas ierīcēm saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu sniegtā informācija ir
  jānodrošina
  tās dalībvalsts valodā(-s), kurā ierīci dara pieejamu paredzētajam lietotājam. | Paštestēšanas ierīcēm un pacienttuvas testēšanas ierīcēm saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu sniegtā informācija ir
  viegli saprotama un nodrošināta
  tās dalībvalsts valodā(-s), kurā ierīci dara pieejamu paredzētajam lietotājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   
  Ražotājs
  nodrošina, ka ierīcei
  ir pievienota
  informācija
  , kas kādā paredzētajam lietotājam viegli saprotamā
  oficiālā Savienības valodā
  ir jāsniedz saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu
  . Ražotāja sniegtās informācijas valoda(-s) var būt noteikta(-s) ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ierīce ir darīta pieejama lietotājam.

7.   
  Ražotāji
  nodrošina, ka
  saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu
  ierīcei
  pievienojamā
  informācija
  tiek sniegta
  oficiālā Savienības valodā
  , kas viegli saprotama paredzētajam lietotājam
  . Ražotāja sniegtās informācijas valoda(-s) var būt noteikta(-s) ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā ierīce ir darīta pieejama lietotājam.

Paštestēšanas ierīcēm un pacienttuvas testēšanas ierīcēm saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu sniegtā informācija ir
  jānodrošina
  tās dalībvalsts valodā(-s), kurā ierīci dara pieejamu paredzētajam lietotājam.

Paštestēšanas ierīcēm un pacienttuvas testēšanas ierīcēm saskaņā ar I pielikuma 17. iedaļu sniegtā informācija ir
  viegli saprotama un nodrošināta
  tās dalībvalsts valodā(-s), kurā ierīci dara pieejamu paredzētajam lietotājam.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

8. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir. | 8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē
  atbildīgo kompetento nacionālo iestādi,
  izplatītājus
  , importētājus
  un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir.

8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē
  atbildīgo kompetento nacionālo iestādi,
  izplatītājus
  , importētājus
  un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

8. pants – 9. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja kompetentā iestāde uzskata vai tai ir pamats domāt, ka ierīce ir radījusi kaitējumu, tā nodrošina (ja tas jau nav noteikts valstī notikušā tiesas prāvā vai ar tiesas lēmumu), ka iespējami cietušais lietotājs, lietotāja tiesību pārņēmējs, lietotāja veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis lietotājam nodarītais kaitējums, var pieprasīt pirmajā daļā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim, vienlaikus pienācīgi ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja kompetentā iestāde uzskata vai tai ir pamats domāt, ka ierīce ir radījusi kaitējumu, tā nodrošina (ja tas jau nav noteikts valstī notikušā tiesas prāvā vai ar tiesas lēmumu), ka iespējami cietušais lietotājs, lietotāja tiesību pārņēmējs, lietotāja veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis lietotājam nodarītais kaitējums, var pieprasīt pirmajā daļā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim, vienlaikus pienācīgi ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

8. pants – 9. punkts – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja ir pamats uzskatīt, ka in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce ir radījusi kaitējumu, iespējami cietušais lietotājs, viņa tiesību pārņēmējs, lietotāja obligātās veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis nodarītais kaitējums, arī var pieprasīt pirmajā teikumā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim. |
| | Šīs tiesības saņemt informāciju atbilstīgi pirmajā teikumā minētajiem nosacījumiem pastāv arī attiecībā uz tām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par attiecīgās medicīniskās ierīces uzraudzību, kā arī attiecībā uz jebkuru paziņoto institūciju, kas izsniegusi sertifikātu saskaņā ar 45. pantu vai arī kā citādi ir iesaistīta attiecīgās medicīniskās ierīces atbilstības novērtēšanas procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja ir pamats uzskatīt, ka in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce ir radījusi kaitējumu, iespējami cietušais lietotājs, viņa tiesību pārņēmējs, lietotāja obligātās veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis nodarītais kaitējums, arī var pieprasīt pirmajā teikumā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim.

Šīs tiesības saņemt informāciju atbilstīgi pirmajā teikumā minētajiem nosacījumiem pastāv arī attiecībā uz tām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par attiecīgās medicīniskās ierīces uzraudzību, kā arī attiecībā uz jebkuru paziņoto institūciju, kas izsniegusi sertifikātu saskaņā ar 45. pantu vai arī kā citādi ir iesaistīta attiecīgās medicīniskās ierīces atbilstības novērtēšanas procedūrā.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

8. pants – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Pirms laist in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces tirgū, ražotāji nodrošina, ka to civiltiesiskā atbildība ir apdrošināta un apdrošināšanas segums attiecas uz maksātnespējas risku un jebkuru kaitējumu pacientiem vai lietotājiem, kam par iemeslu bijis tieši medicīniskās ierīces ražošanas defekts, turklāt apdrošināšanas seguma līmenis ir proporcionāls iespējamam riskam, kas saistīts ar ražoto in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci, un arī atbilst Direktīvai 85/374/EEK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.a
     
  Pirms laist in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces tirgū, ražotāji nodrošina, ka to civiltiesiskā atbildība ir apdrošināta un apdrošināšanas segums attiecas uz maksātnespējas risku un jebkuru kaitējumu pacientiem vai lietotājiem, kam par iemeslu bijis tieši medicīniskās ierīces ražošanas defekts, turklāt apdrošināšanas seguma līmenis ir proporcionāls iespējamam riskam, kas saistīts ar ražoto in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci, un arī atbilst Direktīvai 85/374/EEK.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 3. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tehnisko dokumentāciju, ES atbilstības deklarāciju un jebkāda saskaņā ar 43. pantu izsniegta attiecīga sertifikāta (ja tāds ir) kopiju kopā ar jebkādu papildinājumu
  regulas 8. panta 4. punktā noteikto laiku turēt kompetento iestāžu rīcībā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tehnisko dokumentāciju, ES atbilstības deklarāciju un jebkāda saskaņā ar 43. pantu izsniegta attiecīga sertifikāta (ja tāds ir) kopiju kopā ar jebkādu papildinājumu
  regulas 8. panta 4. punktā noteikto laiku turēt kompetento iestāžu rīcībā
  ;

| (a) | kompetento iestāžu rīcībā regulas 8. panta 4. punktā noteikto laiku turēt pieejamu tehniskās dokumentācijas kopsavilkumu vai arī pēc pieprasījuma
  tehnisko dokumentāciju, ES atbilstības deklarāciju un jebkāda saskaņā ar 43. pantu izsniegta attiecīga sertifikāta (ja tāds ir) kopiju kopā ar jebkādu papildinājumu; |
| --- | --- |

(a)

kompetento iestāžu rīcībā regulas 8. panta 4. punktā noteikto laiku turēt pieejamu tehniskās dokumentācijas kopsavilkumu vai arī pēc pieprasījuma
  tehnisko dokumentāciju, ES atbilstības deklarāciju un jebkāda saskaņā ar 43. pantu izsniegta attiecīga sertifikāta (ja tāds ir) kopiju kopā ar jebkādu papildinājumu;

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ražotājs saskaņā ar 9. pantu ir iecēlis pilnvarotu pārstāvi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ražotājs saskaņā ar 9. pantu ir iecēlis pilnvarotu pārstāvi;

| (b) | ražotājs
  ir atpazīts un
  saskaņā ar 9. pantu ir iecēlis pilnvarotu pārstāvi; |
| --- | --- |

(b)

ražotājs
  ir atpazīts un
  saskaņā ar 9. pantu ir iecēlis pilnvarotu pārstāvi;

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 1. daļa – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | ierīce ir marķēta saskaņā ar šo regulu un tai ir pievienotas vajadzīgās lietošanas pamācības
  un ES atbilstības deklarācija
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

ierīce ir marķēta saskaņā ar šo regulu un tai ir pievienotas vajadzīgās lietošanas pamācības
  un ES atbilstības deklarācija
  ;

| (e) | ierīce ir marķēta saskaņā ar šo regulu un tai ir pievienotas vajadzīgās lietošanas pamācības; |
| --- | --- |

(e)

ierīce ir marķēta saskaņā ar šo regulu un tai ir pievienotas vajadzīgās lietošanas pamācības;

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 1. daļa – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | ražotājs ir noformējis atbilstīgu civiltiesisko apdrošināšanu ar piemērotu segumu atbilstoši 8. panta 10.a punktam, ja vien pats importētājs nevar nodrošināt pietiekamu segumu, kas atbilst tādām pašām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

ražotājs ir noformējis atbilstīgu civiltiesisko apdrošināšanu ar piemērotu segumu atbilstoši 8. panta 10.a punktam, ja vien pats importētājs nevar nodrošināt pietiekamu segumu, kas atbilst tādām pašām prasībām.

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

11. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   
  Importētājs
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tas ir laidis
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  veic koriģējošos pasākumus
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tas
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tas
  ierīci
  darījis
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem
  veiktiem
  koriģējošiem pasākumiem. | 7.   
  Importētāji
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tie ir laiduši
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un
  , ja nepieciešams,
  viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  nodrošina
  ,
  ka tiek veikti koriģējošie pasākumi,
  kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus
  , un īsteno šos pasākumus
  . Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tie
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tie
  ierīci
  darījuši
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem koriģējošiem pasākumiem
  , ko tie īstenojuši
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   
  Importētājs
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tas ir laidis
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  veic koriģējošos pasākumus
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tas
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tas
  ierīci
  darījis
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem
  veiktiem
  koriģējošiem pasākumiem.

7.   
  Importētāji
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tie ir laiduši
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un
  , ja nepieciešams,
  viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  nodrošina
  ,
  ka tiek veikti koriģējošie pasākumi,
  kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus
  , un īsteno šos pasākumus
  . Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tie
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tie
  ierīci
  darījuši
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem koriģējošiem pasākumiem
  , ko tie īstenojuši
  .

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem. | 4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai
  tā attiecīgo darbību robežās
  tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem.

4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai
  tā attiecīgo darbību robežās
  tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona | Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona |
| 1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas
  zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām: | 1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  attiecīgās
  zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā.
  Attiecīgās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām: |
| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona

Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona

1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas
  zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  attiecīgās
  zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā.
  Attiecīgās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ;

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā;

| (b) | piecu
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

piecu
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

| (b) | trīs
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

trīs
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

2.   
  Kvalificētā
  persona ir atbildīga par to, lai būtu nodrošināti vismaz šādi nosacījumi:

2.   
  Par normatīvo atbilstību atbildīgā
  persona ir atbildīga par to, lai būtu nodrošināti vismaz šādi nosacījumi:

| (a) | pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība; |
| --- | --- |

(a)

pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība;

| (a) | pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība; |
| --- | --- |

(a)

pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība;

| (b) | ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija; |
| --- | --- |

(b)

ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija;

| (b) | ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija; |
| --- | --- |

(b)

ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija;

| (c) | ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 59.–64. pantu; |
| --- | --- |

(c)

ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 59.–64. pantu;

| (c) | ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 59.–64. pantu; |
| --- | --- |

(c)

ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 59.–64. pantu;

| (d) | attiecībā uz ierīcēm, kurām izvērtē veiktspēju un kuras paredzēts lietot saistībā ar klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos vai citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas nozīmē risku iesaistītajām personām – lai būtu izsniegts XIII pielikuma 4.1. iedaļā minētais paziņojums. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz ierīcēm, kurām izvērtē veiktspēju un kuras paredzēts lietot saistībā ar klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos vai citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas nozīmē risku iesaistītajām personām – lai būtu izsniegts XIII pielikuma 4.1. iedaļā minētais paziņojums.

| (d) | attiecībā uz ierīcēm, kurām izvērtē veiktspēju un kuras paredzēts lietot saistībā ar klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos vai citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas nozīmē risku iesaistītajām personām – lai būtu izsniegts XIII pielikuma 4.1. iedaļā minētais paziņojums. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz ierīcēm, kurām izvērtē veiktspēju un kuras paredzēts lietot saistībā ar klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos vai citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas nozīmē risku iesaistītajām personām – lai būtu izsniegts XIII pielikuma 4.1. iedaļā minētais paziņojums.

Ja par normatīvo atbilstību saskaņā ar 1. un 2. punktu ir atbildīgas vairākas personas, to attiecīgās atbildības jomas ir jānosaka rakstiski.

3.   
  Kvalificētajai
  personai ražotāja organizācijā nav nekādu šķēršļu attiecībā uz savu pienākumu pienācīgu pildīšanu.

3.   
  Par normatīvo atbilstību atbildīgajai
  personai ražotāja organizācijā nav nekādu šķēršļu attiecībā uz savu pienākumu pienācīgu pildīšanu.

4.   Pilnvarotajam pārstāvim savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas
  zināšanas par reglamentējošām prasībām attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm Savienībā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

4.   Pilnvarotajam pārstāvim savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  attiecīgās
  zināšanas par reglamentējošām prasībām attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm Savienībā.
  Attiecīgās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  jurisprudencē
  , dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  jurisprudencē
  , dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ;

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā;

| (b) | piecu
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

piecu
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

| (b) | trīs
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

trīs
  gadu profesionāla pieredze ar in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmais apakšpunkts neattiecas uz personām, kas, nebūdamas uzskatāmas par ražotājiem, kuri definēti 2. panta 16. punktā, jau tirgū laistu ierīci samontē vai pielāgo tā, lai tā attiecībā uz individuālu pacientu
  atbilstu paredzētajam uzdevumam
  . | Pirmais apakšpunkts neattiecas uz personām, kas, nebūdamas uzskatāmas par ražotājiem, kuri definēti 2. panta 16. punktā, jau tirgū laistu ierīci samontē vai pielāgo tā, lai tā
  atbilstu paredzētajam uzdevumam
  attiecībā uz individuālu pacientu
  vai konkrēti ierobežotu pacientu grupu vienā veselības aprūpes iestādē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pirmais apakšpunkts neattiecas uz personām, kas, nebūdamas uzskatāmas par ražotājiem, kuri definēti 2. panta 16. punktā, jau tirgū laistu ierīci samontē vai pielāgo tā, lai tā attiecībā uz individuālu pacientu
  atbilstu paredzētajam uzdevumam
  .

Pirmais apakšpunkts neattiecas uz personām, kas, nebūdamas uzskatāmas par ražotājiem, kuri definēti 2. panta 16. punktā, jau tirgū laistu ierīci samontē vai pielāgo tā, lai tā
  atbilstu paredzētajam uzdevumam
  attiecībā uz individuālu pacientu
  vai konkrēti ierobežotu pacientu grupu vienā veselības aprūpes iestādē
  .

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

14. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Izplatītājiem vai saistītajiem uzņēmumiem, kas ražotāja vārdā veic vienu vai vairākas 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās darbības, nepiemēro 3. un 4. punktā minētās papildu prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a
     
  Izplatītājiem vai saistītajiem uzņēmumiem, kas ražotāja vārdā veic vienu vai vairākas 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās darbības, nepiemēro 3. un 4. punktā minētās papildu prasības.

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   ES atbilstības deklarācijā ir norādīts, ka šajā regulā aprakstīto prasību izpilde ir pierādīta. To regulāri atjaunina. ES atbilstības deklarācijas satura minimums ir izklāstīts III pielikumā.
  Tā ir iztulkota tajā(-s) oficiālajā
  Savienības
  valodā(-s), ko prasa dalībvalsts(-is), kurā(-s) ierīce ir darīta pieejama
  . | 1.   ES atbilstības deklarācijā ir norādīts, ka šajā regulā aprakstīto prasību izpilde ir pierādīta. To regulāri atjaunina. ES atbilstības deklarācijas satura minimums ir izklāstīts III pielikumā.
  To izdod vienā no
  Savienības
  oficiālajām valodām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   ES atbilstības deklarācijā ir norādīts, ka šajā regulā aprakstīto prasību izpilde ir pierādīta. To regulāri atjaunina. ES atbilstības deklarācijas satura minimums ir izklāstīts III pielikumā.
  Tā ir iztulkota tajā(-s) oficiālajā
  Savienības
  valodā(-s), ko prasa dalībvalsts(-is), kurā(-s) ierīce ir darīta pieejama
  .

1.   ES atbilstības deklarācijā ir norādīts, ka šajā regulā aprakstīto prasību izpilde ir pierādīta. To regulāri atjaunina. ES atbilstības deklarācijas satura minimums ir izklāstīts III pielikumā.
  To izdod vienā no
  Savienības
  oficiālajām valodām
  .

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina III pielikumā izklāstītās ES atbilstības deklarācijas satura minimumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina III pielikumā izklāstītās ES atbilstības deklarācijas satura minimumu.

svītrots

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību
  būtiskas
  mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm. | 1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību
  būtiskas
  mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas
  būtiski
  maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci. | 2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci
  , un tā atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas
  būtiski
  maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci.

2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci
  , un tā atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām
  .

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

III. nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, drošuma un veiktspējas kopsavilkums, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka | Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, drošuma un veiktspējas kopsavilkums, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, drošuma un veiktspējas kopsavilkums, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka

Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, drošuma un veiktspējas kopsavilkums, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – e apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts tās iecelšanas brīdī un ir vismaz
  trīs
  gadi pēc iecelšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts tās iecelšanas brīdī un ir vismaz
  trīs
  gadi pēc iecelšanas;

| (i) | nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts tās iecelšanas brīdī un ir vismaz
  pieci
  gadi pēc iecelšanas; |
| --- | --- |

(i)

nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts tās iecelšanas brīdī un ir vismaz
  pieci
  gadi pēc iecelšanas;

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

22. pants – 8. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību;

| (b) | likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību
  , ciktāl tās neapdraud sabiedrības veselības aizsardzību
  ; |
| --- | --- |

(b)

likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību
  , ciktāl tās neapdraud sabiedrības veselības aizsardzību
  ;

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

22. pants – 8. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | saderību ar medicīnisko ierīču identifikācijas sistēmām, kas jau ir tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

saderību ar medicīnisko ierīču identifikācijas sistēmām, kas jau ir tirgū;

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

22. pants – 8. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | saderību ar citām izsekojamības sistēmām, ko izmanto medicīnisko ierīču jomā ieinteresētās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(eb)

saderību ar citām izsekojamības sistēmām, ko izmanto medicīnisko ierīču jomā ieinteresētās personas.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību apkopo un apstrādā informāciju, kas ir nepieciešama un samērīga ierīces aprakstīšanai un identificēšanai un ražotāja un attiecīgā gadījumā pilnvarotā pārstāvja un importētāja identificēšanai. Informācija, kas jāsniedz uzņēmējiem, ir sīkāk aprakstīta V pielikuma A daļā. | 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību apkopo un apstrādā informāciju, kas ir nepieciešama un samērīga ierīces aprakstīšanai un identificēšanai un ražotāja un attiecīgā gadījumā pilnvarotā pārstāvja un importētāja identificēšanai
  un lai nodrošinātu pārredzamību un drošu un efektīvu izmantošanu, ļaujot lietotājiem piekļūt pastāvošajiem pierādījumiem par ierīces ārstniecisko derīgumu un vajadzības gadījumā par ierīces lietderīgumu
  . Informācija, kas jāsniedz uzņēmējiem, ir sīkāk aprakstīta V pielikuma A daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību apkopo un apstrādā informāciju, kas ir nepieciešama un samērīga ierīces aprakstīšanai un identificēšanai un ražotāja un attiecīgā gadījumā pilnvarotā pārstāvja un importētāja identificēšanai. Informācija, kas jāsniedz uzņēmējiem, ir sīkāk aprakstīta V pielikuma A daļā.

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuras palīdzību apkopo un apstrādā informāciju, kas ir nepieciešama un samērīga ierīces aprakstīšanai un identificēšanai un ražotāja un attiecīgā gadījumā pilnvarotā pārstāvja un importētāja identificēšanai
  un lai nodrošinātu pārredzamību un drošu un efektīvu izmantošanu, ļaujot lietotājiem piekļūt pastāvošajiem pierādījumiem par ierīces ārstniecisko derīgumu un vajadzības gadījumā par ierīces lietderīgumu
  . Informācija, kas jāsniedz uzņēmējiem, ir sīkāk aprakstīta V pielikuma A daļā.

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

24. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Drošuma un veiktspējas
  kopsavilkums | Drošuma un
  klīniskās
  veiktspējas
  ziņojums |
| 1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā C un D klases ierīces un kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ražotājs izstrādā
  drošuma
  un veiktspējas kopsavilkumu
  . Tas
  ir sarakstīts
  paredzētajam lietotājam
  saprotamā veidā. Šā
  kopsavilkuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar 40. pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai, un šī institūcija
  to validē
  . | 1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā C un D klases ierīces un kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ražotājs izstrādā
  ziņojumu par ierīces drošumu
  un
  klīnisko veiktspēju, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, kas savākta klīniskās
  veiktspējas
  pētījumā. Ražotājs sagatavo arī šā ziņojuma
  kopsavilkumu
  , kas
  ir sarakstīts
  neprofesionālim viegli
  saprotamā veidā
  un tās valsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kurā ierīce darīta pieejama tirgū
  . Šā
  ziņojuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar 40. 
  un 43.a
  pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai, un
  ko validē
  šī institūcija
  un nepieciešamības gadījumā arī īpašā paziņotā institūcija
  . |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kopsavilkumu dara zināmu atklātībai Eudamed datubankā saskaņā ar 25. panta 2. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma A daļas 15. punktā paredzētajiem noteikumiem. |
| 2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formā drošuma un veiktspējas
  kopsavilkumā
  iekļauj un kā izklāsta
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 84. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | 2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formātā izklāsta 1. punktā minētajā ziņojumā un
  kopsavilkumā
  iekļaujamos
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 84. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Drošuma un veiktspējas
  kopsavilkums

Drošuma un
  klīniskās
  veiktspējas
  ziņojums

1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā C un D klases ierīces un kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ražotājs izstrādā
  drošuma
  un veiktspējas kopsavilkumu
  . Tas
  ir sarakstīts
  paredzētajam lietotājam
  saprotamā veidā. Šā
  kopsavilkuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar 40. pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai, un šī institūcija
  to validē
  .

1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā C un D klases ierīces un kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ražotājs izstrādā
  ziņojumu par ierīces drošumu
  un
  klīnisko veiktspēju, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, kas savākta klīniskās
  veiktspējas
  pētījumā. Ražotājs sagatavo arī šā ziņojuma
  kopsavilkumu
  , kas
  ir sarakstīts
  neprofesionālim viegli
  saprotamā veidā
  un tās valsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kurā ierīce darīta pieejama tirgū
  . Šā
  ziņojuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar 40. 
  un 43.a
  pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai, un
  ko validē
  šī institūcija
  un nepieciešamības gadījumā arī īpašā paziņotā institūcija
  .

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kopsavilkumu dara zināmu atklātībai Eudamed datubankā saskaņā ar 25. panta 2. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma A daļas 15. punktā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formā drošuma un veiktspējas
  kopsavilkumā
  iekļauj un kā izklāsta
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 84. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formātā izklāsta 1. punktā minētajā ziņojumā un
  kopsavilkumā
  iekļaujamos
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 84. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. daļa – fa punkts un fb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | šīs regulas 28.a pantā minētā filiāļu un apakšuzņēmumu elektroniskā reģistrācijas sistēma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

šīs regulas 28.a pantā minētā filiāļu un apakšuzņēmumu elektroniskā reģistrācijas sistēma;

| (fb) | šīs regulas 41.b pantā minētā īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma; |
| --- | --- |

(fb)

šīs regulas 41.b pantā minētā īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma;

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

26. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidencialitāti
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju. | 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidenciālos aspektus
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidencialitāti
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju.

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidenciālos aspektus
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju.

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

26. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei. | 6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits
  pastāvīgu un
  kompetentu
  štata
  darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.
  Šīs prasības ievērošanu nosaka ekspertu veiktajā vērtēšanā, kas minēta 8. punktā. |
| | Jo īpaši nacionālās iestādes darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku novērtēšanu, kuri atbild par pārskatu veikšanu saistībā ar izstrādājumu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.5. punktā. |
| | Tāpat nacionālās iestādes darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku novērtēšanu, kuri atbild par ražotāja kvalitātes vadības sistēmas revīzijas veikšanu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.6. punktā. |
| Neskarot 31. panta 3. punktu,
  ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šādām medicīniskajām ierīcēm. | Ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šādām medicīniskajām ierīcēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.

6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits
  pastāvīgu un
  kompetentu
  štata
  darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.
  Šīs prasības ievērošanu nosaka ekspertu veiktajā vērtēšanā, kas minēta 8. punktā.

Jo īpaši nacionālās iestādes darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku novērtēšanu, kuri atbild par pārskatu veikšanu saistībā ar izstrādājumu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.5. punktā.

Tāpat nacionālās iestādes darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku novērtēšanu, kuri atbild par ražotāja kvalitātes vadības sistēmas revīzijas veikšanu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.6. punktā.

Neskarot 31. panta 3. punktu,
  ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šādām medicīniskajām ierīcēm.

Ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šādām medicīniskajām ierīcēm.

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

26. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Dalībvalstis
  Komisiju
  un
  citas dalībvalstis informē
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem. | 7.   
  Galīgā atbildība par paziņotajām institūcijām un nacionālo iestādi, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir tās dalībvalsts pārziņā, kurā tās atrodas. Dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt, vai izraudzītā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, pienācīgi veic savu darbu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, iecelšanu un paziņošanu un paziņoto institūciju pārraudzību, kā arī vai ieceltā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, strādā taisnīgi un objektīvi.
  Dalībvalstis
  sniedz Komisijai
  un
  pārējām dalībvalstīm visu informāciju, ko tās pieprasījušas
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.
  Šādu informāciju publisko saskaņā ar 80. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Dalībvalstis
  Komisiju
  un
  citas dalībvalstis informē
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.

7.   
  Galīgā atbildība par paziņotajām institūcijām un nacionālo iestādi, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir tās dalībvalsts pārziņā, kurā tās atrodas. Dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt, vai izraudzītā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, pienācīgi veic savu darbu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanu, iecelšanu un paziņošanu un paziņoto institūciju pārraudzību, kā arī vai ieceltā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, strādā taisnīgi un objektīvi.
  Dalībvalstis
  sniedz Komisijai
  un
  pārējām dalībvalstīm visu informāciju, ko tās pieprasījušas
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.
  Šādu informāciju publisko saskaņā ar 80. pantu.

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

26. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Ekspertu veiktajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde. | 8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Ekspertu veiktajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde. |
| Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  var piedalīties
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm
  un Komisijai
  , un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu. | Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  piedalās
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm, un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Ekspertu veiktajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde.

8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Ekspertu veiktajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde.

Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  var piedalīties
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm
  un Komisijai
  , un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu.

Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  piedalās
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm, un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas. Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā. | 1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas.
  Šajā saistībā nodrošina pastāvīgos administratīvos, tehniskos un zinātniskos štata darbiniekus ar medicīniskām, tehniskām un vajadzības gadījumā farmakoloģiskām zināšanām. Izmanto pastāvīgos štata darbiniekus, bet paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam vajadzības gadījumā nolīgt ārējos ekspertus.
  Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.
  Konkrētāk, saskaņā ar VI pielikuma 1.2. punktu paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu un novērstu interešu konfliktu. |
| | Paziņotā institūcija publicē sarakstu ar institūcijas darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanu un medicīnisko ierīču sertifikāciju. Attiecībā uz katru darbinieku šajā sarakstā ietver vismaz viņa kvalifikāciju, CV un interešu deklarāciju. Saraksts nosūtāms par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei, kura pārbauda, vai darbinieki atbilst šīs regulas prasībām. Saraksts nosūtāms arī Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas. Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.

1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas.
  Šajā saistībā nodrošina pastāvīgos administratīvos, tehniskos un zinātniskos štata darbiniekus ar medicīniskām, tehniskām un vajadzības gadījumā farmakoloģiskām zināšanām. Izmanto pastāvīgos štata darbiniekus, bet paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam vajadzības gadījumā nolīgt ārējos ekspertus.
  Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.
  Konkrētāk, saskaņā ar VI pielikuma 1.2. punktu paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu un novērstu interešu konfliktu.

Paziņotā institūcija publicē sarakstu ar institūcijas darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanu un medicīnisko ierīču sertifikāciju. Attiecībā uz katru darbinieku šajā sarakstā ietver vismaz viņa kvalifikāciju, CV un interešu deklarāciju. Saraksts nosūtāms par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei, kura pārbauda, vai darbinieki atbilst šīs regulas prasībām. Saraksts nosūtāms arī Komisijai.

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

28. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Paziņotajām institūcijām ir pastāvīgi un kompetenti štata darbinieki un īpašas zināšanas gan ar ierīču veiktspējas novērtēšanu saistītās tehniskās jomās, gan arī medicīnas jomā. Darbinieki spēj veikt apakšuzņēmēju kvalitātes iekšēju novērtējumu. |
| | Ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā tiesības uz līgumu slēgšanu var piešķirt ārējiem ekspertiem attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču vai tehnoloģiju novērtēšanu. |
| 1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par
  apakšuzņēmuma
  vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi. | 1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par
  apakšuzņēmēja
  vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi. |
| 2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic
  apakšuzņēmumi
  vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību. | 2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic
  apakšuzņēmēji
  vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību. |
| | 2.a
     
  Paziņotās institūcijas dara publiski pieejamu apakšuzņēmēju vai filiāļu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi, un to darbinieku interešu deklarācijas. |
| 3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai. | 3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas
  skaidri paustu
  piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai. |
| 4.   Paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgās nacionālās iestādes rīcībā tur
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu. | 4.   
  Vismaz reizi gadā
  paziņotās institūcijas par tām atbildīgajām
  nacionālajām
  iestādēm
  iesniedz
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu. |
| | 4.a
     
  Paziņoto institūciju gada novērtējuma ziņojumā, kas jāveic saskaņā ar 33. panta 3. punktu, iekļauj paziņoto institūciju apakšuzņēmēja/-u vai filiāles/-ļu atbilstības pārbaudi, kas veikta, lai konstatētu atbilstību VI pielikumā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.
     
  Paziņotajām institūcijām ir pastāvīgi un kompetenti štata darbinieki un īpašas zināšanas gan ar ierīču veiktspējas novērtēšanu saistītās tehniskās jomās, gan arī medicīnas jomā. Darbinieki spēj veikt apakšuzņēmēju kvalitātes iekšēju novērtējumu.

Ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā tiesības uz līgumu slēgšanu var piešķirt ārējiem ekspertiem attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču vai tehnoloģiju novērtēšanu.

1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par
  apakšuzņēmuma
  vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.

1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par
  apakšuzņēmēja
  vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.

2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic
  apakšuzņēmumi
  vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību.

2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic
  apakšuzņēmēji
  vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību.

2.a
     
  Paziņotās institūcijas dara publiski pieejamu apakšuzņēmēju vai filiāļu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi, un to darbinieku interešu deklarācijas.

3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai.

3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas
  skaidri paustu
  piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai.

4.   Paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgās nacionālās iestādes rīcībā tur
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu.

4.   
  Vismaz reizi gadā
  paziņotās institūcijas par tām atbildīgajām
  nacionālajām
  iestādēm
  iesniedz
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu.

4.a
     
  Paziņoto institūciju gada novērtējuma ziņojumā, kas jāveic saskaņā ar 33. panta 3. punktu, iekļauj paziņoto institūciju apakšuzņēmēja/-u vai filiāles/-ļu atbilstības pārbaudi, kas veikta, lai konstatētu atbilstību VI pielikumā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

28.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 28.a pants |
| | Filiāļu un apakšuzņēmēju reģistrācijas elektroniskā sistēma |
| | 1.
     
  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, kurā tiek apkopota un apstrādāta informācija par filiālēm un apakšuzņēmējiem, kā arī par tiem uzticētiem konkrētiem uzdevumiem. |
| | 2.
     
  Pirms var notikt apakšuzņēmuma līgumu izpilde, paziņotā institūcija, kas paredzējusi noslēgt apakšuzņēmuma līgumu par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem vai uzticēt filiālei konkrētus ar atbilstības novērtēšanu saistītus uzdevumus, reģistrē šo apakšuzņēmēju vai filiāļu nosaukumus, norādot to konkrētos uzdevumus. |
| | 3.
     
  Nedēļas laikā no brīža, kad attiecībā uz 1. punktā minēto informāciju notikuši jebkādi grozījumi, attiecīgais uzņēmējs atjaunina datus elektroniskajā sistēmā. |
| | 4.
     
  Elektroniskajā sistēmā iekļautie dati ir publiski pieejami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

28.a pants

Filiāļu un apakšuzņēmēju reģistrācijas elektroniskā sistēma

1.
     
  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, kurā tiek apkopota un apstrādāta informācija par filiālēm un apakšuzņēmējiem, kā arī par tiem uzticētiem konkrētiem uzdevumiem.

2.
     
  Pirms var notikt apakšuzņēmuma līgumu izpilde, paziņotā institūcija, kas paredzējusi noslēgt apakšuzņēmuma līgumu par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem vai uzticēt filiālei konkrētus ar atbilstības novērtēšanu saistītus uzdevumus, reģistrē šo apakšuzņēmēju vai filiāļu nosaukumus, norādot to konkrētos uzdevumus.

3.
     
  Nedēļas laikā no brīža, kad attiecībā uz 1. punktā minēto informāciju notikuši jebkādi grozījumi, attiecīgais uzņēmējs atjaunina datus elektroniskajā sistēmā.

4.
     
  Elektroniskajā sistēmā iekļautie dati ir publiski pieejami.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbilstības novērtēšanas institūcija pieteikumu uz paziņošanu iesniedz nacionālajai iestādei, kas ir atbildīga par tās valsts paziņotajām institūcijām, kurā tā ir dibināta. | 1.   Atbilstības novērtēšanas institūcija pieteikumu uz paziņošanu iesniedz nacionālajai iestādei, kas ir atbildīga par tās valsts paziņotajām institūcijām, kurā tā ir dibināta. |
| | Ja atbilstības novērtēšanas institūcija vēlas saņemt paziņojumus par 41.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, tā norāda šo vēlmi un iesniedz paziņošanas pieteikumu EMA saskaņā ar 41.a pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atbilstības novērtēšanas institūcija pieteikumu uz paziņošanu iesniedz nacionālajai iestādei, kas ir atbildīga par tās valsts paziņotajām institūcijām, kurā tā ir dibināta.

1.   Atbilstības novērtēšanas institūcija pieteikumu uz paziņošanu iesniedz nacionālajai iestādei, kas ir atbildīga par tās valsts paziņotajām institūcijām, kurā tā ir dibināta.

Ja atbilstības novērtēšanas institūcija vēlas saņemt paziņojumus par 41.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, tā norāda šo vēlmi un iesniedz paziņošanas pieteikumu EMA saskaņā ar 41.a pantu.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  divi
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanā
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem
  , kurš ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs,
  pārstāv Komisiju. | 3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  trīs
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanai un kuriem nav interešu konflikta ar institūciju, kas iesniegusi pieteikumu atbilstības novērtēšanai
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem pārstāv Komisiju
  un vismaz viens no pārējiem ekspertiem ir no citas dalībvalsts, nevis tās, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija
  .
  Komisijas pārstāvis ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs. Ja atbilstības novērtēšanas institūcija ir pieprasījusi, lai tai tiktu nosūtīti paziņojumi par 41.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, EMA arī ir jābūt iekļautai apvienotajā novērtēšanas grupā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  divi
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanā
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem
  , kurš ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs,
  pārstāv Komisiju.

3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  trīs
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanai un kuriem nav interešu konflikta ar institūciju, kas iesniegusi pieteikumu atbilstības novērtēšanai
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem pārstāv Komisiju
  un vismaz viens no pārējiem ekspertiem ir no citas dalībvalsts, nevis tās, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija
  .
  Komisijas pārstāvis ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs. Ja atbilstības novērtēšanas institūcija ir pieprasījusi, lai tai tiktu nosūtīti paziņojumi par 41.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, EMA arī ir jābūt iekļautai apvienotajā novērtēšanas grupā.

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

30. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 29. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai
  apakšuzņēmumu
  , kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 29. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 30. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis. | 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 29. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai
  apakšuzņēmēju
  , kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 29. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 30. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis. |
| Konstatējumus, ka kāda institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā
  , lai panāktu savstarpēju vienošanos par pieteikuma novērtējumu
  . Atzinumu atšķirības
  norāda
  atbildīgās nacionālās iestādes novērtējuma ziņojumā. | Konstatējumus, ka kāda
  pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas
  institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā.
  Novērtējuma ziņojumā nacionālā iestāde norāda pasākumus, kurus paziņotā institūcija īsteno, lai nodrošinātu attiecīgās pieteikuma iesniedzējas atbilstības novērtēšanas institūcijas atbilstību VI pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja radušās
  atzinumu atšķirības, atbildīgās nacionālās iestādes novērtējuma ziņojumā
  iekļauj atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu, kurā izteikts viedoklis par paziņojumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 29. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai
  apakšuzņēmumu
  , kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 29. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 30. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 29. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai
  apakšuzņēmēju
  , kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 29. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 30. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis.

Konstatējumus, ka kāda institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā
  , lai panāktu savstarpēju vienošanos par pieteikuma novērtējumu
  . Atzinumu atšķirības
  norāda
  atbildīgās nacionālās iestādes novērtējuma ziņojumā.

Konstatējumus, ka kāda
  pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas
  institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā.
  Novērtējuma ziņojumā nacionālā iestāde norāda pasākumus, kurus paziņotā institūcija īsteno, lai nodrošinātu attiecīgās pieteikuma iesniedzējas atbilstības novērtēšanas institūcijas atbilstību VI pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja radušās
  atzinumu atšķirības, atbildīgās nacionālās iestādes novērtējuma ziņojumā
  iekļauj atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu, kurā izteikts viedoklis par paziņojumu
  .

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

30. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem. Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz
  oficiālās
  Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim. | 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem.
  Ja novērtējuma grupa sagatavo atsevišķu atzinumu, arī tas jāiesniedz Komisijai, kura to tālāk nodos MDCG.
  Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz Savienības
  oficiālajās
  valodās, kuru skaits var būt līdz trim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem. Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz
  oficiālās
  Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim.

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem.
  Ja novērtējuma grupa sagatavo atsevišķu atzinumu, arī tas jāiesniedz Komisijai, kura to tālāk nodos MDCG.
  Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz Savienības
  oficiālajās
  valodās, kuru skaits var būt līdz trim.

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

30. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Apvienotā novērtēšanas grupa atzinumu par novērtējuma ziņojumu
  un
  paziņojuma projektu sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu
  , ko
  attiecīgā nacionālā iestāde
  pienācīgi ņem vērā savā lēmumā par
  paziņotās institūcijas iecelšanu. | 6.   Apvienotā novērtēšanas grupa
  galīgo
  atzinumu par novērtējuma ziņojumu, paziņojuma projektu
  un attiecīgā gadījumā atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu
  sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu. Attiecīgā nacionālā iestāde
  savu lēmumu par
  paziņotās institūcijas
  iecelšanu pamato ar šo MDCG ieteikumu
  .
  Ja šis ziņojums atšķiras no MDCG ieteikuma, attiecīgā nacionālā iestāde nepieciešamo lēmuma pamatojumu iesniedz MDCG rakstiski. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Apvienotā novērtēšanas grupa atzinumu par novērtējuma ziņojumu
  un
  paziņojuma projektu sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu
  , ko
  attiecīgā nacionālā iestāde
  pienācīgi ņem vērā savā lēmumā par
  paziņotās institūcijas iecelšanu.

6.   Apvienotā novērtēšanas grupa
  galīgo
  atzinumu par novērtējuma ziņojumu, paziņojuma projektu
  un attiecīgā gadījumā atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu
  sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu. Attiecīgā nacionālā iestāde
  savu lēmumu par
  paziņotās institūcijas
  iecelšanu pamato ar šo MDCG ieteikumu
  .
  Ja šis ziņojums atšķiras no MDCG ieteikuma, attiecīgā nacionālā iestāde nepieciešamo lēmuma pamatojumu iesniedz MDCG rakstiski.

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis
  drīkst paziņot
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas,
  kas
  atbilst VI pielikuma prasībām. | 2.   Dalībvalstis
  paziņo
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas,
  kuras
  atbilst VI pielikuma prasībām
  un kuru pieteikumu novērtēšanas procedūra ir pabeigta atbilstīgi 30. pantam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis
  drīkst paziņot
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas,
  kas
  atbilst VI pielikuma prasībām.

2.   Dalībvalstis
  paziņo
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas,
  kuras
  atbilst VI pielikuma prasībām
  un kuru pieteikumu novērtēšanas procedūra ir pabeigta atbilstīgi 30. pantam
  .

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ja nacionālā iestāde, kas atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu arī citu tādu izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, tad par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde pirms paziņošanas sniedz pozitīvu atzinumu par paziņojumu un tā tvērumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.
     
  Ja nacionālā iestāde, kas atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu arī citu tādu izstrādājumu jomā, kas nav in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, tad par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde pirms paziņošanas sniedz pozitīvu atzinumu par paziņojumu un tā tvērumu.

svītrots

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

31. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt. | 4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras
  , riska klasi
  un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt.

4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras
  , riska klasi
  un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt.

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

31. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija. | 8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek
  nekavējoties
  apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija.

8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek
  nekavējoties
  apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija.

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

31. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, ar kuru notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka
  paziņošana
  ir pilnīgi
  vai daļēji pieņemama
  , Komisija
  paziņojumu
  attiecīgi publisko. | 9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, ar kuru notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka
  paziņojums
  ir pilnīgi
  pieņemams
  , Komisija
  to
  attiecīgi publisko. |
| | Komisija arī ievada 25. panta otrajā daļā minētajā elektroniskajā sistēmā ziņas, kas saistītas ar paziņotās institūcijas paziņošanu. Minētajai informācijai pievieno par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes galīgo novērtējuma ziņojumu, apvienotās novērtēšanas grupas atzinumu un MDCG ieteikumu, kā minēts šajā pantā. |
| | Detalizētu paziņojumā iekļauto informāciju, piemēram, ierīču klasi un tipu, kā arī tā pielikumus, publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, ar kuru notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka
  paziņošana
  ir pilnīgi
  vai daļēji pieņemama
  , Komisija
  paziņojumu
  attiecīgi publisko.

9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, ar kuru notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka
  paziņojums
  ir pilnīgi
  pieņemams
  , Komisija
  to
  attiecīgi publisko.

Komisija arī ievada 25. panta otrajā daļā minētajā elektroniskajā sistēmā ziņas, kas saistītas ar paziņotās institūcijas paziņošanu. Minētajai informācijai pievieno par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes galīgo novērtējuma ziņojumu, apvienotās novērtēšanas grupas atzinumu un MDCG ieteikumu, kā minēts šajā pantā.

Detalizētu paziņojumā iekļauto informāciju, piemēram, ierīču klasi un tipu, kā arī tā pielikumus, publisko.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  dara publiski pieejamu
  sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tostarp tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu. | 2.   Komisija
  publisko viegli
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tostarp tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas
  , un visi 31. panta 5. punktā minētie paziņošanas procedūras dokumenti
  . Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija
  dara publiski pieejamu
  sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tostarp tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.

2.   Komisija
  publisko viegli
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tostarp tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas
  , un visi 31. panta 5. punktā minētie paziņošanas procedūras dokumenti
  . Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

33. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem. | 1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  un attiecīgā gadījumā EMA
  tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem. |
| Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai
  apakšuzņēmumiem
  , kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras, attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas. | Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties
  un ne vēlāk kā 15 dienu laikā
  informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai
  apakšuzņēmējiem
  , kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas. |
| 2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi, ja
  vien nav likumīga pamata
  tos nepildīt
  , un pēdējā gadījumā abas puses var apspriesties
  ar MDCG.
  Paziņotā institūcija vai attiecīgā gadījumā par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde var pieprasīt, lai jebkuru informāciju, kas nosūtīta citas dalībvalsts iestādēm vai Komisijai, uzskatītu par konfidenciālu informāciju. | 2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties
  un ne vēlāk kā 15 dienu laikā
  reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi. Ja
  ir likumīgs pamats
  tos nepildīt
  , paziņotās institūcijas to izskaidro rakstiski un apspriežas
  ar MDCG
  , kas tādā gadījumā sagatavo ieteikumu
  .
  Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ievēro MDCG ieteikumu. |
| 3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  apmeklējums
  uz vietas. | 3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām
  , kā arī novērtē, vai šīm prasībām atbilst arī tās apakšuzņēmēji vai filiāles
  . Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  un attiecīgā gadījumā Savienībā vai ārpus tās esošo to filiāļu un apakšuzņēmēju nepieteikta inspekcija, veicot apmeklējumu
  uz vietas. |
| | Lai noteiktu paziņotās institūcijas faktisko kompetenci un tās vērtējumu kvalitāti, jo īpaši paziņotās institūcijas spēju analizēt un novērtēt klīniskos pierādījumus, novērtējumā iekļauj arī paziņotās institūcijas veikto ierīces izstrādes dokumentācijas pārbaudes paraugu pārskatu. |
| 4.   
  Trīs
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  trim
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par tās dalībvalsts paziņotajām institūcijām, kurā institūcija ir dibināta, un apvienotā novērtēšanas grupa, kuras ieceltas saskaņā ar 30. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī. | 4.   
  Divus
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  diviem
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par paziņotajām institūcijām dalībvalstī, kurā saskaņā ar 30. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru ir apstiprināta institūcija un iecelta apvienotā novērtēšanas grupa, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija
  un tās filiāles un apakšuzņēmēji
  joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām vai paziņotās institūcijas filiāle vai apakšuzņēmējs joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī. |
| | Attiecībā uz 41.a pantā norādītajām īpašajām paziņotajām institūcijām šajā punktā minēto novērtēšanu veic katru gadu. |
| | Visus novērtējumu rezultātus publisko. |
| 5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu. | 5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu. |
| | 5.a
     
  Paziņotās institūcijas katru gadu iesniedz kompetentajai iestādei un Komisijai gada darbības pārskatu, kurā ietverta VI pielikuma 5. punktā minētā informācija, un Komisija to nodod MDCG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem.

1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  un attiecīgā gadījumā EMA
  tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem.

Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai
  apakšuzņēmumiem
  , kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras, attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas.

Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties
  un ne vēlāk kā 15 dienu laikā
  informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai
  apakšuzņēmējiem
  , kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas.

2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi, ja
  vien nav likumīga pamata
  tos nepildīt
  , un pēdējā gadījumā abas puses var apspriesties
  ar MDCG.
  Paziņotā institūcija vai attiecīgā gadījumā par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde var pieprasīt, lai jebkuru informāciju, kas nosūtīta citas dalībvalsts iestādēm vai Komisijai, uzskatītu par konfidenciālu informāciju.

2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties
  un ne vēlāk kā 15 dienu laikā
  reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi. Ja
  ir likumīgs pamats
  tos nepildīt
  , paziņotās institūcijas to izskaidro rakstiski un apspriežas
  ar MDCG
  , kas tādā gadījumā sagatavo ieteikumu
  .
  Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ievēro MDCG ieteikumu.

3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  apmeklējums
  uz vietas.

3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām
  , kā arī novērtē, vai šīm prasībām atbilst arī tās apakšuzņēmēji vai filiāles
  . Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  un attiecīgā gadījumā Savienībā vai ārpus tās esošo to filiāļu un apakšuzņēmēju nepieteikta inspekcija, veicot apmeklējumu
  uz vietas.

Lai noteiktu paziņotās institūcijas faktisko kompetenci un tās vērtējumu kvalitāti, jo īpaši paziņotās institūcijas spēju analizēt un novērtēt klīniskos pierādījumus, novērtējumā iekļauj arī paziņotās institūcijas veikto ierīces izstrādes dokumentācijas pārbaudes paraugu pārskatu.

4.   
  Trīs
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  trim
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par tās dalībvalsts paziņotajām institūcijām, kurā institūcija ir dibināta, un apvienotā novērtēšanas grupa, kuras ieceltas saskaņā ar 30. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī.

4.   
  Divus
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  diviem
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par paziņotajām institūcijām dalībvalstī, kurā saskaņā ar 30. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru ir apstiprināta institūcija un iecelta apvienotā novērtēšanas grupa, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija
  un tās filiāles un apakšuzņēmēji
  joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām vai paziņotās institūcijas filiāle vai apakšuzņēmējs joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī.

Attiecībā uz 41.a pantā norādītajām īpašajām paziņotajām institūcijām šajā punktā minēto novērtēšanu veic katru gadu.

Visus novērtējumu rezultātus publisko.

5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu.

5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu.

5.a
     
  Paziņotās institūcijas katru gadu iesniedz kompetentajai iestādei un Komisijai gada darbības pārskatu, kurā ietverta VI pielikuma 5. punktā minētā informācija, un Komisija to nodod MDCG.

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturējums nepārsniedz vienu gadu
  un
  vienu reizi uz tādu pašu periodu ir atjaunojams
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc. | 2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturēšanu piemēro, kamēr MDCG nav pieņēmusi lēmumu atsaukt apturēšanu,
  un
  pēc tam ieceltā apvienotā novērtēšanas grupa izstrādā novērtējumu saskaņā ar 30. panta 3. punktā noteikto procedūru
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc. |
| Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma
  apturējumu
  , ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties informē Komisiju
  un
  citas dalībvalstis. | Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma
  apturēšanu
  , ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties
  un ne vēlāk kā 10 dienu laikā informē
  Komisiju, citas dalībvalstis
  , attiecīgos ražotājus un veselības aprūpes speciālistus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturējums nepārsniedz vienu gadu
  un
  vienu reizi uz tādu pašu periodu ir atjaunojams
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc.

2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturēšanu piemēro, kamēr MDCG nav pieņēmusi lēmumu atsaukt apturēšanu,
  un
  pēc tam ieceltā apvienotā novērtēšanas grupa izstrādā novērtējumu saskaņā ar 30. panta 3. punktā noteikto procedūru
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc.

Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma
  apturējumu
  , ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties informē Komisiju
  un
  citas dalībvalstis.

Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma
  apturēšanu
  , ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties
  un ne vēlāk kā 10 dienu laikā informē
  Komisiju, citas dalībvalstis
  , attiecīgos ražotājus un veselības aprūpes speciālistus
  .

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

34. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm. | 3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts
  informē Komisiju un
  rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija, vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm.

3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts
  informē Komisiju un
  rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija, vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm.

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

34. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  grozīts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde. | 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā valsts iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  apturēts, ierobežots vai atsaukts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā
  un ne vēlāk kā 30 dienu
  laikā
  pēc ziņojuma publicēšanas
  to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde. |
| | Lai pārbaudītu, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums ticis apturēts, ierobežots vai atsaukts, ietekmē izsniegtos sertifikātus, atbildīgā nacionālā iestāde pieprasa attiecīgajiem ražotājiem 30 dienu laikā sniegt pierādījumus par atbilstību paziņojuma darbības laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  grozīts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā valsts iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  apturēts, ierobežots vai atsaukts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā
  un ne vēlāk kā 30 dienu
  laikā
  pēc ziņojuma publicēšanas
  to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde.

Lai pārbaudītu, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums ticis apturēts, ierobežots vai atsaukts, ietekmē izsniegtos sertifikātus, atbildīgā nacionālā iestāde pieprasa attiecīgajiem ražotājiem 30 dienu laikā sniegt pierādījumus par atbilstību paziņojuma darbības laikā.

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

34. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos: | 5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos: |
| (a) | attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas
  vai nu par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, vai arī
  cita paziņotā institūcija, kas atbildīga par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos:

5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos:

(a)

attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas
  vai nu par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, vai arī
  cita paziņotā institūcija, kas atbildīga par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas;

| (a) | attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas cita paziņotā institūcija, kas atbildīga par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas cita paziņotā institūcija, kas atbildīga par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas;

| (b) | attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus.

| (b) | attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus.

Iestāde vai paziņotā institūcija, kas uzņemas tās paziņotās institūcijas funkcijas, ko ietekmējuši paziņojuma grozījumi, par to tūlīt informē Komisiju, citas dalībvalstis un citas paziņotās institūcijas.

Iestāde vai paziņotā institūcija, kas uzņemas tās paziņotās institūcijas funkcijas, ko ietekmējuši paziņojuma grozījumi, par to tūlīt
  un ne vēlāk kā 10 dienu laikā
  informē Komisiju, citas dalībvalstis un citas paziņotās institūcijas.

Komisija nekavējoties un ne vēlāk kā 10 dienu laikā ievada 25. panta otrajā daļā minētajā elektroniskajā sistēmā informāciju par grozījumiem paziņotās institūcijas paziņojumā.

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izmeklē visus gadījumus, par kuriem tai darītas zināmas bažas, vai kāda paziņotā institūcija joprojām pilda VI pielikuma prasības vai tai noteiktos pienākumus. Šādu izmeklēšanu tā var sākt arī pēc savas iniciatīvas. | 1.   Komisija izmeklē visus gadījumus, par kuriem tai darītas zināmas bažas, vai kāda paziņotā institūcija joprojām pilda VI pielikuma prasības vai tai noteiktos pienākumus. Šādu izmeklēšanu tā var sākt arī pēc savas iniciatīvas
  , cita starpā apvienotajai novērtēšanas grupai, kuras sastāvs atbilst 30. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem, veicot nepieteiktu inspekciju paziņotajā institūcijā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija izmeklē visus gadījumus, par kuriem tai darītas zināmas bažas, vai kāda paziņotā institūcija joprojām pilda VI pielikuma prasības vai tai noteiktos pienākumus. Šādu izmeklēšanu tā var sākt arī pēc savas iniciatīvas.

1.   Komisija izmeklē visus gadījumus, par kuriem tai darītas zināmas bažas, vai kāda paziņotā institūcija joprojām pilda VI pielikuma prasības vai tai noteiktos pienākumus. Šādu izmeklēšanu tā var sākt arī pēc savas iniciatīvas
  , cita starpā apvienotajai novērtēšanas grupai, kuras sastāvs atbilst 30. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem, veicot nepieteiktu inspekciju paziņotajā institūcijā
  .

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

35. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja Komisija
  noskaidro
  , ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu. | 3.   Ja Komisija,
  apspriežoties ar MDCG, nolemj,
  ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu
  saskaņā ar 34. panta 2. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja Komisija
  noskaidro
  , ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu.

3.   Ja Komisija,
  apspriežoties ar MDCG, nolemj,
  ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu
  saskaņā ar 34. panta 2. punktu
  .

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

37.pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 39. pantā minētajā paziņoto institūciju koordinācijas grupā. | Komisija
  , apspriežoties ar MDCG,
  nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 39. pantā minētajā paziņoto institūciju koordinācijas grupā.
  Šīs grupas sanāksmes notiek regulāri un vismaz divas reizes gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 39. pantā minētajā paziņoto institūciju koordinācijas grupā.

Komisija
  , apspriežoties ar MDCG,
  nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 39. pantā minētajā paziņoto institūciju koordinācijas grupā.
  Šīs grupas sanāksmes notiek regulāri un vismaz divas reizes gadā.

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

37. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija vai MDCG var pieprasīt paziņotās institūcijas piedalīšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija vai MDCG var pieprasīt paziņotās institūcijas piedalīšanos.

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

37. pants – 2.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus attiecībā uz šajā pantā minētās paziņoto institūciju koordinācijas grupas darbības kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus attiecībā uz šajā pantā minētās paziņoto institūciju koordinācijas grupas darbības kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

38. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Maksājumi | Maksa par nacionālo iestāžu darbību |
| 1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes. | 1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksu. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes. |
| 2.   Komisija
  ir
  pilnvarota saskaņā ar 85. pantu
  pieņemt deleģētos aktus
  , ar
  ko
  , ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana
  un
  izmaksu
  lietderības ievērošana
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un apmēru. Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm,
  kuras saņēmušas
  sertifikātu,
  ko izdevusi
  29. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma Nr. 2003/361/EK definīcijai. | 2.   Komisija
  tiek
  pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 85. pantu, ar
  kuriem
  , ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana, izmaksu
  lietderīgums un nepieciešamība radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās dalībvalstīs
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un apmēru. Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm,
  kas ir iesniegušas
  derīgu sertifikātu,
  kuru ir izsniegusi
  29. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai. |
| | Šīs maksas ir samērīgas un atbilst dzīves līmenim valstī. Maksu apmēru publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Maksājumi

Maksa par nacionālo iestāžu darbību

1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes.

1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksu. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes.

2.   Komisija
  ir
  pilnvarota saskaņā ar 85. pantu
  pieņemt deleģētos aktus
  , ar
  ko
  , ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana
  un
  izmaksu
  lietderības ievērošana
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un apmēru. Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm,
  kuras saņēmušas
  sertifikātu,
  ko izdevusi
  29. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma Nr. 2003/361/EK definīcijai.

2.   Komisija
  tiek
  pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 85. pantu, ar
  kuriem
  , ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana, izmaksu
  lietderīgums un nepieciešamība radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās dalībvalstīs
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un apmēru. Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm,
  kas ir iesniegušas
  derīgu sertifikātu,
  kuru ir izsniegusi
  29. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai.

Šīs maksas ir samērīgas un atbilst dzīves līmenim valstī. Maksu apmēru publisko.

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

38.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 38.a pants |
| | Paziņoto institūciju iekasēto maksu par atbilstības novērtēšanas pasākumiem pārredzamība |
| | 1.
     
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par standarta maksām paziņotajām institūcijām. |
| | 2.
     
  Šīs maksas ir salīdzināmas dalībvalstu starpā. Komisija 24 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas sniedz norādījumus šo maksu salīdzināmības veicināšanai. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis Komisijai nosūta savu standarta maksu sarakstu. |
| | 4.
     
  Nacionālā iestāde nodrošina, ka paziņotās institūcijas dara publiski zināmus sarakstus, kuros norādītas standarta maksas par atbilstības novērtēšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

38.a pants

Paziņoto institūciju iekasēto maksu par atbilstības novērtēšanas pasākumiem pārredzamība

1.
     
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par standarta maksām paziņotajām institūcijām.

2.
     
  Šīs maksas ir salīdzināmas dalībvalstu starpā. Komisija 24 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas sniedz norādījumus šo maksu salīdzināmības veicināšanai.

3.
     
  Dalībvalstis Komisijai nosūta savu standarta maksu sarakstu.

4.
     
  Nacionālā iestāde nodrošina, ka paziņotās institūcijas dara publiski zināmus sarakstus, kuros norādītas standarta maksas par atbilstības novērtēšanas pasākumiem.

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

V nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Klasificēšana un
  atbilstības novērtēšana | Atbilstības novērtēšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Klasificēšana un
  atbilstības novērtēšana

Atbilstības novērtēšana

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

V nodaļa – 1. iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
   
  iedaļa. – Klasificēšana | II nodaļa

   (****)



  In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču klasifikācija |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
   
  iedaļa. – Klasificēšana

II nodaļa

   (****)

In vitro diagnostikas medicīnisko ierīču klasifikācija

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ierīces, ņemot vērā to paredzēto uzdevumu un tām raksturīgos riskus, iedala A, B, C un D klasē. Klasificēšanu veic saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem klasifikācijas kritērijiem. | 1.   Ierīces, ņemot vērā to paredzēto uzdevumu
  , jaunieviesumu, sarežģītību
  un tām raksturīgos riskus, iedala A, B, C un D klasē. Klasificēšanu veic saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem klasifikācijas kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ierīces, ņemot vērā to paredzēto uzdevumu un tām raksturīgos riskus, iedala A, B, C un D klasē. Klasificēšanu veic saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem klasifikācijas kritērijiem.

1.   Ierīces, ņemot vērā to paredzēto uzdevumu
  , jaunieviesumu, sarežģītību
  un tām raksturīgos riskus, iedala A, B, C un D klasē. Klasificēšanu veic saskaņā ar VII pielikumā izklāstītajiem klasifikācijas kritērijiem.

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

39. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju. | Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.
  Minēto lēmumu dara publiski pieejamu Eiropas datubankā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.

Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.
  Minēto lēmumu dara publiski pieejamu Eiropas datubankā
  .

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

39. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pēc dalībvalsts lūguma
  vai pēc savas iniciatīvas
  var ar īstenošanas aktiem lemt, kā
  ar īstenošanas aktiem
  klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasifikācijas kritērijus. | Komisija pēc
  savas iniciatīvas vai pēc
  dalībvalsts lūguma var ar īstenošanas aktiem lemt
  par to
  , kā klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasifikācijas kritērijus.
  Šādu lēmumu jo īpaši pieņem, lai novērstu atšķirības lēmumos, kas attiecībā uz ierīču klasifikāciju ir pieņemti dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija pēc dalībvalsts lūguma
  vai pēc savas iniciatīvas
  var ar īstenošanas aktiem lemt, kā
  ar īstenošanas aktiem
  klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasifikācijas kritērijus.

Komisija pēc
  savas iniciatīvas vai pēc
  dalībvalsts lūguma var ar īstenošanas aktiem lemt
  par to
  , kā klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasifikācijas kritērijus.
  Šādu lēmumu jo īpaši pieņem, lai novērstu atšķirības lēmumos, kas attiecībā uz ierīču klasifikāciju ir pieņemti dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

39. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 59.–73. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  ir
  pilnvarota saskaņā ar 85. pantu
  pieņemt deleģētos aktus
  , ar kuriem: | 4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 59.–73. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes jomas speciālistu organizācijām un ražotāju apvienībām, tiek
  pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 85. pantu, ar kuriem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 59.–73. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  ir
  pilnvarota saskaņā ar 85. pantu
  pieņemt deleģētos aktus
  , ar kuriem:

4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 59.–73. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes jomas speciālistu organizācijām un ražotāju apvienībām, tiek
  pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 85. pantu, ar kuriem:

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

40. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt, ja saskaņā ar 78. pantu ir iecelta references laboratorija, paziņotā institūcija, kas veic atbilstības novērtēšanu, references laboratorijai pieprasa pārbaudīt ierīces atbilstību piemērojamai KTS,
  ja tāda ir, vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu vismaz KST līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni,
  kā precizēts VIII pielikuma 5.4. iedaļā un IX pielikuma 3.5. iedaļā. | Turklāt, ja saskaņā ar 78. pantu ir iecelta references laboratorija, paziņotā institūcija, kas veic atbilstības novērtēšanu, references laboratorijai pieprasa
  laboratorijas testā
  pārbaudīt ierīces atbilstību piemērojamai KTS, kā precizēts VIII pielikuma 5.4. iedaļā un IX pielikuma 3.5.iedaļā.
  References laboratorijas veiktajos testos jo īpaši koncentrējas uz analītisko jutību un specifiskumu, izmantojot references materiālus, un uz diagnostisko jutību un specifiskumu, izmantojot paraugus no infekcijas agrīnā un akūtā stadijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Turklāt, ja saskaņā ar 78. pantu ir iecelta references laboratorija, paziņotā institūcija, kas veic atbilstības novērtēšanu, references laboratorijai pieprasa pārbaudīt ierīces atbilstību piemērojamai KTS,
  ja tāda ir, vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu vismaz KST līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni,
  kā precizēts VIII pielikuma 5.4. iedaļā un IX pielikuma 3.5. iedaļā.

Turklāt, ja saskaņā ar 78. pantu ir iecelta references laboratorija, paziņotā institūcija, kas veic atbilstības novērtēšanu, references laboratorijai pieprasa
  laboratorijas testā
  pārbaudīt ierīces atbilstību piemērojamai KTS, kā precizēts VIII pielikuma 5.4. iedaļā un IX pielikuma 3.5.iedaļā.
  References laboratorijas veiktajos testos jo īpaši koncentrējas uz analītisko jutību un specifiskumu, izmantojot references materiālus, un uz diagnostisko jutību un specifiskumu, izmantojot paraugus no infekcijas agrīnā un akūtā stadijā.

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

40. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt attiecībā uz paštestēšanas ierīcēm
  un pacienttuvas testēšanas ierīcēm
  ražotājs ievēro papildu prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 6.1. iedaļā. | Turklāt attiecībā uz paštestēšanas ierīcēm ražotājs ievēro papildu prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 6.1. iedaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Turklāt attiecībā uz paštestēšanas ierīcēm
  un pacienttuvas testēšanas ierīcēm
  ražotājs ievēro papildu prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 6.1. iedaļā.

Turklāt attiecībā uz paštestēšanas ierīcēm ražotājs ievēro papildu prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 6.1. iedaļā.

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

40. pants – 5. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pacienttuvas testēšanas ierīcēm – tikai VIII pielikuma 6.1. iedaļā noteikto prasību aspektos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

pacienttuvas testēšanas ierīcēm – tikai VIII pielikuma 6.1. iedaļā noteikto prasību aspektos;

svītrots

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

40. pants – 5. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ierīcēm ar mērīšanas funkciju – tikai tajos ražošanas procesa aspektos, kas saistīti ar ierīču atbilstību metroloģiskajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ierīcēm ar mērīšanas funkciju – tikai tajos ražošanas procesa aspektos, kas saistīti ar ierīču atbilstību metroloģiskajām prasībām.

svītrots

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

40. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem, ņemot vērā tehnikas attīstību un jebkādu informāciju, kas kļūst pieejama 26.–38. pantā izklāstītās paziņoto institūciju iecelšanas vai pārraudzības gaitā vai 59.–73. pantā izklāstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, groza vai papildina VIII –X pielikumā izklāstītās atbilstības novērtēšanas procedūras. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 85. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem, ņemot vērā tehnikas attīstību un jebkādu informāciju, kas kļūst pieejama 26.–38. pantā izklāstītās paziņoto institūciju iecelšanas vai pārraudzības gaitā vai 59.–73. pantā izklāstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, groza vai papildina VIII –X pielikumā izklāstītās atbilstības novērtēšanas procedūras.

svītrots

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

41. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņoto institūciju iesaiste | Paziņoto institūciju iesaiste
  atbilstības novērtēšanas procedūrās |
| 1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir
  nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju
  , ražotājs var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm. Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai. | 1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir
  jāiesaista kāda paziņotā institūcija
  ,
  to ierīču
  ražotājs
  , kuras nav minētas 41.a panta 1. punktā,
  var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm.
  Ja ražotājs pieteikumu iesniedz paziņotā institūcijā, kas atrodas dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, ražotājs par šāda pieteikuma iesniegšanu informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņoto institūciju iesaiste

Paziņoto institūciju iesaiste
  atbilstības novērtēšanas procedūrās

1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir
  nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju
  , ražotājs var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm. Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai.

1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir
  jāiesaista kāda paziņotā institūcija
  ,
  to ierīču
  ražotājs
  , kuras nav minētas 41.a panta 1. punktā,
  var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm.
  Ja ražotājs pieteikumu iesniedz paziņotā institūcijā, kas atrodas dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, ražotājs par šāda pieteikuma iesniegšanu informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai.

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

2.a iedaļa (jauna) – virsraksts – zem 41. panta

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

41.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 41.a pants |
| | Īpašu paziņoto institūciju iesaiste augsta riska ierīču atbilstības novērtēšanas procedūrās |
| | 1.
     
  Tikai īpašām paziņotām institūcijām (ĪPI) ir tiesības veikt D klases ierīču atbilstības novērtēšanu. |
| | 2.
     
  Pieteikuma iesniedzējas, kas ir īpašās paziņotās institūcijas, kuras uzskata, ka tās atbilst prasībām, kas attiecas uz VI pielikuma 3.6. iedaļā minētajām īpašajām paziņotajām iestādēm, iesniedz pieteikumu EMA. |
| | 3.
     
  Iesniedzot pieteikumu, tiek veikts maksājums EMA, lai segtu izmaksas par pieteikuma izskatīšanu. |
| | 4.
     
  EMA no pieteikumu iesniedzēju vidus izraugās īpašās paziņotās institūcijas saskaņā ar VI pielikumā noteiktajām prasībām, 90 dienu laikā pieņem atzinumu par atļauju veikt 1. punktā minēto ierīču atbilstības novērtēšanu un nosūta to Komisijai. |
| | 5.
     
  Komisija attiecīgi publicē paziņojumu, norādot īpašo paziņoto institūciju nosaukumus. |
| | 6.
     
  Šis paziņojums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Komisijas izstrādātajā un administrētajā paziņoto institūciju datubāzē. Publicētajā paziņojumā ir noteikta īpašās paziņotās institūcijas likumīgās darbības joma. |
| | Šis paziņojums ir spēkā piecus gadus, un ik pēc pieciem gadiem to var atjaunot, iesniedzot EMA jaunu pieteikumu. |
| | 7.
     
  Šā panta 1. punktā noteikto ierīču ražotājs var vērsties pie jebkuras tādas īpašās paziņotās institūcijas pēc savas izvēles, kuras nosaukums iekļauts 41.b pantā minētajā elektroniskajā sistēmā. |
| | 8.
     
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai īpašajai paziņotajai institūcijai. |
| | 9.
     
  Īpašā paziņotā institūcija paziņo EMA un Komisijai par pieteikumiem 1. punktā minēto ierīču atbilstības novērtēšanai. |
| | 10.
     
  Uz īpašajām paziņotajām institūcijām attiecas 41. panta 2., 3. un 4. punkts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

41.a pants

Īpašu paziņoto institūciju iesaiste augsta riska ierīču atbilstības novērtēšanas procedūrās

1.
     
  Tikai īpašām paziņotām institūcijām (ĪPI) ir tiesības veikt D klases ierīču atbilstības novērtēšanu.

2.
     
  Pieteikuma iesniedzējas, kas ir īpašās paziņotās institūcijas, kuras uzskata, ka tās atbilst prasībām, kas attiecas uz VI pielikuma 3.6. iedaļā minētajām īpašajām paziņotajām iestādēm, iesniedz pieteikumu EMA.

3.
     
  Iesniedzot pieteikumu, tiek veikts maksājums EMA, lai segtu izmaksas par pieteikuma izskatīšanu.

4.
     
  EMA no pieteikumu iesniedzēju vidus izraugās īpašās paziņotās institūcijas saskaņā ar VI pielikumā noteiktajām prasībām, 90 dienu laikā pieņem atzinumu par atļauju veikt 1. punktā minēto ierīču atbilstības novērtēšanu un nosūta to Komisijai.

5.
     
  Komisija attiecīgi publicē paziņojumu, norādot īpašo paziņoto institūciju nosaukumus.

6.
     
  Šis paziņojums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Komisijas izstrādātajā un administrētajā paziņoto institūciju datubāzē. Publicētajā paziņojumā ir noteikta īpašās paziņotās institūcijas likumīgās darbības joma.

Šis paziņojums ir spēkā piecus gadus, un ik pēc pieciem gadiem to var atjaunot, iesniedzot EMA jaunu pieteikumu.

7.
     
  Šā panta 1. punktā noteikto ierīču ražotājs var vērsties pie jebkuras tādas īpašās paziņotās institūcijas pēc savas izvēles, kuras nosaukums iekļauts 41.b pantā minētajā elektroniskajā sistēmā.

8.
     
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai īpašajai paziņotajai institūcijai.

9.
     
  Īpašā paziņotā institūcija paziņo EMA un Komisijai par pieteikumiem 1. punktā minēto ierīču atbilstības novērtēšanai.

10.
     
  Uz īpašajām paziņotajām institūcijām attiecas 41. panta 2., 3. un 4. punkts.

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

41.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 41.b pants |
| | Īpašo paziņoto institūciju elektroniskā sistēma |
| | 1.
     
  Komisija sadarbībā ar Aģentūru izveido un regulāri atjaunina elektronisku reģistrācijas sistēmu, lai: |
| | — | reģistrētu īpašo paziņoto institūciju pieteikumus un tām piešķirtās atļaujas veikt atbilstības novērtējumus saskaņā ar šo nodaļu un apkopotu un apstrādātu informāciju par īpašajām paziņotajām institūcijām, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

41.b pants

Īpašo paziņoto institūciju elektroniskā sistēma

1.
     
  Komisija sadarbībā ar Aģentūru izveido un regulāri atjaunina elektronisku reģistrācijas sistēmu, lai:

—

reģistrētu īpašo paziņoto institūciju pieteikumus un tām piešķirtās atļaujas veikt atbilstības novērtējumus saskaņā ar šo nodaļu un apkopotu un apstrādātu informāciju par īpašajām paziņotajām institūcijām,

| — | veiktu informācijas apmaiņu ar citām nacionālām iestādēm; |
| --- | --- |

—

veiktu informācijas apmaiņu ar citām nacionālām iestādēm;

| — | publicētu novērtējuma ziņojumus. |
| --- | --- |

—

publicētu novērtējuma ziņojumus.

2.
     
  Apkopoto un apstrādāto informāciju, kas saistīta ar īpašajām paziņotajām institūcijām, elektroniskajā sistēmā ievada EMA.

3.
     
  Elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija, kas saistīta ar īpašajām paziņotajām institūcijām, ir publiski pieejama.

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

41.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 41.c pants |
| | Īpašo paziņoto institūciju tīkls |
| | 1.
     
  EMA izveido, uztur, koordinē un pārvalda īpašo paziņoto institūciju tīklu. |
| | 2.
     
  Tīklam ir šādi mērķi: |
| | (a) | palīdzēt īstenot Eiropas sadarbības potenciālu attiecībā uz ļoti specializētām medicīnas tehnoloģijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

41.c pants

Īpašo paziņoto institūciju tīkls

1.
     
  EMA izveido, uztur, koordinē un pārvalda īpašo paziņoto institūciju tīklu.

2.
     
  Tīklam ir šādi mērķi:

(a)

palīdzēt īstenot Eiropas sadarbības potenciālu attiecībā uz ļoti specializētām medicīnas tehnoloģijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā;

| (b) | veicināt zināšanu par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm apkopošanu; |
| --- | --- |

(b)

veicināt zināšanu par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm apkopošanu;

| (c) | veicināt atbilstības novērtēšanas kritēriju izstrādi un palīdzēt tīklā un ārpus tā veidot un nodot tālāk labāko praksi; |
| --- | --- |

(c)

veicināt atbilstības novērtēšanas kritēriju izstrādi un palīdzēt tīklā un ārpus tā veidot un nodot tālāk labāko praksi;

| (d) | palīdzēt noteikt ekspertus inovatīvās jomās; |
| --- | --- |

(d)

palīdzēt noteikt ekspertus inovatīvās jomās;

| (e) | izstrādāt un atjaunināt noteikumus par interešu konfliktiem un |
| --- | --- |

(e)

izstrādāt un atjaunināt noteikumus par interešu konfliktiem un

| (f) | rast kopējus risinājumus līdzīgām problēmām, kas saistītas ar inovatīvo tehnoloģiju atbilstības novērtēšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(f)

rast kopējus risinājumus līdzīgām problēmām, kas saistītas ar inovatīvo tehnoloģiju atbilstības novērtēšanas procedūrām.

3.
     
  Tīkla dalībnieku sanāksmes sasauc jebkurā laikā, ja to pieprasa vismaz divi tīkla dalībnieki vai EMA. Sanāksmes notiek vismaz divreiz gadā.

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

42. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 42. pants | svītrots |
| Noteiktu atbilstības novērtējumu izskatīšanas mehānisms | |
| Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: | |
| 1.
     
  Par pieteikumiem uz atbilstības novērtēšanu tādām ierīcēm, kas klasificētas D klasē, izņemot pieteikumus uz esošu sertifikātu papildināšanu vai atjaunošanu, paziņotās institūcijas paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un veiktspējas kopsavilkuma projektu. Paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Paziņojumu un tā pavaddokumentus Komisija tūlīt nosūta Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG). | |
| 2.
     
  MDCG 28 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var pieprasīt, lai paziņotā institūcija iesniegtu kopsavilkumu par provizorisko atbilstības novērtējumu pirms sertifikāta izsniegšanas. Ja kāds MDCG loceklis vai Komisija tā ierosina, MDCG par šādu pieprasīšanu lemj saskaņā ar Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 78. panta 4. punktā izklāstīto procedūru. MDCG pieprasījumā norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanai. Iesniegšanas sakarā izraugoties konkrētu lietu, pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu nosacījumu principu. | |
| Piecu dienu laikā pēc tam, kad MDCG saņēmis pieprasījumu, paziņotā institūcija par to informē ražotāju. | |
| 3.
     
  MDCG var iesniegt komentārus par provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu, bet ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā kopsavilkuma iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas MDCG var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama paziņotās institūcijas provizoriskā atbilstības novērtējuma analizēšanai. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu. | |
| 4.
     
  Paziņotā institūcija pienācīgi apsver visus saskaņā ar 3. punktu saņemtos komentārus. Tā nosūta Komisijai paskaidrojumu par to, kā tie ņemti vērā, arī pienācīgu pamatojumu, ja saņemtajiem komentāriem nav sekojusi rīcība, un galīgo lēmumu par attiecīgo atbilstības novērtējumu. Šo informāciju Komisija tūlīt nosūta MDCG. | |
| 5.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot D klases ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–4. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā. | |
| Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: | |
| (a) | ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē uz klīnisko praksi vai sabiedrības veselību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

42. pants

svītrots

Noteiktu atbilstības novērtējumu izskatīšanas mehānisms

Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem:

1.
     
  Par pieteikumiem uz atbilstības novērtēšanu tādām ierīcēm, kas klasificētas D klasē, izņemot pieteikumus uz esošu sertifikātu papildināšanu vai atjaunošanu, paziņotās institūcijas paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un veiktspējas kopsavilkuma projektu. Paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Paziņojumu un tā pavaddokumentus Komisija tūlīt nosūta Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG).

2.
     
  MDCG 28 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var pieprasīt, lai paziņotā institūcija iesniegtu kopsavilkumu par provizorisko atbilstības novērtējumu pirms sertifikāta izsniegšanas. Ja kāds MDCG loceklis vai Komisija tā ierosina, MDCG par šādu pieprasīšanu lemj saskaņā ar Regulas [Ref. of future Regulation on medical devices] 78. panta 4. punktā izklāstīto procedūru. MDCG pieprasījumā norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanai. Iesniegšanas sakarā izraugoties konkrētu lietu, pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu nosacījumu principu.

Piecu dienu laikā pēc tam, kad MDCG saņēmis pieprasījumu, paziņotā institūcija par to informē ražotāju.

3.
     
  MDCG var iesniegt komentārus par provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu, bet ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā kopsavilkuma iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas MDCG var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama paziņotās institūcijas provizoriskā atbilstības novērtējuma analizēšanai. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu.

4.
     
  Paziņotā institūcija pienācīgi apsver visus saskaņā ar 3. punktu saņemtos komentārus. Tā nosūta Komisijai paskaidrojumu par to, kā tie ņemti vērā, arī pienācīgu pamatojumu, ja saņemtajiem komentāriem nav sekojusi rīcība, un galīgo lēmumu par attiecīgo atbilstības novērtējumu. Šo informāciju Komisija tūlīt nosūta MDCG.

5.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot D klases ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–4. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem:

(a)

ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē uz klīnisko praksi vai sabiedrības veselību;

| (b) | kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā;

| (c) | attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 59. pantu; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 59. pantu;

| (d) | atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības; |
| --- | --- |

(d)

atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības;

| (e) | konkrēta ierīču kategorija vai grupa vai to pamattehnoloģija tiek saistītas ar sabiedrības veselības problēmām. |
| --- | --- |

(e)

konkrēta ierīču kategorija vai grupa vai to pamattehnoloģija tiek saistītas ar sabiedrības veselības problēmām.

6.
     
  Rezumējumu par komentāriem, kas iesniegti saskaņā ar 3. punktu, un atbilstības novērtēšanas procedūras iznākumu Komisija dara publiski pieejamu. Tā neatklāj nedz personas datus, nedz arī konfidenciālu komercinformāciju.

7.
     
  Šā panta nolūkiem Komisija izveido tehnisko infrastruktūru elektroniskai datu apmaiņai starp paziņotajām institūcijām un MDCG.

8.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt kārtību un procedurālos aspektus, kas attiecināmi uz provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanu un analizēšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

42.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 42.a pants |
| | Dažu augsta riska ierīču atbilstības novērtējumi, izmantojot katra gadījuma atsevišķas novērtēšanas procedūru |
| | 1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas paziņo Komisijai par pieteikumiem atbilstības novērtēšanai tādām ierīcēm, kas klasificētas D klasē, izņemot pieteikumus esošo sertifikātu atjaunošanai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nodod paziņojumu un pavaddokumentus 76.a pantā minētajai Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) Koordinācijas grupai (CG). CG nekavējoties nosūta paziņojumu un pavaddokumentus attiecīgajām apakšgrupām. |
| | 2.
     
  CG 20 dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas un pēc vismaz trīs attiecīgo ACMD apakšgrupu locekļu vai pēc Komisijas ierosinājuma var pieņemt lēmumu pirms sertifikāta izdošanas pieprasīt īpašajai paziņotajai institūcijai iesniegt šādus dokumentus: |
| | — | provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

42.a pants

Dažu augsta riska ierīču atbilstības novērtējumi, izmantojot katra gadījuma atsevišķas novērtēšanas procedūru

1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas paziņo Komisijai par pieteikumiem atbilstības novērtēšanai tādām ierīcēm, kas klasificētas D klasē, izņemot pieteikumus esošo sertifikātu atjaunošanai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nodod paziņojumu un pavaddokumentus 76.a pantā minētajai Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) Koordinācijas grupai (CG). CG nekavējoties nosūta paziņojumu un pavaddokumentus attiecīgajām apakšgrupām.

2.
     
  CG 20 dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas un pēc vismaz trīs attiecīgo ACMD apakšgrupu locekļu vai pēc Komisijas ierosinājuma var pieņemt lēmumu pirms sertifikāta izdošanas pieprasīt īpašajai paziņotajai institūcijai iesniegt šādus dokumentus:

—

provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu,

| — | XII pielikumā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

XII pielikumā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu,

| — | datus, kas iegūti, īstenojot XII pielikumā minēto pēckontroli, ko veic pēc ierīču laišanas tirgū, un |
| --- | --- |

—

datus, kas iegūti, īstenojot XII pielikumā minēto pēckontroli, ko veic pēc ierīču laišanas tirgū, un

| — | jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

—

jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes.

ACMD attiecīgo apakšgrupu locekļi lemj par šādu atsevišķu gadījumu izskatīšanas pieprasījumiem, pamatojoties galvenokārt uz šādiem kritērijiem:

| (a) | ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē klīnisko praksi vai sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

(a)

ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē klīnisko praksi vai sabiedrības veselību;

| (b) | kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā;

| (c) | attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu;

| (d) | atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas īpašās paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības. |
| --- | --- |

(d)

atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas īpašās paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības.

Ņemot vērā tehnikas attīstību un visu pieejamo informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai izdarītu izmaiņas šajos kritērijos vai papildinātu tos.

Savā pieprasījumā ACMD norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta.

Ja ACMD neiesniedz savu pieprasījumu 20 dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas, īpašā paziņotā institūcija turpina atbilstības novērtēšanas procedūru.

3.
     
  Pēc apspriešanās ar attiecīgajām apakšgrupām ACMD sniedz atzinumu par 2. punktā minētajiem dokumentiem ne vēlāk kā 60 dienas pēc to iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas ACMD var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama īpašās paziņotās institūcijas provizoriskā atbilstības novērtējuma analizēšanai. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki ACMD pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu.

4.
     
  Atzinumā ACMD var ieteikt veikt izmaiņas 2. punktā minētajos dokumentos.

5.
     
  ACMD dara zināmu savu atzinumu Komisijai, īpašajai paziņotajai institūcijai un ražotājam 5 dienu laikā pēc tā pieņemšanas.

6.
     
  Īpašā paziņotā institūcija 15 dienu laikā pēc 5. punktā minētā paziņojuma saņemšanas norāda, vai tā piekrīt ACMD atzinumam. Ja tā atzinumam nepiekrīt, tā var rakstveidā paziņot ACMD, ka vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu. Tādā gadījumā īpašā paziņotā institūcija 30 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta ACMD sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Šo informāciju ACMD nekavējoties nosūta Komisijai.

ACMD 30 dienu laikā pēc pieprasījuma pamatojuma saņemšanas atkārtoti izskata savu atzinumu. Slēdziena pamatojumu pievieno galīgajam atzinumam.

7.
     
  ACMD 15 dienu laikā pēc galīgā atzinuma pieņemšanas nosūta to Komisijai, īpašajai paziņotajai institūcijai un ražotājam.

8.
     
  Komisija 15 dienu laikā pēc 6. punktā minētā atzinuma saņemšanas, ja tam piekrīt īpašā paziņotā institūcija, vai pēc 7. punktā minētā galīgā atzinuma saņemšanas, pamatojoties uz atzinumu, sagatavo projektu lēmumam, kas jāpieņem attiecībā uz izskatīto atbilstības novērtēšanas pieteikumu. Šajā lēmuma projektā iekļauj vai norāda atsauci uz attiecīgi 6. vai 7. punktā minēto atzinumu. Ja lēmuma projekts nesaskan ar ACMD atzinumu, Komisija pievieno pielikumā arī paskaidrojumu, kurā sīki izklāstīti šo atšķirību iemesli.

Lēmuma projektu nosūta dalībvalstīm, īpašajai paziņotajai institūcijai un ražotājam.

Komisija pieņem galīgo lēmumu saskaņā ar 84. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru un 15 dienu laikā pēc tās pabeigšanas.

9.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai noteiktu konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot 1. punktā minētās ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–8. punktu.

Šajā punktā noteiktos pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem kritērijiem, kas minēti 2. punktā.

10.
     
  Komisijas sagatavotais 6. un 7. punktā minēto atzinumu kopsavilkums ir publiski pieejams. Tajā neatklāj ne personas datus, ne konfidenciālu komercinformāciju.

11.
     
  Saskaņā ar šo pantu Komisija izveido tehnisko infrastruktūru elektroniskai datu apmaiņai starp īpašajām paziņotajām institūcijām un ACMD, kā arī starp ACMD un Komisiju.

12.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt kārtību un procedurālos aspektus, kas saistīti ar šajā pantā paredzētās dokumentācijas iesniegšanu un analīzi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

13.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas paziņo Komisijai par pieteikumiem atbilstības novērtēšanai tādām ierīcēm, kas klasificētas D klasē, izņemot pieteikumus esošo sertifikātu atjaunošanai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nodod paziņojumu un pavaddokumentus 76.a pantā minētajai Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) Koordinācijas grupai (CG). CG nekavējoties nosūta paziņojumu un pavaddokumentus attiecīgajām apakšgrupām.

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja attiecībā uz vienas un tās pašas ierīces atbilstības novērtēšanu ražotājs
  lauž
  līgumu ar vienu paziņoto institūciju un noslēdz līgumu ar citu paziņoto institūciju, paziņotās institūcijas maiņas kārtību skaidri noteic ražotāja, atceltās paziņotās institūcijas un jaunieceltās paziņotās institūcijas noslēgts līgums. Šis līgums aptver vismaz šādus aspektus: | 1.   Ja attiecībā uz vienas un tās pašas ierīces atbilstības novērtēšanu ražotājs
  nolemj lauzt
  līgumu ar vienu paziņoto institūciju un noslēdz līgumu ar citu paziņoto institūciju,
  tas informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi par šīm izmaiņām.
  Paziņotās institūcijas maiņas kārtību skaidri noteic ražotāja, atceltās paziņotās institūcijas un jaunieceltās paziņotās institūcijas noslēgts līgums. Šis līgums aptver vismaz šādus aspektus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja attiecībā uz vienas un tās pašas ierīces atbilstības novērtēšanu ražotājs
  lauž
  līgumu ar vienu paziņoto institūciju un noslēdz līgumu ar citu paziņoto institūciju, paziņotās institūcijas maiņas kārtību skaidri noteic ražotāja, atceltās paziņotās institūcijas un jaunieceltās paziņotās institūcijas noslēgts līgums. Šis līgums aptver vismaz šādus aspektus:

1.   Ja attiecībā uz vienas un tās pašas ierīces atbilstības novērtēšanu ražotājs
  nolemj lauzt
  līgumu ar vienu paziņoto institūciju un noslēdz līgumu ar citu paziņoto institūciju,
  tas informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi par šīm izmaiņām.
  Paziņotās institūcijas maiņas kārtību skaidri noteic ražotāja, atceltās paziņotās institūcijas un jaunieceltās paziņotās institūcijas noslēgts līgums. Šis līgums aptver vismaz šādus aspektus:

Grozījums Nr. 259 un 269

Regulas priekšlikums

44.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 44.a pants (jauns) |
| | Papildu novērtēšanas procedūra ārkārtas gadījumos |
| | 1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas paziņo Komisijai par pieteikumiem atbilstības novērtēšanai D klases ierīcēm gadījumos, ja nav KTS standarta, izņemot pieteikumus esošo sertifikātu atjaunošanai vai papildināšanai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nosūta paziņojumu un papilddokumentus Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG), lai tā sniegtu atzinumu. Sagatavojot atzinumu, MDCG var prasīt attiecīgajiem Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) ekspertiem klīnisko novērtējumu, kas minēts 76.b pantā. |
| | 2.
     
  MDCG 20 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var nolemt pieprasīt, lai īpašā paziņotā institūcija, pirms izsniegt tai sertifikātu, iesniedz šādus dokumentus: |
| | — | XII pielikumā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un klīniskās veiktspējas pētījumu ziņojumu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

44.a pants (jauns)

Papildu novērtēšanas procedūra ārkārtas gadījumos

1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas paziņo Komisijai par pieteikumiem atbilstības novērtēšanai D klases ierīcēm gadījumos, ja nav KTS standarta, izņemot pieteikumus esošo sertifikātu atjaunošanai vai papildināšanai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 17.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 24. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nosūta paziņojumu un papilddokumentus Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG), lai tā sniegtu atzinumu. Sagatavojot atzinumu, MDCG var prasīt attiecīgajiem Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) ekspertiem klīnisko novērtējumu, kas minēts 76.b pantā.

2.
     
  MDCG 20 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var nolemt pieprasīt, lai īpašā paziņotā institūcija, pirms izsniegt tai sertifikātu, iesniedz šādus dokumentus:

—

XII pielikumā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un klīniskās veiktspējas pētījumu ziņojumu,

| — | datus, kas iegūti, īstenojot XII pielikumā minēto pēckontroli, ko veic pēc ierīču laišanas tirgū, un |
| --- | --- |

—

datus, kas iegūti, īstenojot XII pielikumā minēto pēckontroli, ko veic pēc ierīču laišanas tirgū, un

| — | jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

—

jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes.

MDCG locekļi pieņem lēmumu, pamatojoties galvenokārt uz šādiem kritērijiem:

| (a) | ierīce ir jaunieviesums ar iespējamu būtisku klīnisko ietekmi vai ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

(a)

ierīce ir jaunieviesums ar iespējamu būtisku klīnisko ietekmi vai ietekmi uz veselību;

| (b) | kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā;

| (c) | attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu.

Ņemot vērā tehnikas attīstību un visu pieejamo informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai izdarītu izmaiņas šajos kritērijos vai papildinātu tos.

Savā pieprasījumā MDCG norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta.

Ja MDCG neiesniedz savu pieprasījumu 20 dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas, īpašā paziņotā institūcija turpina atbilstības novērtēšanas procedūru.

3.
     
  MDCG pēc apspriešanās ar ACMD sniedz atzinumu par 2. punktā minētajiem dokumentiem ne vēlāk kā 60 dienas pēc to iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas ACMD ar MDCG starpniecību var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama, lai analizētu 2. punktā minētos dokumentus. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu.

4.
     
  Savā atzinumā MDCG ņem vērā ACMD veikto klīnisko novērtējumu. MDCG var ieteikt veikt izmaiņas 2. punktā minētajos dokumentos.

5.
     
  MDCG informē Komisiju, īpašo paziņoto institūciju un ražotāju par savu atzinumu.

6.
     
  Īpašā paziņotā institūcija 15 dienu laikā pēc 5. punktā minētā paziņojuma saņemšanas norāda, vai tā piekrīt MDCG atzinumam. Ja tā atzinumam nepiekrīt, tā var rakstveidā paziņot MDCG, ka vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu. Tādā gadījumā īpašā paziņotā institūcija 30 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta MDCG sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Šo informāciju MDCG nekavējoties nosūta Komisijai.

MDCG 30 dienu laikā pēc pieprasījuma pamatojuma saņemšanas atkārtoti izskata savu atzinumu. Slēdziena pamatojumu pievieno galīgajam atzinumam.

7.
     
  Tūlīt pēc galīgā atzinuma pieņemšanas MDCG nosūta to Komisijai, īpašajai paziņotajai institūcijai un ražotājam.

8.
     
  Ja MDCG atzinums ir labvēlīgs, īpašā paziņotā institūcija var turpināt sertifikācijas procesu.

Tomēr, ja MDCG labvēlīga atzinuma priekšnoteikums ir īpašu pasākumu piemērošana (piemēram, pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles plāna pielāgošana vai sertifikācija ar laika ierobežojumu), paziņotā institūcija izsniedz atbilstības sertifikātu tikai ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir pilnībā izpildīti.

Pēc labvēlīga atzinuma pieņemšanas Komisija vienmēr pārliecinās par iespēju pieņemt ierīces vai attiecīgo ierīču grupas kopējos tehniskos standartus un, ja iespējams, pieņem tos.

Nelabvēlīga MDCG atzinuma gadījumā īpašā paziņotā institūcija neizsniedz atbilstības sertifikātu. Tomēr īpašā paziņotā institūcija var iesniegt jaunu informāciju, atbildot uz MDCG novērtējumā iekļauto paskaidrojumu. Ja jaunā informācija būtiski atšķiras no iepriekš iesniegtās informācijas, MDCG pieteikumu novērtē atkārtoti.

Pēc ražotāja pieprasījuma Komisija organizē uzklausīšanu, kas ļauj apspriest nelabvēlīga zinātniskā novērtējuma zinātnisko pamatojumu un jebkādu darbību, kuru ražotājs var veikt, vai datus, kurus var iesniegt, lai kliedētu MDCG bažas.

9.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai noteiktu konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot 1. punktā minētās ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–8. punktu.

Šajā punktā noteiktos pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem kritērijiem, kas minēti 2. punktā.

10.
     
  Komisijas sagatavotais 6. un 7. punktā minēto atzinumu kopsavilkums ir publiski pieejams. Tajā neatklāj ne personas datus, ne konfidenciālu komercinformāciju.

11.
     
  Saskaņā ar šo pantu Komisija izveido tehnisko infrastruktūru elektroniskai datu apmaiņai starp MDCG, īpašajām paziņotajām institūcijām un ACMD, kā arī starp ACMD un Komisiju.

12.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt kārtību un procedurālos aspektus, kas saistīti ar šajā pantā paredzētās dokumentācijas iesniegšanu un analīzi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

13.
     
  Attiecīgajam uzņēmumam nenosaka papildu maksu par šo novērtējumu.

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

VI nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Klīniskie pierādījumi | Klīniskie pierādījumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Klīniskie pierādījumi

Klīniskie pierādījumi

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbilstību I pielikumā noteiktajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām parastos lietošanas apstākļos pamato ar klīniskiem pierādījumiem. | 1.   Atbilstību I pielikumā noteiktajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām parastos lietošanas apstākļos pamato ar klīniskiem pierādījumiem
  vai papildu drošuma datiem vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, par ko nav klīnisku pierādījumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atbilstību I pielikumā noteiktajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām parastos lietošanas apstākļos pamato ar klīniskiem pierādījumiem.

1.   Atbilstību I pielikumā noteiktajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām parastos lietošanas apstākļos pamato ar klīniskiem pierādījumiem
  vai papildu drošuma datiem vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, par ko nav klīnisku pierādījumu
  .

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

47. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja ražotājs pretendē uz klīnisko lietošanu un/vai apraksta to, pierādījumi, kas liecina par šādu lietošanu, ir šo prasību sastāvdaļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Ja ražotājs pretendē uz klīnisko lietošanu un/vai apraksta to, pierādījumi, kas liecina par šādu lietošanu, ir šo prasību sastāvdaļa.

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

47. pants – 4. punkts – 2. daļa (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kompetentā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu attiecībā uz atbrīvojumu no pirmajā daļā minētā pienākuma pierādīt atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, pamatojoties uz klīniskajiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Kompetentā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu attiecībā uz atbrīvojumu no pirmajā daļā minētā pienākuma pierādīt atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, pamatojoties uz klīniskajiem datiem.

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

47. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Zinātniskā derīguma datu, analītiskās veiktspējas datu un attiecīgos gadījumos klīniskās veiktspējas datu kopsavilkumu iekļauj klīnisko pierādījumu ziņojumā, kas minēts XII pielikuma A daļas 3. iedaļā. Klīnisko pierādījumu ziņojumu iekļauj attiecīgās ierīces tehniskajā dokumentācijā, kas minēta II pielikumā
  , vai tajā pilnībā uz šo ziņojumu atsaucas
  . | 5.   Zinātniskā derīguma datu, analītiskās veiktspējas datu un attiecīgos gadījumos klīniskās veiktspējas datu kopsavilkumu iekļauj klīnisko pierādījumu ziņojumā, kas minēts XII pielikuma A daļas 3. iedaļā. Klīnisko pierādījumu ziņojumu iekļauj attiecīgās ierīces tehniskajā dokumentācijā, kas minēta II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Zinātniskā derīguma datu, analītiskās veiktspējas datu un attiecīgos gadījumos klīniskās veiktspējas datu kopsavilkumu iekļauj klīnisko pierādījumu ziņojumā, kas minēts XII pielikuma A daļas 3. iedaļā. Klīnisko pierādījumu ziņojumu iekļauj attiecīgās ierīces tehniskajā dokumentācijā, kas minēta II pielikumā
  , vai tajā pilnībā uz šo ziņojumu atsaucas
  .

5.   Zinātniskā derīguma datu, analītiskās veiktspējas datu un attiecīgos gadījumos klīniskās veiktspējas datu kopsavilkumu iekļauj klīnisko pierādījumu ziņojumā, kas minēts XII pielikuma A daļas 3. iedaļā. Klīnisko pierādījumu ziņojumu iekļauj attiecīgās ierīces tehniskajā dokumentācijā, kas minēta II pielikumā.

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 2. punktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 2. punktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs;

| (a) | verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 2. punktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  vai sponsors
  ; |
| --- | --- |

(a)

verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 2. punktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  vai sponsors
  ;

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | verificēt
  , ka
  ierīces
  nodrošina
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

verificēt
  , ka
  ierīces
  nodrošina
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  ;

| (b) | verificēt ierīces
  klīnisko drošumu un efektivitāti, tostarp
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  izmantojot ierīci paredzētajam mērķim, iedzīvotāju mērķa grupai un atbilstoši lietošanas instrukcijām
  ; |
| --- | --- |

(b)

verificēt ierīces
  klīnisko drošumu un efektivitāti, tostarp
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  izmantojot ierīci paredzētajam mērķim, iedzīvotāju mērķa grupai un atbilstoši lietošanas instrukcijām
  ;

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

48. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Klīniskās veiktspējas pētījumus plāno un veic tā, lai būtu nodrošināta klīniskajā veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu tiesību, drošības un labjutības aizsardzība un šajā klīniskās veiktspējas pētījumā iegūto klīnisko datu ticamība un noturība. | 4.   Klīniskās veiktspējas pētījumus plāno un veic tā, lai būtu nodrošināta klīniskajā veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu tiesību, drošības un labjutības aizsardzība un šajā klīniskās veiktspējas pētījumā iegūto klīnisko datu ticamība un noturība.
  Šādus pētījumus neveic, ja ar izmeklējumu saistītais risks nav medicīniski attaisnojams ierīces iespējamo priekšrocību ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Klīniskās veiktspējas pētījumus plāno un veic tā, lai būtu nodrošināta klīniskajā veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu tiesību, drošības un labjutības aizsardzība un šajā klīniskās veiktspējas pētījumā iegūto klīnisko datu ticamība un noturība.

4.   Klīniskās veiktspējas pētījumus plāno un veic tā, lai būtu nodrošināta klīniskajā veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu tiesību, drošības un labjutības aizsardzība un šajā klīniskās veiktspējas pētījumā iegūto klīnisko datu ticamība un noturība.
  Šādus pētījumus neveic, ja ar izmeklējumu saistītais risks nav medicīniski attaisnojams ierīces iespējamo priekšrocību ziņā.

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

48. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos, kas definēti 2. panta 37. punktā, kā arī citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuros pētījuma veikšana, tostarp paraugu vākšana, ietver invazīvas procedūras vai citus riskus attiecībā uz pētāmajām personām, papildus šajā pantā noteiktajiem pienākumiem piemēro prasības, kas paredzētas 49.–58. pantā un XIII pielikumā. | 6.   Klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos, kas definēti 2. panta 37. punktā, kā arī citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuros pētījuma veikšana, tostarp paraugu vākšana, ietver invazīvas procedūras vai citus riskus attiecībā uz pētāmajām personām, papildus šajā pantā noteiktajiem pienākumiem piemēro prasības, kas paredzētas 49.–58. pantā un XIII pielikumā.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu attiecībā uz sarakstu, kurā norādīti maznozīmīgi riski, tādējādi pieļaujot atkāpi no attiecīgā panta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos, kas definēti 2. panta 37. punktā, kā arī citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuros pētījuma veikšana, tostarp paraugu vākšana, ietver invazīvas procedūras vai citus riskus attiecībā uz pētāmajām personām, papildus šajā pantā noteiktajiem pienākumiem piemēro prasības, kas paredzētas 49.–58. pantā un XIII pielikumā.

6.   Klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos, kas definēti 2. panta 37. punktā, kā arī citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuros pētījuma veikšana, tostarp paraugu vākšana, ietver invazīvas procedūras vai citus riskus attiecībā uz pētāmajām personām, papildus šajā pantā noteiktajiem pienākumiem piemēro prasības, kas paredzētas 49.–58. pantā un XIII pielikumā.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu attiecībā uz sarakstu, kurā norādīti maznozīmīgi riski, tādējādi pieļaujot atkāpi no attiecīgā panta.

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Klīniskās veiktspējas pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIII pielikumā minēto dokumentāciju.
  Sešu
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu. | 2.   Klīniskās veiktspējas pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIII pielikumā minēto dokumentāciju.
  Četrpadsmit
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu. |
| | Ja ir vairāk par vienu attiecīgo dalībvalsti un kāda dalībvalsts nepiekrīt koordinētājai dalībvalstij jautājumā par to, vai klīniskās veiktspējas pētījums būtu jāapstiprina tādu apsvērumu dēļ, kuri nav saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, attiecīgās dalībvalstis mēģina vienoties par slēdzienu. Ja vienošanās par slēdzienu netiek panākta, Komisija pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar MDCG. |
| | Ja attiecīgās dalībvalstis iebilst pret klīnisko veiktspējas pētījumu tādu apsvērumu dēļ, kuri saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, klīniskās veiktspējas pētījums attiecīgajās dalībvalstīs nebūtu jāveic. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Klīniskās veiktspējas pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIII pielikumā minēto dokumentāciju.
  Sešu
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu.

2.   Klīniskās veiktspējas pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIII pielikumā minēto dokumentāciju.
  Četrpadsmit
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu.

Ja ir vairāk par vienu attiecīgo dalībvalsti un kāda dalībvalsts nepiekrīt koordinētājai dalībvalstij jautājumā par to, vai klīniskās veiktspējas pētījums būtu jāapstiprina tādu apsvērumu dēļ, kuri nav saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, attiecīgās dalībvalstis mēģina vienoties par slēdzienu. Ja vienošanās par slēdzienu netiek panākta, Komisija pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar MDCG.

Ja attiecīgās dalībvalstis iebilst pret klīnisko veiktspējas pētījumu tādu apsvērumu dēļ, kuri saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, klīniskās veiktspējas pētījums attiecīgajās dalībvalstīs nebūtu jāveic.

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

49. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja dalībvalsts konstatē, ka klīniskās veiktspējas pētījums, par kuru iesniegts pieteikums, nav šīs regulas darbības jomā vai ka pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu, tā attiecīgi informē sponsoru un sponsoram nosaka ne vairāk kā
  sešas
  dienas, kuru laikā sniegt komentāru vai iesniegt pilnīgu pieteikumu. | Ja dalībvalsts konstatē, ka klīniskās veiktspējas pētījums, par kuru iesniegts pieteikums, nav šīs regulas darbības jomā vai ka pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu, tā attiecīgi informē sponsoru un sponsoram nosaka ne vairāk kā
  desmit
  dienas, kuru laikā sniegt komentāru vai iesniegt pilnīgu pieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja dalībvalsts konstatē, ka klīniskās veiktspējas pētījums, par kuru iesniegts pieteikums, nav šīs regulas darbības jomā vai ka pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu, tā attiecīgi informē sponsoru un sponsoram nosaka ne vairāk kā
  sešas
  dienas, kuru laikā sniegt komentāru vai iesniegt pilnīgu pieteikumu.

Ja dalībvalsts konstatē, ka klīniskās veiktspējas pētījums, par kuru iesniegts pieteikums, nav šīs regulas darbības jomā vai ka pieteikums nav uzskatāms par pilnīgu, tā attiecīgi informē sponsoru un sponsoram nosaka ne vairāk kā
  desmit
  dienas, kuru laikā sniegt komentāru vai iesniegt pilnīgu pieteikumu.

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

49. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  trīs
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. | Ja
  septiņu
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja
  trīs
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Ja
  septiņu
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

49. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  35
   dienas, ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  35
   dienas, ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi.

| (c) | kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  60
  dienas, ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi. |
| --- | --- |

(c)

kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  60
  dienas, ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi.

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

49. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai klīniskās veiktspējas pētījums tiktu atlikts, atcelts vai uz laiku pārtraukts, ja, ņemot vērā jaunos faktus, kompetentā iestāde to neapstiprinātu vai ja tas vairs nesaņemtu ētikas komitejas labvēlīgu atzinumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai klīniskās veiktspējas pētījums tiktu atlikts, atcelts vai uz laiku pārtraukts, ja, ņemot vērā jaunos faktus, kompetentā iestāde to neapstiprinātu vai ja tas vairs nesaņemtu ētikas komitejas labvēlīgu atzinumu.

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

49. pants – 6.a punkts līdz 6.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā. |
| | 6.b
     
  Attiecīgā dalībvalsts atļauju veikt šajā pantā minēto klīniskās veiktspējas pētījumu piešķir tikai pēc tam, kad neatkarīga ētikas komisija to ir pārbaudījusi un apstiprinājusi saskaņā ar Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarāciju. |
| | 6.c
     
  Ētikas komiteja jo īpaši pārbauda pētījuma medicīnisko pamatojumu, klīniskās veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu piekrišanu pēc pilnīgas informācijas saņemšanas par klīnisko veiktspējas pētījumu, pētnieku piemērotību un pētījuma ierīces. |
| | Ētikas komiteja rīkojas saskaņā ar tās valsts vai to valstu normatīvajiem aktiem, kurā(-ās) paredzēts veikt pētījumu, un tai jāievēro visas attiecīgās starptautiskās normas un standarti. Turklāt tā strādā tik efektīvi, lai attiecīgā dalībvalsts varētu iekļauties šajā nodaļā minētajos procedūras termiņos. |
| | Ētikas komiteju veido attiecīgs skaits locekļu, kuriem visiem ir atbilstoša kvalifikācija un pieredze, kas nepieciešama, lai varētu rūpīgi novērtēt klīniskā pētījuma zinātniskos, medicīniskos un ētiskos aspektus. |
| | Ētikas komitejas locekļi, kas izvērtē klīniskās veiktspējas pētījuma pieteikumu, nav atkarīgi ne no sponsora, ne iestādes, kurā veiktspējas pētījums tiek veikts, ne pētījumā iesaistītajiem pētniekiem, un uz viņiem netiek izdarīts nepienācīgs spiediens. Pieteikuma vērtētāju vārdi, uzvārdi, kvalifikācijas un interešu deklarācijas ir publiski pieejamas. |
| | 6.d
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai klīnisko veiktspējas pētījumu jomā izveidotu ētikas komitejas, ja tādu nav, un sekmētu to darbu. |
| | 6.e
     
  Komisija veicina ētikas komiteju sadarbību un apmaiņu ar labāko praksi ētikas jautājumu jomā, ietverot ētikas novērtējumu procedūras un principus. |
| | Komisija izstrādā pamatnostādnes pacientu iesaistīšanai ētikas komitejās, ņemot vērā pašreizējo labo praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a
     
  Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā.

6.b
     
  Attiecīgā dalībvalsts atļauju veikt šajā pantā minēto klīniskās veiktspējas pētījumu piešķir tikai pēc tam, kad neatkarīga ētikas komisija to ir pārbaudījusi un apstiprinājusi saskaņā ar Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarāciju.

6.c
     
  Ētikas komiteja jo īpaši pārbauda pētījuma medicīnisko pamatojumu, klīniskās veiktspējas pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu piekrišanu pēc pilnīgas informācijas saņemšanas par klīnisko veiktspējas pētījumu, pētnieku piemērotību un pētījuma ierīces.

Ētikas komiteja rīkojas saskaņā ar tās valsts vai to valstu normatīvajiem aktiem, kurā(-ās) paredzēts veikt pētījumu, un tai jāievēro visas attiecīgās starptautiskās normas un standarti. Turklāt tā strādā tik efektīvi, lai attiecīgā dalībvalsts varētu iekļauties šajā nodaļā minētajos procedūras termiņos.

Ētikas komiteju veido attiecīgs skaits locekļu, kuriem visiem ir atbilstoša kvalifikācija un pieredze, kas nepieciešama, lai varētu rūpīgi novērtēt klīniskā pētījuma zinātniskos, medicīniskos un ētiskos aspektus.

Ētikas komitejas locekļi, kas izvērtē klīniskās veiktspējas pētījuma pieteikumu, nav atkarīgi ne no sponsora, ne iestādes, kurā veiktspējas pētījums tiek veikts, ne pētījumā iesaistītajiem pētniekiem, un uz viņiem netiek izdarīts nepienācīgs spiediens. Pieteikuma vērtētāju vārdi, uzvārdi, kvalifikācijas un interešu deklarācijas ir publiski pieejamas.

6.d
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai klīnisko veiktspējas pētījumu jomā izveidotu ētikas komitejas, ja tādu nav, un sekmētu to darbu.

6.e
     
  Komisija veicina ētikas komiteju sadarbību un apmaiņu ar labāko praksi ētikas jautājumu jomā, ietverot ētikas novērtējumu procedūras un principus.

Komisija izstrādā pamatnostādnes pacientu iesaistīšanai ētikas komitejās, ņemot vērā pašreizējo labo praksi.

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

49.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 49.a pants |
| | Uzraudzība, ko īsteno dalībvalstis |
| | 1.
     
  Dalībvalstis ieceļ inspektorus, lai uzraudzītu atbilstību šai regulai, un nodrošina, ka šie inspektori ir pienācīgi kvalificēti un apmācīti. |
| | 2.
     
  Par inspekcijas veikšanu atbildīga ir dalībvalsts, kurā inspekcija notiek. |
| | 3.
     
  Ja dalībvalsts ir nodomājusi pārbaudīt vienu vai vairākus klīniskās veiktspējas pētījumus ar iejaukšanos, kuri tiek veikti vairāk nekā vienā dalībvalstī, tā ar Savienības portāla starpniecību savu nodomu dara zināmu citām attiecīgajām dalībvalstīm, Komisijai un EMA un pēc inspekcijas informē tās par saviem konstatējumiem. |
| | 4.
     
  MDCG koordinē dalībvalstu sadarbību inspekciju jomā, kā arī to inspekciju jomā, ko dalībvalstis veic trešās valstīs. |
| | 5.
     
  Pēc inspekcijas par tās veikšanu atbildīgā dalībvalsts izstrādā inspekcijas ziņojumu. Dalībvalsts šo inspekcijas ziņojumu dara pieejamu attiecīgā klīniskā izmēģinājuma sponsoram un ar Savienības portāla starpniecību nodod Savienības datubāzei. Kad sponsoram tiek darīts pieejams šis inspekcijas ziņojums, attiecīgā dalībvalsts nodrošina tā konfidencialitātes aizsardzību. |
| | 6.
     
  Inspekcijas procedūru detalizētu kārtību Komisija nosaka īstenošanas aktos saskaņā ar 85. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

49.a pants

Uzraudzība, ko īsteno dalībvalstis

1.
     
  Dalībvalstis ieceļ inspektorus, lai uzraudzītu atbilstību šai regulai, un nodrošina, ka šie inspektori ir pienācīgi kvalificēti un apmācīti.

2.
     
  Par inspekcijas veikšanu atbildīga ir dalībvalsts, kurā inspekcija notiek.

3.
     
  Ja dalībvalsts ir nodomājusi pārbaudīt vienu vai vairākus klīniskās veiktspējas pētījumus ar iejaukšanos, kuri tiek veikti vairāk nekā vienā dalībvalstī, tā ar Savienības portāla starpniecību savu nodomu dara zināmu citām attiecīgajām dalībvalstīm, Komisijai un EMA un pēc inspekcijas informē tās par saviem konstatējumiem.

4.
     
  MDCG koordinē dalībvalstu sadarbību inspekciju jomā, kā arī to inspekciju jomā, ko dalībvalstis veic trešās valstīs.

5.
     
  Pēc inspekcijas par tās veikšanu atbildīgā dalībvalsts izstrādā inspekcijas ziņojumu. Dalībvalsts šo inspekcijas ziņojumu dara pieejamu attiecīgā klīniskā izmēģinājuma sponsoram un ar Savienības portāla starpniecību nodod Savienības datubāzei. Kad sponsoram tiek darīts pieejams šis inspekcijas ziņojums, attiecīgā dalībvalsts nodrošina tā konfidencialitātes aizsardzību.

6.
     
  Inspekcijas procedūru detalizētu kārtību Komisija nosaka īstenošanas aktos saskaņā ar 85. pantu.

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | izmantojamā metodika, iesaistīto personu skaits un paredzamais pētījuma rezultāts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ga)

izmantojamā metodika, iesaistīto personu skaits un paredzamais pētījuma rezultāts.

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

51. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda tādu elektronisku sistēmu klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas saistīti ar risku pētāmajām personām, ar kuru ģenerē 49. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti šādiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz: | 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda tādu elektronisku sistēmu klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas saistīti ar risku pētāmajām personām, ar kuru ģenerē 49. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti šādiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz: |
| (a) | klīniskās veiktspējas pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 50. pantam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda tādu elektronisku sistēmu klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas saistīti ar risku pētāmajām personām, ar kuru ģenerē 49. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti šādiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz:

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda tādu elektronisku sistēmu klīniskās veiktspējas pētījumiem ar iejaukšanos un citiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, kas saistīti ar risku pētāmajām personām, ar kuru ģenerē 49. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti šādiem klīniskās veiktspējas pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz:

(a)

klīniskās veiktspējas pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 50. pantam;

| (a) | klīniskās veiktspējas pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 50. pantam; |
| --- | --- |

(a)

klīniskās veiktspējas pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 50. pantam;

| (b) | informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 54. pantam; |
| --- | --- |

(b)

informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 54. pantam;

| (b) | informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 54. pantam; |
| --- | --- |

(b)

informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 54. pantam;

| (c) | klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums; |
| --- | --- |

(c)

klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums;

| (c) | klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums; |
| --- | --- |

(c)

klīniskās veiktspējas pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums;

| (d) | 57. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums. |
| --- | --- |

(d)

57. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums.

| (d) | 57. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums. |
| --- | --- |

(d)

57. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 56. pantam iesniegts vienots pieteikums.

| (da) | ziņojumu par klīniskās veiktspējas pētījumu un kopsavilkumu, ko iesniedz sponsors saskaņā ar 55. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(da)

ziņojumu par klīniskās veiktspējas pētījumu un kopsavilkumu, ko iesniedz sponsors saskaņā ar 55. panta 3. punktu.

2.   Veidojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu, Komisija nodrošina tai sadarbspēju ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [Ref. of future Regulation on clinical trials] [..] pantu. Izņemot 50. pantā minēto informāciju, elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama tikai dalībvalstīm un Komisijai.

2.   Veidojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu, Komisija nodrošina tai sadarbspēju ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [Ref. of future Regulation on clinical trials] [..] pantu. Izņemot 50. pantā
  un 51. panta 1. punkta d) un da) apakšpunktā
  minēto informāciju, elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama tikai dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija nodrošina arī veselības aprūpes speciālistu piekļuvi minētajai elektroniskajai sistēmai.

Saskaņā ar 50. panta 3. un 4. punktu informācija, kas minēta 51. panta 1. punkta d) un da) apakšpunktā, ir publiski pieejama.

2.a
     
  Pēc pamatota pieprasījuma visu informāciju par īpašo in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci elektroniskajā sistēmā dara pieejamu pieprasījumu iesniegušajai pusei, izņemot, ja visas informācijas vai tās daļas konfidencialitāte ir pamatota saskaņā ar 50. panta 3. punktu.

3.   Komisija
  ir
  pilnvarota saskaņā ar 85. pantu
  pieņemt deleģētos aktus
  , kuros noteikts, kāda cita elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem ir publiski pieejama, lai būtu iespējama sadarbspēja ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [Ref. of future Regulation on clinical trials]. Piemēro 50. panta 3. un 4. punktu.

3.   Komisija
  tiek
  pilnvarota
  pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 85. pantu, kuros noteikts, kāda cita elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija par klīniskās veiktspējas pētījumiem ir publiski pieejama, lai būtu iespējama sadarbspēja ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [Ref. of future Regulation on clinical trials]. Piemēro 50. panta 3. un 4. punktu.

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalsts klīniskās veiktspējas pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīniskās veiktspējas pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīniskās veiktspējas pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un
  tā
  pamatojumu ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai. | 1.   Ja dalībvalsts klīniskās veiktspējas pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīniskās veiktspējas pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīniskās veiktspējas pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu
  vai efektivitātes
  dēļ, šī dalībvalsts
  šādus faktus,
  savu lēmumu un
  šāda lēmuma
  pamatojumu ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja dalībvalsts klīniskās veiktspējas pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīniskās veiktspējas pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīniskās veiktspējas pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un
  tā
  pamatojumu ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai.

1.   Ja dalībvalsts klīniskās veiktspējas pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīniskās veiktspējas pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīniskās veiktspējas pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu
  vai efektivitātes
  dēļ, šī dalībvalsts
  šādus faktus,
  savu lēmumu un
  šāda lēmuma
  pamatojumu ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai.

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

55. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja sponsors klīniskās veiktspējas pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis. | 1.   Ja sponsors klīniskās veiktspējas pētījumu uz laiku apturējis drošuma
  vai efektivitātes
  apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja sponsors klīniskās veiktspējas pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis.

1.   Ja sponsors klīniskās veiktspējas pētījumu uz laiku apturējis drošuma
  vai efektivitātes
  apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis.

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz šo dalībvalsti. | Par klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu
  , lai visas dalībvalstis varētu par minētā klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātiem informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskās veiktspējas pētījumus Savienībā
  . Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz šo dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Par klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz šo dalībvalsti.

Par klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu
  , lai visas dalībvalstis varētu par minētā klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātiem informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskās veiktspējas pētījumus Savienībā
  . Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma beigām attiecībā uz šo dalībvalsti.

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām. | Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām.
  Par klīniskās veiktspējas pētījuma priekšlaicīgas pārtraukšanas iemesliem informē arī visas dalībvalstis, lai tās varētu par klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātiem informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā.
  Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām.

Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām.
  Par klīniskās veiktspējas pētījuma priekšlaicīgas pārtraukšanas iemesliem informē arī visas dalībvalstis, lai tās varētu par klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātiem informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā.
  Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma kopējām beigām.

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

55. pants – 3. punkts un 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Gada laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma
  beigām
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma
  rezultātu apkopojumu
  , ko noformē kā XII pielikuma A daļas 2.3.3. iedaļā minēto klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu. Ja
  zinātnisku
  apsvērumu dēļ gada laikā klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XII pielikuma A daļas 2.3.2. iedaļā minētajā klīniskās veiktspējas pētījuma protokolā kopā ar
  paskaidrojumu
  norāda laiku, kad klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti
  tiks iesniegti
  . | 3.   
  Neatkarīgi no klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāta
  gada laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma
  pabeigšanas vai priekšlaicīgas pabeigšanas
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma
  rezultātus
  , ko noformē kā XII pielikuma A daļas 2.3.3. iedaļā minēto klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu.
  Papildus iesniedz kopsavilkumu, kas sagatavots nespeciālistam viegli saprotamā valodā. Sponsors gan ziņojumu, gan kopsavilkumu iesniedz, izmantojot 51. pantā minēto elektronisko sistēmu. |
| | Ja
  zinātniski pamatotu
  apsvērumu dēļ gada laikā klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XII pielikuma A daļas 2.3.2. iedaļā minētajā klīniskās veiktspējas pētījuma protokolā kopā ar
  pamatojumu
  norāda laiku, kad
  tiks iesniegti
  klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti. |
| | 3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai noteiktu nespeciālistam paredzētā kopsavilkuma saturu un struktūru. |
| | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai paredzētu noteikumus par klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojuma paziņošanu. |
| | Ja sponsors nolemj brīvprātīgā kārtā jēldatus publiskot, Komisija izstrādā pamatnostādnes minēto datu formatēšanai un apmaiņai ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Gada laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma
  beigām
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma
  rezultātu apkopojumu
  , ko noformē kā XII pielikuma A daļas 2.3.3. iedaļā minēto klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu. Ja
  zinātnisku
  apsvērumu dēļ gada laikā klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XII pielikuma A daļas 2.3.2. iedaļā minētajā klīniskās veiktspējas pētījuma protokolā kopā ar
  paskaidrojumu
  norāda laiku, kad klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti
  tiks iesniegti
  .

3.   
  Neatkarīgi no klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāta
  gada laikā no klīniskās veiktspējas pētījuma
  pabeigšanas vai priekšlaicīgas pabeigšanas
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma
  rezultātus
  , ko noformē kā XII pielikuma A daļas 2.3.3. iedaļā minēto klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu.
  Papildus iesniedz kopsavilkumu, kas sagatavots nespeciālistam viegli saprotamā valodā. Sponsors gan ziņojumu, gan kopsavilkumu iesniedz, izmantojot 51. pantā minēto elektronisko sistēmu.

Ja
  zinātniski pamatotu
  apsvērumu dēļ gada laikā klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XII pielikuma A daļas 2.3.2. iedaļā minētajā klīniskās veiktspējas pētījuma protokolā kopā ar
  pamatojumu
  norāda laiku, kad
  tiks iesniegti
  klīniskās veiktspējas pētījuma rezultāti.

3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai noteiktu nespeciālistam paredzētā kopsavilkuma saturu un struktūru.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai paredzētu noteikumus par klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojuma paziņošanu.

Ja sponsors nolemj brīvprātīgā kārtā jēldatus publiskot, Komisija izstrādā pamatnostādnes minēto datu formatēšanai un apmaiņai ar tiem.

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

56. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Vienotajā pieteikumā sponsors vienu no attiecīgajām dalībvalstīm ierosina par koordinētāju dalībvalsti. Ja minētā dalībvalsts nevēlas būt par koordinētāju dalībvalsti,
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas
  tā sešu dienu laikā
  vienojas
  ar citu attiecīgo dalībvalsti, ka
  koordinētāja dalībvalsts
  būs šī pēdējā minētā valsts
  .
  Ja neviena cita dalībvalsts nepiekrīt būt par koordinētāju dalībvalsti, par koordinētāju dalībvalsti kļūst sponsora ierosinātā dalībvalsts. Ja par
  koordinētāju dalībvalsti
  kļūst nevis sponsora ierosinātā dalībvalsts, bet cita dalībvalsts, 49. panta 2. punktā minētā laikposma sākuma diena ir diena pēc attiecīgās valsts piekrišanas veikt šo funkciju
  . | 2.   
  Attiecīgās dalībvalstis sešu dienu laikā
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas vienojas
  par to, kura dalībvalsts būs
  koordinētāja dalībvalsts.
  Dalībvalstis un Komisija, ņemot vērā Medicīnisko ierīču koordinācijas grupas kompetenci, vienojas par skaidriem noteikumiem, kā iecelt
  koordinētāju dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Vienotajā pieteikumā sponsors vienu no attiecīgajām dalībvalstīm ierosina par koordinētāju dalībvalsti. Ja minētā dalībvalsts nevēlas būt par koordinētāju dalībvalsti,
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas
  tā sešu dienu laikā
  vienojas
  ar citu attiecīgo dalībvalsti, ka
  koordinētāja dalībvalsts
  būs šī pēdējā minētā valsts
  .
  Ja neviena cita dalībvalsts nepiekrīt būt par koordinētāju dalībvalsti, par koordinētāju dalībvalsti kļūst sponsora ierosinātā dalībvalsts. Ja par
  koordinētāju dalībvalsti
  kļūst nevis sponsora ierosinātā dalībvalsts, bet cita dalībvalsts, 49. panta 2. punktā minētā laikposma sākuma diena ir diena pēc attiecīgās valsts piekrišanas veikt šo funkciju
  .

2.   
  Attiecīgās dalībvalstis sešu dienu laikā
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas vienojas
  par to, kura dalībvalsts būs
  koordinētāja dalībvalsts.
  Dalībvalstis un Komisija, ņemot vērā Medicīnisko ierīču koordinācijas grupas kompetenci, vienojas par skaidriem noteikumiem, kā iecelt
  koordinētāju dalībvalsti.

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

56. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Šīs regulas 55. panta 3. punkta nolūkā sponsors attiecīgajām dalībvalstīm ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.
     
  Šīs regulas 55. panta 3. punkta nolūkā sponsors attiecīgajām dalībvalstīm ar 51. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību iesniedz klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumu.

svītrots

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

57. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nopietns
  nevēlams notikums, kam ir cēloņsakarība ar ierīci, kurai izvērtē veiktspēju, salīdzināmo ierīci vai pētījuma procedūru, vai arī šāda cēloņsakarība ir pamatoti iespējama; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nopietns
  nevēlams notikums, kam ir cēloņsakarība ar ierīci, kurai izvērtē veiktspēju, salīdzināmo ierīci vai pētījuma procedūru, vai arī šāda cēloņsakarība ir pamatoti iespējama;

| (a) | jebkāds
  nevēlams notikums, kam ir cēloņsakarība ar ierīci, kurai izvērtē veiktspēju, salīdzināmo ierīci vai pētījuma procedūru, vai arī šāda cēloņsakarība ir pamatoti iespējama; |
| --- | --- |

(a)

jebkāds
  nevēlams notikums, kam ir cēloņsakarība ar ierīci, kurai izvērtē veiktspēju, salīdzināmo ierīci vai pētījuma procedūru, vai arī šāda cēloņsakarība ir pamatoti iespējama;

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

VII nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Vigilance un tirgus uzraudzība | Vigilance un tirgus uzraudzība |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vigilance un tirgus uzraudzība

Vigilance un tirgus uzraudzība

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

59. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ar 60. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par: | 1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ar 60. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par: |
| (a) | jebkuru
  nopietnu
  incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ar 60. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par:

1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav ierīces, kurām izvērtē veiktspēju, ar 60. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par:

(a)

jebkuru
  nopietnu
  incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū;

| (a) | jebkuru incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū
  , tostarp norādot laiku, kad šāds incidents noticis, un vietu, kā arī to, vai saskaņā ar 2. pantā minēto definīciju incidents uzskatāms par nopietnu
  ;
  ja iespējams, ražotājs norāda informāciju par incidentā iesaistīto pacientu vai lietotāju un veselības aprūpes speciālistu; |
| --- | --- |

(a)

jebkuru incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū
  , tostarp norādot laiku, kad šāds incidents noticis, un vietu, kā arī to, vai saskaņā ar 2. pantā minēto definīciju incidents uzskatāms par nopietnu
  ;
  ja iespējams, ražotājs norāda informāciju par incidentā iesaistīto pacientu vai lietotāju un veselības aprūpes speciālistu;

| (b) | jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī. |
| --- | --- |

(b)

jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī.

| (b) | jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī. |
| --- | --- |

(b)

jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī.

Pirmajā daļā minēto ziņojumu ražotāji izstrādā nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad tie uzzinājuši par notikumu un cēloņsakarību ar to ierīci vai arī šādas cēloņsakarības loģisko iespējamību. Ziņošanas perioda ilgums ir atkarīgs no tā, cik nopietns ir incidents. Ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ziņošana ir savlaicīga, ražotājs var iesniegt sākotnēju nepilnīgu ziņojumu, pēc kura tiek iesniegts pilnīgs ziņojums.

Pirmajā daļā minēto ziņojumu ražotāji izstrādā nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad tie uzzinājuši par notikumu un cēloņsakarību ar to ierīci vai arī šādas cēloņsakarības loģisko iespējamību. Ziņošanas perioda ilgums ir atkarīgs no tā, cik nopietns ir incidents. Ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ziņošana ir savlaicīga, ražotājs var iesniegt sākotnēju nepilnīgu ziņojumu, pēc kura tiek iesniegts pilnīgs ziņojums.

2.   Par līdzīgiem
  nopietniem
  incidentiem, kuri notikuši ar vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu un attiecībā uz kuriem ir identificēts pamatcēlonis vai īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, ražotāji atsevišķu incidenta ziņojumu vietā var iesniegt regulārus apkopojošus ziņojumus, ja vien 60. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes ar ražotāju ir vienojušās par regulāro apkopojošo ziņojumu sniegšanas formu, saturu un biežumu.

2.   Par līdzīgiem incidentiem, kuri notikuši ar vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu un attiecībā uz kuriem ir identificēts pamatcēlonis vai īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, ražotāji atsevišķu incidenta ziņojumu vietā var iesniegt regulārus apkopojošus ziņojumus, ja vien 60. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes ar ražotāju ir vienojušās par regulāro apkopojošo ziņojumu sniegšanas formu, saturu un biežumu.

3.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai veicinātu, ka veselības aprūpes speciālisti, lietotāji un pacienti savām kompetentajām iestādēm ziņo par varbūtējiem
  nopietniem
  incidentiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā.

3.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus,
  tostarp mērķtiecīgas informēšanas kampaņas,
  lai veicinātu
  un nodrošinātu
  , ka veselības aprūpes speciālisti,
  tostarp ārsti un farmaceiti, kā arī
  lietotāji un pacienti savām kompetentajām iestādēm ziņo par varbūtējiem incidentiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā.
  Dalībvalstis par šiem pasākumiem ziņo Komisijai.

Šādus ziņojumus tās centrāli reģistrē valsts līmenī. Ja kādas dalībvalsts kompetentā iestāde saņem šādus ziņojumus, tā
  veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka par incidentu ir informēts
  ierīces
  ražotājs
  . Ražotājs nodrošina attiecīgu pēckontroli.

Dalībvalstu kompetentās iestādes
  šādus ziņojumus centrāli reģistrē valsts līmenī. Ja kādas dalībvalsts kompetentā iestāde saņem šādus ziņojumus, tā
  nekavējoties informē attiecīgās
  ierīces
  ražotāju
  . Ražotājs nodrošina attiecīgu pēckontroli.

Dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties paziņo par pirmajā daļā minētajiem ziņojumiem, izmantojot 60. pantā minēto elektronisko sistēmu, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs.

Dalībvalstis savstarpēji saskaņoti
  izstrādā veselības aprūpes speciālistiem, lietotājiem un pacientiem paredzētas
  interneta
  standartveidlapas
  nopietnu
  incidentu paziņošanai.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  izstrādā veselības aprūpes speciālistiem, lietotājiem un pacientiem paredzētas
  elektroniska un neelektroniska formāta
  standartveidlapas incidentu paziņošanai.

4.   Veselības iestādes, kas ražo vai izmanto ierīces, kas minētas 4. panta 4. punktā, par šā panta 1. punktā minētajiem
  nopietnajiem
  incidentiem un operatīvajiem koriģējošiem drošuma pasākumiem ziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgā veselības iestāde atrodas.

4.   Veselības iestādes, kas ražo vai izmanto ierīces, kas minētas 4. panta 4. punktā, par šā panta 1. punktā minētajiem incidentiem un operatīvajiem koriģējošiem drošuma pasākumiem
  nekavējoties
  ziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgā veselības iestāde atrodas.

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

60. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju: | 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju: |
| (a) | ražotāju ziņojumi par 59. panta 1. punktā minētajiem
  nopietnajiem
  incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju:

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju:

(a)

ražotāju ziņojumi par 59. panta 1. punktā minētajiem
  nopietnajiem
  incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem;

| (a) | ražotāju ziņojumi par 59. panta 1. punktā minētajiem incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem; |
| --- | --- |

(a)

ražotāju ziņojumi par 59. panta 1. punktā minētajiem incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem;

| (b) | 59. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi; |
| --- | --- |

(b)

59. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi;

| (b) | 59. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi; |
| --- | --- |

(b)

59. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi;

| (c) | 61. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par
  nopietniem
  incidentiem; |
| --- | --- |

(c)

61. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par
  nopietniem
  incidentiem;

| (c) | 61. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par incidentiem; |
| --- | --- |

(c)

61. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par incidentiem;

| (d) | 62. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm; |
| --- | --- |

(d)

62. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm;

| (d) | 62. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm; |
| --- | --- |

(d)

62. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm;

| (e) | 61. panta 4. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi; |
| --- | --- |

(e)

61. panta 4. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi;

| (e) | 61. panta 4. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi; |
| --- | --- |

(e)

61. panta 4. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi;

| (f) | informācija, ar kuru atbilstoši 61. panta 3. un 6. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju. |
| --- | --- |

(f)

informācija, ar kuru atbilstoši 61. panta 3. un 6. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju.

| (f) | informācija, ar kuru atbilstoši 61. panta 3. un 6. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju. |
| --- | --- |

(f)

informācija, ar kuru atbilstoši 61. panta 3. un 6. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju.

| (fa) | kompetento iestāžu ziņojumi par nopietniem incidentiem un praktiskiem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kas veikti veselības iestādēs, izmantojot 4. panta 4. punktā minētās ierīces. |
| --- | --- |

(fa)

kompetento iestāžu ziņojumi par nopietniem incidentiem un praktiskiem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kas veikti veselības iestādēs, izmantojot 4. panta 4. punktā minētās ierīces.

2.   Elektroniskās sistēmas apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un paziņotajām institūcijām.

2.   Elektroniskās sistēmas apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un paziņotajām institūcijām
  , veselības aprūpes speciālistiem, kā arī ražotājiem, ja šī informācija attiecas uz viņu ierīci
  .

3.   Komisija nodrošina,
  lai attiecīga
  līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai
  būtu veselības aprūpes speciālistiem un plašākai sabiedrībai
  .

3.   Komisija nodrošina, ka
  sabiedrībai ir attiecīga
  līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai.
  Ja informācija tiek pieprasīta par īpašu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci, minēto informāciju dara pieejamu nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienu laikā.

4.   Pamatojoties uz vienošanos starp Komisiju un trešu valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, Komisija šīm kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām var piešķirt attiecīga līmeņa piekļuvi datubāzei. Šādu vienošanos pamatā ir savstarpība, un ar tām saistītie noteikumi par konfidencialitāti un datu aizsardzību ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Savienībā.

4.   Pamatojoties uz vienošanos starp Komisiju un trešu valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, Komisija šīm kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām var piešķirt attiecīga līmeņa piekļuvi datubāzei. Šādu vienošanos pamatā ir savstarpība, un ar tām saistītie noteikumi par konfidencialitāti un datu aizsardzību ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Savienībā.

5.   Šīs regulas 59. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ziņojumus par
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, 59. panta 2. punktā minētos regulāros apkopojošos ziņojumus, 61. panta 1. punkta otrajā daļā minētos ziņojumus par
  nopietniem
  incidentiem un 62. pantā minētos ziņojumus par tendencēm pēc saņemšanas ar elektroniskās sistēmas starpniecību automātiski pārsūta šādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm:

5.   Šīs regulas 59. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ziņojumus par incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, 59. panta 2. punktā minētos regulāros apkopojošos ziņojumus, 61. panta 1. punkta otrajā daļā minētos ziņojumus par incidentiem un 62. pantā minētos ziņojumus par tendencēm pēc saņemšanas ar elektroniskās sistēmas starpniecību automātiski pārsūta šādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm:

| (a) | rdalībvalsts
  , kurā noticis incidents; |
| --- | --- |

(a)

rdalībvalsts
  , kurā noticis incidents;

| (a) | dalībvalsts
  , kurā noticis incidents; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts
  , kurā noticis incidents;

| (b) | dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums;

| (b) | dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums;

| (c) | dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta;

| (c) | dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta;

| (d) | attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu ir izsniegusi sertifikātu. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu ir izsniegusi sertifikātu.

| (d) | attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu ir izsniegusi sertifikātu. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 43. pantu ir izsniegusi sertifikātu.

5.a
     
  Regulas 60. panta 5. punktā minētos ziņojumus un informāciju par attiecīgo ierīci, izmantojot elektronisko sistēmu, automātiski pārsūta arī paziņotajai institūcijai, kas izsniegusi sertifikātu saskaņā ar 43. pantu.

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par nopietnu incidentu, kas novērots to teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts to teritorijā, izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 59. pantu. | 1.   Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par nopietnu incidentu, kas novērots to teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts to teritorijā, izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 59. pantu.
  Kompetentā iestāde ņem vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju un ražotāju apvienību, viedokļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par nopietnu incidentu, kas novērots to teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts to teritorijā, izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 59. pantu.

1.   Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par nopietnu incidentu, kas novērots to teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts to teritorijā, izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 59. pantu.
  Kompetentā iestāde ņem vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju un ražotāju apvienību, viedokļus.

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja kompetentā iestāde ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 59. panta 3. punktu, vērtē kā saistītus ar nopietnu incidentu, tā šos ziņojumus nekavējoties paziņo 60. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja kompetentā iestāde ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 59. panta 3. punktu, vērtē kā saistītus ar nopietnu incidentu, tā šos ziņojumus nekavējoties paziņo 60. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs.

svītrots

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

61. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem nopietniem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās iespējamība un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu. | 2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem nopietniem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās iespējamība un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē
  nopietnu
  incidentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem nopietniem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās iespējamība un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu.

2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem nopietniem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās iespējamība un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē
  nopietnu
  incidentu.

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts, 1.a punkts līdz 1.e punkts (jauns) un 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un,
  ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams,
  ierasties uzņēmēju telpās un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus. Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada nopietnu risku. | 1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un ierasties uzņēmēju telpās
  un veikt to pārbaudi,
  un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus
  analīžu veikšanai oficiālā laboratorijā
  . Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada risku. |
| | 1.a
     
  Kompetentās iestādes norīko inspektorus, kuri ir pilnvaroti veikt 1. punktā minētās pārbaudes. Pārbaudes veic tās dalībvalsts inspektori, kurā atrodas uzņēmējs. Šiem inspektoriem var palīdzēt kompetento iestāžu iecelti eksperti. |
| | 1.b
     
  Var veikt arī nepieteiktas inspekcijas. Nepieteikto inspekciju plānam un norisei vienmēr jāatbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā konkrētās ierīces apdraudējuma riskus. |
| | 1.c
     
  Pēc katras šā panta 1. punktā paredzētās inspekcijas kompetentā iestāde sagatavo ziņojumu par to, kā pārbaudītais uzņēmējs ievēro šīs regulas juridiskās un tehniskās prasības un par nepieciešamiem koriģējošiem pasākumiem. |
| | 1.d
     
  Kompetentā iestāde, kas veikusi inspekciju, šo ziņojumu nosūta pārbaudītajam uzņēmējam. Kompetentā iestāde pirms ziņojuma pieņemšanas nodrošina pārbaudītajam uzņēmējam iespēju sniegt atsauksmes. Šā panta 1.b punktā minētais galīgais inspekcijas ziņojums tiek ievadīts 66. panta minētajā elektroniskajā sistēmā. |
| | 1.e
     
  Neskarot jebkādas starp Savienību un trešām valstīm noslēgtas starptautiskas vienošanās, 1. punktā minētās pārbaudes var notikt arī trešās valsts uzņēmēja telpās, ja ierīci ir paredzēts laist Savienības tirgū. |
| 2.   Dalībvalstis regulāri pārskata un novērtē
  , kā darbojas to
  uzraudzības
  pasākumi
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  četros
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Attiecīgā dalībvalsts
  rezultātu kopsavilkumu dara publiski
  pieejamu
  . | 2.   Dalībvalstis
  sagatavo stratēģiskās uzraudzības plānus, kuros izklāstītas to plānotās uzraudzības darbības, kā arī šo darbību veikšanai paredzētais personāls un materiālais aprīkojums
  .
  Dalībvalstis
  regulāri pārskata un novērtē
  savu
  uzraudzības
  plānu īstenošanu
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  divos
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija var ieteikt veikt izmaiņas uzraudzības plānos. Dalībvalstu
  rezultātu kopsavilkumu
  un Komisijas ieteikumus
  dara publiski
  pieejamus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un,
  ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams,
  ierasties uzņēmēju telpās un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus. Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada nopietnu risku.

1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un ierasties uzņēmēju telpās
  un veikt to pārbaudi,
  un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus
  analīžu veikšanai oficiālā laboratorijā
  . Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada risku.

1.a
     
  Kompetentās iestādes norīko inspektorus, kuri ir pilnvaroti veikt 1. punktā minētās pārbaudes. Pārbaudes veic tās dalībvalsts inspektori, kurā atrodas uzņēmējs. Šiem inspektoriem var palīdzēt kompetento iestāžu iecelti eksperti.

1.b
     
  Var veikt arī nepieteiktas inspekcijas. Nepieteikto inspekciju plānam un norisei vienmēr jāatbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā konkrētās ierīces apdraudējuma riskus.

1.c
     
  Pēc katras šā panta 1. punktā paredzētās inspekcijas kompetentā iestāde sagatavo ziņojumu par to, kā pārbaudītais uzņēmējs ievēro šīs regulas juridiskās un tehniskās prasības un par nepieciešamiem koriģējošiem pasākumiem.

1.d
     
  Kompetentā iestāde, kas veikusi inspekciju, šo ziņojumu nosūta pārbaudītajam uzņēmējam. Kompetentā iestāde pirms ziņojuma pieņemšanas nodrošina pārbaudītajam uzņēmējam iespēju sniegt atsauksmes. Šā panta 1.b punktā minētais galīgais inspekcijas ziņojums tiek ievadīts 66. panta minētajā elektroniskajā sistēmā.

1.e
     
  Neskarot jebkādas starp Savienību un trešām valstīm noslēgtas starptautiskas vienošanās, 1. punktā minētās pārbaudes var notikt arī trešās valsts uzņēmēja telpās, ja ierīci ir paredzēts laist Savienības tirgū.

2.   Dalībvalstis regulāri pārskata un novērtē
  , kā darbojas to
  uzraudzības
  pasākumi
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  četros
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Attiecīgā dalībvalsts
  rezultātu kopsavilkumu dara publiski
  pieejamu
  .

2.   Dalībvalstis
  sagatavo stratēģiskās uzraudzības plānus, kuros izklāstītas to plānotās uzraudzības darbības, kā arī šo darbību veikšanai paredzētais personāls un materiālais aprīkojums
  .
  Dalībvalstis
  regulāri pārskata un novērtē
  savu
  uzraudzības
  plānu īstenošanu
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  divos
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija var ieteikt veikt izmaiņas uzraudzības plānos. Dalībvalstu
  rezultātu kopsavilkumu
  un Komisijas ieteikumus
  dara publiski
  pieejamus
  .

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

66. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm un
  Komisijai
  . | 2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm
  , Komisijai, aģentūrai
  un
  veselības aprūpes speciālistiem
  .
  Komisija arī nodrošina, lai sabiedrībai ir attiecīga līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai. Tā jo īpaši nodrošina, ka informāciju, kas pieprasīta par īpašu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci, dara pieejamu nekavējoties un 15 dienu laikā. Komisija, apspriežoties ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, reizi 6 mēnešos plašākai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem sniedz pārskatu par šo informāciju. Šī informācija ir pieejama 25. pantā minētajā Eiropas datubankā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm un
  Komisijai
  .

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm
  , Komisijai, aģentūrai
  un
  veselības aprūpes speciālistiem
  .
  Komisija arī nodrošina, lai sabiedrībai ir attiecīga līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai. Tā jo īpaši nodrošina, ka informāciju, kas pieprasīta par īpašu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci, dara pieejamu nekavējoties un 15 dienu laikā. Komisija, apspriežoties ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, reizi 6 mēnešos plašākai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem sniedz pārskatu par šo informāciju. Šī informācija ir pieejama 25. pantā minētajā Eiropas datubankā.

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

VIII nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa, ES references laboratorijas, ierīču reģistri | Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa,
  Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja
  , ES references laboratorijas, ierīču reģistri |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa, ES references laboratorijas, ierīču reģistri

Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa,
  Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja
  , ES references laboratorijas, ierīču reģistri

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

76.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 76.a pants |
| | Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja |
| | Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ...

   (********)

  78.a pantā noteiktajiem nosacījumiem un kārtību, ar Komisijas atbalstu veic tai ar šo regulu piešķirtos uzdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

76.a pants

Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja

Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ...

   (********)

  78.a pantā noteiktajiem nosacījumiem un kārtību, ar Komisijas atbalstu veic tai ar šo regulu piešķirtos uzdevumus.

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

76.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 76.b pants |
| | Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja |
| | 1.
     
  Ar šo tiek izveidota ACMD, ievērojot visaugstākās zinātniskās kompetences, objektivitātes, pārredzamības un potenciālu interešu konfliktu novēršanas principu. |
| | 2.
     
  Veicot konkrētas ierīces klīnisko novērtējumu, ACMD sastāvā ir: |
| | — | vismaz 5 klīniskie eksperti jomā, kurā prasīts veikt klīnisko novērtējumu un par kuru jāsniedz ieteikums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

76.b pants

Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja

1.
     
  Ar šo tiek izveidota ACMD, ievērojot visaugstākās zinātniskās kompetences, objektivitātes, pārredzamības un potenciālu interešu konfliktu novēršanas principu.

2.
     
  Veicot konkrētas ierīces klīnisko novērtējumu, ACMD sastāvā ir:

—

vismaz 5 klīniskie eksperti jomā, kurā prasīts veikt klīnisko novērtējumu un par kuru jāsniedz ieteikums;

| — | viens EMA pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens EMA pārstāvis;

| — | viens Komisijas pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens Komisijas pārstāvis;

| — | viens pacientu organizācijas pārstāvis, kuru pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību izsludināšanas Komisija pārredzamā veidā ieceļ uz trīs gadu termiņu, ko var atjaunot. |
| --- | --- |

—

viens pacientu organizācijas pārstāvis, kuru pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību izsludināšanas Komisija pārredzamā veidā ieceļ uz trīs gadu termiņu, ko var atjaunot.

Pēc MDCG un Komisijas pieprasījuma ACMD tiekas sanāksmēs, un tās vada Komisijas pārstāvis.

Komisija nodrošina, ka ACMD locekļiem ir atbilstīgas zināšanas, kas nepieciešamas, lai veiktu klīnisko novērtējumu un sagatavotu ieteikumu.

Komisija ir atbildīga par šīs komitejas sekretariāta nodrošināšanu.

3.
     
  Komisija apzina tos klīniskos ekspertus, kuriem ir zināšanas tādās medicīnas jomās kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, ko vērtē ACMD.

Lai veiktu klīnisko novērtējumu un sagatavotu ieteikumu, katra dalībvalsts var piedāvāt vienu ekspertu pēc Savienības mēroga uzaicinājuma izteikt ieinteresētību izsludināšanas, kurā Komisija ir skaidri noteikusi nepieciešamo profilu. Uzaicinājuma publikāciju plaši reklamē. Katru ekspertu apstiprina Komisija, un viņu izraugās uz triju gadu termiņu, ko var atjaunot.

ACMD locekļus izraugās saskaņā ar viņu kompetenci un pieredzi attiecīgajā jomā. Viņi veic uzdevumus neitrāli un objektīvi. Viņi ir pilnīgi neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nevienas valdības, paziņotās institūcijas vai ražotāja norādījumus. Katrs dalībnieks sagatavo interešu deklarāciju, ko dara publiski pieejamu.

Ņemot vērā tehnikas attīstību un visu pieejamo informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 85. pantu, lai izdarītu izmaiņas šā punkta pirmajā daļā minētajās jomās vai papildinātu tās.

4.
     
  ACMD veic 44.a pantā noteiktos uzdevumus. Pieņemot klīnisko novērtējumu un sagatavojot ieteikumu, ACMD locekļi velta vislielākās pūles, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātība nav panākama, ACMD lemj ar balsu vairākumu. Ikvienu atšķirīgu viedokli pievieno ACMD atzinumam.

5.
     
  ACMD pieņem reglamentu, kurā konkrētāk paredzētas šādas procedūras:

| — | atzinumu pieņemšana, tostarp steidzamības gadījumā; |
| --- | --- |

—

atzinumu pieņemšana, tostarp steidzamības gadījumā;

| — | uzdevumu deleģēšana locekļiem, kas ir ziņotāji vai līdzziņotāji. |
| --- | --- |

—

uzdevumu deleģēšana locekļiem, kas ir ziņotāji vai līdzziņotāji.

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

77. pants – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| MDCG grupai ir šādi uzdevumi: | MDCG grupai ir šādi uzdevumi: |
| | (-a) | sniegt regulatīvus atzinumus, pamatojoties uz dažu veidu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču zinātnisku novērtējumu saskaņā ar 44.a pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

MDCG grupai ir šādi uzdevumi:

MDCG grupai ir šādi uzdevumi:

(-a)

sniegt regulatīvus atzinumus, pamatojoties uz dažu veidu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču zinātnisku novērtējumu saskaņā ar 44.a pantu;

| (a) | palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem;

| (a) | palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem;

| (aa) | noteikt un dokumentēt augsta līmeņa principus attiecībā uz kompetenci un kvalifikāciju, un procedūrām to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un vajadzīgo apmācību (sākotnējo un turpmāko apmācību); kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā, kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums; |
| --- | --- |

(aa)

noteikt un dokumentēt augsta līmeņa principus attiecībā uz kompetenci un kvalifikāciju, un procedūrām to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un vajadzīgo apmācību (sākotnējo un turpmāko apmācību); kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā, kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums;

| (ab) | pārskatīt un apstiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu kritērijus attiecībā uz iepriekšminēto aa) punktu; |
| --- | --- |

(ab)

pārskatīt un apstiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu kritērijus attiecībā uz iepriekšminēto aa) punktu;

| (ac) | uzraudzīt paziņoto institūciju koordinācijas grupu, kas norādīta 37. pantā; |
| --- | --- |

(ac)

uzraudzīt paziņoto institūciju koordinācijas grupu, kas norādīta 37. pantā;

| (ad) | sniegt atbalstu Komisijai sniegt pārskatu par viligances datiem un tirgus uzraudzības pasākumiem, tostarp visiem veiktajiem preventīvajiem veselības aizsardzības pasākumiem, ik pēc 6 mēnešiem. Šī informācija ir pieejama 25. pantā minētajā Eiropas datubankā; |
| --- | --- |

(ad)

sniegt atbalstu Komisijai sniegt pārskatu par viligances datiem un tirgus uzraudzības pasākumiem, tostarp visiem veiktajiem preventīvajiem veselības aizsardzības pasākumiem, ik pēc 6 mēnešiem. Šī informācija ir pieejama 25. pantā minētajā Eiropas datubankā;

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

77. pants – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | palīdzēt izskatīt noteiktus atbilstības novērtējumus saskaņā ar 44. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

palīdzēt izskatīt noteiktus atbilstības novērtējumus saskaņā ar 44. pantu;

svītrots

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | veikt piemērotus testus D klasē ražoto ierīču
  vai to partiju paraugiem, kā noteikts VIII pielikuma 5.7. iedaļā un X
   pielikuma
  5.1. iedaļā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

veikt piemērotus testus D klasē ražoto ierīču
  vai to partiju paraugiem, kā noteikts VIII pielikuma 5.7. iedaļā un X
   pielikuma
  5.1. iedaļā
  .

| (b) | veikt piemērotus
  paraugu laboratoriskus
  testus D klasē
  ražotajām ierīcēm – pēc kompetento iestāžu lūguma paraugiem, kas savākti tirgus uzraudzības pasākumos atbilstoši 65. pantam, un pēc paziņoto institūciju lūguma paraugiem, kas savākti nepieteiktās inspekcijās atbilstoši VIII
   pielikuma
  4.4. iedaļai
  . |
| --- | --- |

(b)

veikt piemērotus
  paraugu laboratoriskus
  testus D klasē
  ražotajām ierīcēm – pēc kompetento iestāžu lūguma paraugiem, kas savākti tirgus uzraudzības pasākumos atbilstoši 65. pantam, un pēc paziņoto institūciju lūguma paraugiem, kas savākti nepieteiktās inspekcijās atbilstoši VIII
   pielikuma
  4.4. iedaļai
  .

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas par sasniegto tehnisko līmeni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas par sasniegto tehnisko līmeni;

| (d) | attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  un tehnisko atbalstu saistībā ar sasniegtā tehniskā līmeņa definīciju
  ; |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  un tehnisko atbalstu saistībā ar sasniegtā tehniskā līmeņa definīciju
  ;

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | palīdzēt izstrādāt attiecīgas testēšanas un analīzes metodes, ko izmanto atbilstības novērtēšanas procedūrās
  un
  tirgus uzraudzībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

palīdzēt izstrādāt attiecīgas testēšanas un analīzes metodes, ko izmanto atbilstības novērtēšanas procedūrās
  un
  tirgus uzraudzībā;

| (f) | palīdzēt izstrādāt attiecīgas testēšanas un analīzes metodes, ko izmanto atbilstības novērtēšanas procedūrās
  , jo īpaši D klases ierīču partijas verifikācijā,
  un tirgus uzraudzībā; |
| --- | --- |

(f)

palīdzēt izstrādāt attiecīgas testēšanas un analīzes metodes, ko izmanto atbilstības novērtēšanas procedūrās
  , jo īpaši D klases ierīču partijas verifikācijā,
  un tirgus uzraudzībā;

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | palīdzēt izstrādāt
  starptautiska līmeņa
  standartus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

palīdzēt izstrādāt
  starptautiska līmeņa
  standartus;

| (i) | palīdzēt izstrādāt
  kopīgās tehniskās specifikācijas (KTS), kā arī starptautiskos
  standartus; |
| --- | --- |

(i)

palīdzēt izstrādāt
  kopīgās tehniskās specifikācijas (KTS), kā arī starptautiskos
  standartus;

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

78. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tām ir pienācīgi kvalificēti darbinieki ar pietiekamām zināšanām un pieredzi to in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, attiecībā uz kurām laboratorija ir iecelta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tām ir pienācīgi kvalificēti darbinieki ar pietiekamām zināšanām un pieredzi to in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, attiecībā uz kurām laboratorija ir iecelta;

| (a) | tām ir pienācīgi kvalificēti darbinieki ar pietiekamām zināšanām un pieredzi to in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, attiecībā uz kurām laboratorija ir iecelta;
  atbilstošās zināšanas un pieredze pamatojas uz: |
| --- | --- |

(a)

tām ir pienācīgi kvalificēti darbinieki ar pietiekamām zināšanām un pieredzi to in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, attiecībā uz kurām laboratorija ir iecelta;
  atbilstošās zināšanas un pieredze pamatojas uz:

| | (i) | pieredzi novērtēt augsta riska IVD medicīniskās ierīces un veikt attiecīgos laboratorijas testus; |
| --- | --- | --- |

(i)

pieredzi novērtēt augsta riska IVD medicīniskās ierīces un veikt attiecīgos laboratorijas testus;

| | (ii) | padziļinātām zināšanām par augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un attiecīgajām tehnoloģijām; |
| --- | --- | --- |

(ii)

padziļinātām zināšanām par augsta riska in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un attiecīgajām tehnoloģijām;

| | (iii) | apliecinātu pieredzi laboratoriskajā testēšanā vienā no šādām jomām: testēšanas vai kalibrēšanas laboratorija, uzraudzības iestāde vai institūcija, D klases ierīču valsts references laboratorija, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču kvalitātes kontrole, IVD medicīnisko ierīču references materiālu izstrāde, diagnostikas medicīnisko ierīču kalibrēšana; laboratorijas vai asins bankas, kas eksperimentāli novērtē un izmanto augsta riska IVD medicīniskās ierīces vai attiecīgā gadījumā ražo tās savā ražotnē; |
| --- | --- | --- |

(iii)

apliecinātu pieredzi laboratoriskajā testēšanā vienā no šādām jomām: testēšanas vai kalibrēšanas laboratorija, uzraudzības iestāde vai institūcija, D klases ierīču valsts references laboratorija, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču kvalitātes kontrole, IVD medicīnisko ierīču references materiālu izstrāde, diagnostikas medicīnisko ierīču kalibrēšana; laboratorijas vai asins bankas, kas eksperimentāli novērtē un izmanto augsta riska IVD medicīniskās ierīces vai attiecīgā gadījumā ražo tās savā ražotnē;

| | (iv) | zināšanām un pieredzi attiecībā uz izstrādājumu vai partijas testēšanu, kvalitātes pārbaudēm, konstrukciju, ražošanu un IVD medicīnisko ierīču izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

(iv)

zināšanām un pieredzi attiecībā uz izstrādājumu vai partijas testēšanu, kvalitātes pārbaudēm, konstrukciju, ražošanu un IVD medicīnisko ierīču izmantošanu;

| | (v) | zināšanām par risku veselībai, ar ko saskaras pacienti, viņu partneri un asins/orgānu/audu ziedojumu/preparātu saņēmēji saistībā ar augsta riska IVD medicīnisko ierīču lietošanu un jo īpaši nepareizu darbību; |
| --- | --- | --- |

(v)

zināšanām par risku veselībai, ar ko saskaras pacienti, viņu partneri un asins/orgānu/audu ziedojumu/preparātu saņēmēji saistībā ar augsta riska IVD medicīnisko ierīču lietošanu un jo īpaši nepareizu darbību;

| | (vi) | zināšanām par šo regulu un piemērojamajiem tiesību aktiem, noteikumiem un vadlīnijām, zināšanām par kopīgajām tehniskajām specifikācijām (KTS), piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem, izstrādājumam raksturīgajām prasībām un attiecīgajiem vadlīniju dokumentiem; |
| --- | --- | --- |

(vi)

zināšanām par šo regulu un piemērojamajiem tiesību aktiem, noteikumiem un vadlīnijām, zināšanām par kopīgajām tehniskajām specifikācijām (KTS), piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem, izstrādājumam raksturīgajām prasībām un attiecīgajiem vadlīniju dokumentiem;

| | (vii) | līdzdalību attiecīgajās ārējās un iekšējās kvalitātes novērtēšanas shēmās, ko organizē starptautiskās vai valsts organizācijas. |
| --- | --- | --- |

(vii)

līdzdalību attiecīgajās ārējās un iekšējās kvalitātes novērtēšanas shēmās, ko organizē starptautiskās vai valsts organizācijas.

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

78. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   No paziņotajām institūcijām vai dalībvalstīm, kas pieprasa ES references laboratorijas zinātnisku vai tehnisku palīdzību vai zinātnisku atzinumu,
  var pieprasīt
  maksu, kura pilnīgi
  vai daļēji
  sedz izmaksas, kas šai laboratorijai radušās, saskaņā ar iepriekš noteiktu un caurredzamu noteikumu un nosacījumu kopumu pildot pieprasīto uzdevumu. | 5.   No paziņotajām institūcijām vai dalībvalstīm, kas pieprasa ES references laboratorijas zinātnisku vai tehnisku palīdzību vai zinātnisku atzinumu,
  pieprasa
  maksu, kura pilnīgi sedz izmaksas, kas šai laboratorijai radušās, saskaņā ar iepriekš noteiktu un caurredzamu noteikumu un nosacījumu kopumu pildot pieprasīto uzdevumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   No paziņotajām institūcijām vai dalībvalstīm, kas pieprasa ES references laboratorijas zinātnisku vai tehnisku palīdzību vai zinātnisku atzinumu,
  var pieprasīt
  maksu, kura pilnīgi
  vai daļēji
  sedz izmaksas, kas šai laboratorijai radušās, saskaņā ar iepriekš noteiktu un caurredzamu noteikumu un nosacījumu kopumu pildot pieprasīto uzdevumu.

5.   No paziņotajām institūcijām vai dalībvalstīm, kas pieprasa ES references laboratorijas zinātnisku vai tehnisku palīdzību vai zinātnisku atzinumu,
  pieprasa
  maksu, kura pilnīgi sedz izmaksas, kas šai laboratorijai radušās, saskaņā ar iepriekš noteiktu un caurredzamu noteikumu un nosacījumu kopumu pildot pieprasīto uzdevumu.

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  rosinātu izveidot konkrētu tipu
  ierīču
  reģistrus
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū. Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību. | Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  nodrošinātu tādu in vitro diagnostikas
  ierīču reģistru
  izveidi
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū.
  Sistemātiski izveido C un D klases ierīču reģistrus.
  Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  rosinātu izveidot konkrētu tipu
  ierīču
  reģistrus
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū. Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību.

Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  nodrošinātu tādu in vitro diagnostikas
  ierīču reģistru
  izveidi
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū.
  Sistemātiski izveido C un D klases ierīču reģistrus.
  Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību.

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

IX nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas | Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas

Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra apstiprināšanas. | Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir
  salīdzināms un
  noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra apstiprināšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra apstiprināšanas.

Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir
  salīdzināms un
  noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra apstiprināšanas.

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

83. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. | Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.
  Sankciju preventīvo raksturu nosaka attiecībā pret pārkāpuma rezultātā gūto finansiālo labumu.
  Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.
  Sankciju preventīvo raksturu nosaka attiecībā pret pārkāpuma rezultātā gūto finansiālo labumu.
  Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

X nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Nobeiguma noteikumi | Nobeiguma noteikumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Nobeiguma noteikumi

Nobeiguma noteikumi

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

90. pants – 2. un 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   To piemēro no
  [pieci
  gadi pēc stāšanās spēkā]. | 2.   To piemēro no
  [trīs
  gadi pēc stāšanās spēkā]. |
| 3.   Atkāpjoties no 2. punkta, piemēro šādus nosacījumus: | 3.   Atkāpjoties no 2. punkta, piemēro šādus nosacījumus: |
| (a) | regulas 23. panta
  2
  . 
  un 3.
   punktu
  un 43. panta 4. punktu
  piemēro no
  [18
   mēneši pēc
  2
  . 
  punktā minētās piemērošanas dienas]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   To piemēro no
  [pieci
  gadi pēc stāšanās spēkā].

2.   To piemēro no
  [trīs
  gadi pēc stāšanās spēkā].

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, piemēro šādus nosacījumus:

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, piemēro šādus nosacījumus:

(a)

regulas 23. panta
  2
  . 
  un 3.
   punktu
  un 43. panta 4. punktu
  piemēro no
  [18
   mēneši pēc
  2
  . 
  punktā minētās piemērošanas dienas];

| (a) | regulas 23. panta
  1
  . punktu piemēro no
  [30
  mēneši pēc
  stāšanās spēkā]
  . |
| --- | --- |

(a)

regulas 23. panta
  1
  . punktu piemēro no
  [30
  mēneši pēc
  stāšanās spēkā]
  .

| (b) | regulas
  26.–38. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās spēkā]. Tomēr pirms [2. punktā minētā piemērošanas diena] pienākumi, kas attiecas uz paziņotajām institūcijām un kas izriet no 26.–38. panta normām, attiecas tikai uz tām institūcijām, kas saskaņā ar šīs regulas 29. pantu iesniegušas pieteikumu uz paziņotās institūcijas statusu. |
| --- | --- |

(b)

regulas
  26.–38. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās spēkā]. Tomēr pirms [2. punktā minētā piemērošanas diena] pienākumi, kas attiecas uz paziņotajām institūcijām un kas izriet no 26.–38. panta normām, attiecas tikai uz tām institūcijām, kas saskaņā ar šīs regulas 29. pantu iesniegušas pieteikumu uz paziņotās institūcijas statusu.

| (b) | regulas
  26.–38. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās spēkā]. Tomēr pirms [2. punktā minētā piemērošanas diena] pienākumi, kas attiecas uz paziņotajām institūcijām un kas izriet no 26.–38. panta normām, attiecas tikai uz tām institūcijām, kas saskaņā ar šīs regulas 29. pantu iesniegušas pieteikumu uz paziņotās institūcijas statusu. |
| --- | --- |

(b)

regulas
  26.–38. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās spēkā]. Tomēr pirms [2. punktā minētā piemērošanas diena] pienākumi, kas attiecas uz paziņotajām institūcijām un kas izriet no 26.–38. panta normām, attiecas tikai uz tām institūcijām, kas saskaņā ar šīs regulas 29. pantu iesniegušas pieteikumu uz paziņotās institūcijas statusu.

| (ba) | regulas 74. pantu piemēro no ...

   (***********)

  ; |
| --- | --- |

(ba)

regulas 74. pantu piemēro no ...

   (***********)

  ;

| (bb) | regulas 75. līdz 77. pantu piemēro no ...

   (************)

  . |
| --- | --- |

(bb)

regulas 75. līdz 77. pantu piemēro no ...

   (************)

  .

| (bc) | regulas 59. līdz 64. pantu piemēro no ...

   (*************)

  ; |
| --- | --- |

(bc)

regulas 59. līdz 64. pantu piemēro no ...

   (*************)

  ;

| (bd) | regulas 78. pantu piemēro no ...

   (**************)

  . |
| --- | --- |

(bd)

regulas 78. pantu piemēro no ...

   (**************)

  .

3.a
     
  Regulas 31. panta 4. punktā, 40. panta 9. punktā, 42. panta 8. punktā, 46. panta 2. punktā un 58. un 64. pantā minētos īstenošanas aktus pieņem ...

   (***************)

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 6.1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | klīniskā veiktspēja, piemēram, diagnostiskā jutība, diagnostiskais specifiskums, pozitīvā un negatīvā
  prognostiskā
  vērtība, varbūtības koeficients, paredzamās vērtības skartā vai neskartā populācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

klīniskā veiktspēja, piemēram, diagnostiskā jutība, diagnostiskais specifiskums, pozitīvā un negatīvā
  prognostiskā
  vērtība, varbūtības koeficients, paredzamās vērtības skartā vai neskartā populācijā.

| (b) | klīniskā veiktspēja
  , tostarp klīniski vērtīgi pasākumi,
  piemēram, diagnostiskā jutība, diagnostiskais specifiskums, pozitīvā un negatīvā
  prediktīvā
  vērtība, varbūtības koeficients, paredzamās vērtības skartā vai neskartā populācijā
  ; un attiecīgā gadījumā klīniski derīgi pasākumi. Kompanjondiagnostikas gadījumā ir vajadzīgs pierādījums par ierīces klīnisko derīgumu paredzētajā nolūkā (mērķterapijai atlasīti pacienti ar iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to). Kompanjondiagnostikas nolūkā ražotājam jāsniedz klīniskais pierādījums par pozitīva vai negatīva testa ietekmi uz 1) pacienta aprūpi un 2) ārstēšanas rezultātiem veselības jomā, lietojot, kā norādīts, ar noteikto terapeitisko intervenci. |
| --- | --- |

(b)

klīniskā veiktspēja
  , tostarp klīniski vērtīgi pasākumi,
  piemēram, diagnostiskā jutība, diagnostiskais specifiskums, pozitīvā un negatīvā
  prediktīvā
  vērtība, varbūtības koeficients, paredzamās vērtības skartā vai neskartā populācijā
  ; un attiecīgā gadījumā klīniski derīgi pasākumi. Kompanjondiagnostikas gadījumā ir vajadzīgs pierādījums par ierīces klīnisko derīgumu paredzētajā nolūkā (mērķterapijai atlasīti pacienti ar iepriekš diagnosticētu medicīnisku stāvokli vai noslieci uz to). Kompanjondiagnostikas nolūkā ražotājam jāsniedz klīniskais pierādījums par pozitīva vai negatīva testa ietekmi uz 1) pacienta aprūpi un 2) ārstēšanas rezultātiem veselības jomā, lietojot, kā norādīts, ar noteikto terapeitisko intervenci.

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. | Aizsardzība pret riskiem, ko rada ierīces, kuras ražotājs paredzējis paštestēšanai
  vai pacienttuvai testēšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

16.

Aizsardzība pret riskiem, ko rada ierīces, kuras ražotājs paredzējis paštestēšanai
  vai pacienttuvai testēšanai

| 16. | Aizsardzība pret riskiem, ko rada ierīces, kuras ražotājs paredzējis paštestēšanai |
| --- | --- |

16.

Aizsardzība pret riskiem, ko rada ierīces, kuras ražotājs paredzējis paštestēšanai

Paštestēšanas ierīces
  vai pacienttuvas testēšanas ierīces
  izstrādā un izgatavo tā, lai tās darbotos atbilstīgi to paredzētajam uzdevumam, ņemot vērā prasmes un līdzekļus, kas pieejami paredzētajam lietotājiem, un ietekmi, kas rodas, izmainot lietotāju metodi un vidi, ko iespējams loģiski paredzēt. Ražotāja sniegtā informācija un norādes ir viegli saprotamas un lietojamas paredzētajam lietotājam.

| 16.1 | Paštestēšanas ierīces izstrādā un izgatavo tā, lai tās darbotos atbilstīgi to paredzētajam uzdevumam, ņemot vērā prasmes un līdzekļus, kas pieejami paredzētajam lietotājiem, un ietekmi, kas rodas, izmainot lietotāju metodi un vidi, ko iespējams loģiski paredzēt. Ražotāja sniegtā informācija un norādes ir viegli saprotamas un lietojamas paredzētajam lietotājam. |
| --- | --- |

16.1

Paštestēšanas ierīces izstrādā un izgatavo tā, lai tās darbotos atbilstīgi to paredzētajam uzdevumam, ņemot vērā prasmes un līdzekļus, kas pieejami paredzētajam lietotājiem, un ietekmi, kas rodas, izmainot lietotāju metodi un vidi, ko iespējams loģiski paredzēt. Ražotāja sniegtā informācija un norādes ir viegli saprotamas un lietojamas paredzētajam lietotājam.

Paštestēšanas ierīces un
  pacienttuvas testēšanas ierīces
  ir izstrādātas un ražotas tā, lai:

| 16.2 | Paštestēšanas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai: |
| --- | --- |

16.2

Paštestēšanas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai:

| | — | nodrošinātu, ka paredzētajam lietotājam ierīce ir viegli lietojama visos procedūras posmos, un |
| --- | --- | --- |

—

nodrošinātu, ka paredzētajam lietotājam ierīce ir viegli lietojama visos procedūras posmos, un

| | — | nodrošinātu, ka paredzētajam lietotājam ierīce ir viegli lietojama visos procedūras posmos, un |
| --- | --- | --- |

—

nodrošinātu, ka paredzētajam lietotājam ierīce ir viegli lietojama visos procedūras posmos, un

| | — | iespējami samazinātu paredzētā lietotāja kļūdu risku šīs ierīces un attiecīgā gadījumā parauga izmantošanā un arī rezultātu interpretēšanā. |
| --- | --- | --- |

—

iespējami samazinātu paredzētā lietotāja kļūdu risku šīs ierīces un attiecīgā gadījumā parauga izmantošanā un arī rezultātu interpretēšanā.

| | — | iespējami samazinātu paredzētā lietotāja kļūdu risku šīs ierīces un attiecīgā gadījumā parauga izmantošanā un arī rezultātu interpretēšanā. |
| --- | --- | --- |

—

iespējami samazinātu paredzētā lietotāja kļūdu risku šīs ierīces un attiecīgā gadījumā parauga izmantošanā un arī rezultātu interpretēšanā.

| 16.3 | Paštestēšanas ierīcēs
  un pacienttuvas testēšanas ierīcēs
  iespēju robežās iestrādā procedūru, ko paredzētais lietotājs: |
| --- | --- |

16.3

Paštestēšanas ierīcēs
  un pacienttuvas testēšanas ierīcēs
  iespēju robežās iestrādā procedūru, ko paredzētais lietotājs:

| 16.3 | Paštestēšanas ierīcēs iespēju robežās iestrādā procedūru, ko paredzētais lietotājs: |
| --- | --- |

16.3

Paštestēšanas ierīcēs iespēju robežās iestrādā procedūru, ko paredzētais lietotājs:

| | — | var pārbaudīt, vai lietošanas laikā ierīce darbosies, kā ražotājs to paredzējis, un |
| --- | --- | --- |

—

var pārbaudīt, vai lietošanas laikā ierīce darbosies, kā ražotājs to paredzējis, un

| | — | var pārbaudīt, vai lietošanas laikā ierīce darbosies, kā ražotājs to paredzējis, un |
| --- | --- | --- |

—

var pārbaudīt, vai lietošanas laikā ierīce darbosies, kā ražotājs to paredzējis, un

| | — | tiek brīdināts, ka ierīce nav sniegusi derīgu rezultātu. |
| --- | --- | --- |

—

tiek brīdināts, ka ierīce nav sniegusi derīgu rezultātu.

| | — | tiek brīdināts, ka ierīce nav sniegusi derīgu rezultātu. |
| --- | --- | --- |

—

tiek brīdināts, ka ierīce nav sniegusi derīgu rezultātu.

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.1 punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katrai ierīcei pievieno tās un tās ražotāja identificēšanai nepieciešamo informāciju, un ierīce attiecīgi lietotājam – profesionālam vai neprofesionālam – vai citai personai nodrošina ar drošumu un veiktspēju saistītu informāciju. Šādu informāciju var norādīt uz pašas ierīces, uz iepakojuma vai lietošanas pamācībā, ņemot vērā šādus aspektus. | Katrai ierīcei pievieno tās un tās ražotāja identificēšanai nepieciešamo informāciju, un ierīce attiecīgi lietotājam – profesionālam vai neprofesionālam – vai citai personai nodrošina ar drošumu un veiktspēju saistītu informāciju. Šādu informāciju var norādīt uz pašas ierīces, uz iepakojuma vai lietošanas pamācībā,
  un tai jābūt pieejamai ražotāja tīmekļa vietnē,
  ņemot vērā šādus aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Katrai ierīcei pievieno tās un tās ražotāja identificēšanai nepieciešamo informāciju, un ierīce attiecīgi lietotājam – profesionālam vai neprofesionālam – vai citai personai nodrošina ar drošumu un veiktspēju saistītu informāciju. Šādu informāciju var norādīt uz pašas ierīces, uz iepakojuma vai lietošanas pamācībā, ņemot vērā šādus aspektus.

Katrai ierīcei pievieno tās un tās ražotāja identificēšanai nepieciešamo informāciju, un ierīce attiecīgi lietotājam – profesionālam vai neprofesionālam – vai citai personai nodrošina ar drošumu un veiktspēju saistītu informāciju. Šādu informāciju var norādīt uz pašas ierīces, uz iepakojuma vai lietošanas pamācībā,
  un tai jābūt pieejamai ražotāja tīmekļa vietnē,
  ņemot vērā šādus aspektus.

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

I pielikums – 17.1. punkts –vi apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (vi) | Atlikušos riskus, par kuriem izvirzīta prasība tos darīt zināmus lietotājam un/vai citai personai, ražotāja sniegtajā informācijā norāda kā ierobežojumus,
  kontrindikācijas,
  piesardzības pasākumus vai brīdinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(vi)

Atlikušos riskus, par kuriem izvirzīta prasība tos darīt zināmus lietotājam un/vai citai personai, ražotāja sniegtajā informācijā norāda kā ierobežojumus,
  kontrindikācijas,
  piesardzības pasākumus vai brīdinājumus.

| (vi) | Atlikušos riskus, par kuriem izvirzīta prasība tos darīt zināmus lietotājam un/vai citai personai, ražotāja sniegtajā informācijā norāda kā ierobežojumus, piesardzības pasākumus vai brīdinājumus. |
| --- | --- |

(vi)

Atlikušos riskus, par kuriem izvirzīta prasība tos darīt zināmus lietotājam un/vai citai personai, ražotāja sniegtajā informācijā norāda kā ierobežojumus, piesardzības pasākumus vai brīdinājumus.

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.2. punkts –xv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (xv) | ja ierīce ir vienreiz lietojama, norāde par šo faktu. Ražotāja norāde par to, ka ierīce ir vienreiz lietojama, visā Savienībā ir vienāda; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(xv)

ja ierīce ir vienreiz lietojama, norāde par šo faktu. Ražotāja norāde par to, ka ierīce ir vienreiz lietojama, visā Savienībā ir vienāda;

svītrots

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.3.1. apakšpunkts – ii punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | ierīces, paredzētais mērķis: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

ierīces, paredzētais mērķis:

| (ii) | ierīces paredzētais mērķis
  , kas var ietvert
  : |
| --- | --- |

(ii)

ierīces paredzētais mērķis
  , kas var ietvert
  :

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.3.1. apakšpunkts – ii punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai);

| — | funkcijas (piemēram, skrīnings, kontrole, diagnozes noteikšana vai piederums diagnozes noteikšanai
  , prognoze, kompanjondiagnostika
  ); |
| --- | --- |

—

funkcijas (piemēram, skrīnings, kontrole, diagnozes noteikšana vai piederums diagnozes noteikšanai
  , prognoze, kompanjondiagnostika
  );

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.3.1. apakšpunkts – ii punkts – 7.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | kompanjondiagnostikas gadījumā, attiecīgā mērķpopulācija un lietošanas norādījumi ar saistīto terapeitisko līdzekli vai līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

kompanjondiagnostikas gadījumā, attiecīgā mērķpopulācija un lietošanas norādījumi ar saistīto terapeitisko līdzekli vai līdzekļiem.

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 17.3.2. apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | lietošanas pamācības ir nespeciālistam viegli saprotamas, un tās pārskata attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju un ražotāju apvienību pārstāvji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ia)

lietošanas pamācības ir nespeciālistam viegli saprotamas, un tās pārskata attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju un ražotāju apvienību pārstāvji.

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1.1. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai);

| (ii) | tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai
  , prognoze, kompanjondiagnostika
  ); |
| --- | --- |

(ii)

tās funkcijas (piem., skrīnings, monitorēšana, diagnozes noteikšana vai palīgierīce diagnozes noteikšanai
  , prognoze, kompanjondiagnostika
  );

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1.1. punkts – c apakšpunkts – viiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (viiia) | kompanjondiagnostikas gadījumā, attiecīgā mērķpopulācija un lietošanas norādījumi ar saistīto terapeitisko līdzekli vai līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(viiia)

kompanjondiagnostikas gadījumā, attiecīgā mērķpopulācija un lietošanas norādījumi ar saistīto terapeitisko līdzekli vai līdzekļiem.

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

II pielikums – 3.2. iedaļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Informācija, kurā norādītas visas vietas (arī piegādātāji un apakšuzņēmēji), kurās notiek ražošanas procesi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

Informācija, kurā norādītas visas vietas (arī piegādātāji un apakšuzņēmēji), kurās notiek ražošanas procesi.

| (b) | Informācija, kurā norādītas visas vietas (arī piegādātāji un apakšuzņēmēji), kurās notiek
  svarīgi
  ražošanas procesi. |
| --- | --- |

(b)

Informācija, kurā norādītas visas vietas (arī piegādātāji un apakšuzņēmēji), kurās notiek
  svarīgi
  ražošanas procesi.

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

II pielikums – 6.2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tehniskajā dokumentācijā iekļauj XII pielikuma 3. iedaļā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un
  /vai
  sniedz nepārprotamu atsauci uz to. | Tehniskajā dokumentācijā iekļauj XII pielikuma 3. iedaļā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un sniedz nepārprotamu atsauci uz to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tehniskajā dokumentācijā iekļauj XII pielikuma 3. iedaļā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un
  /vai
  sniedz nepārprotamu atsauci uz to.

Tehniskajā dokumentācijā iekļauj XII pielikuma 3. iedaļā minēto klīnisko pierādījumu ziņojumu un sniedz nepārprotamu atsauci uz to.

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

III pielikums – 7. iedaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | Atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem vai izmantotajām KTS, kurām atbilstoši apliecināta atbilstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.

svītrots

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

V pielikums– A daļa – 15. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. | attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas C vai D klasē, drošuma un veiktspējas kopsavilkums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.

attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas C vai D klasē, drošuma un veiktspējas kopsavilkums;

| 15. | attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas C vai D klasē, drošuma un veiktspējas kopsavilkums
  un datu kopa, kas iegūta klīniskajā pētījumā un klīniskajā pēckontrolē pēc laišanas tirgū. |
| --- | --- |

15.

attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas C vai D klasē, drošuma un veiktspējas kopsavilkums
  un datu kopa, kas iegūta klīniskajā pētījumā un klīniskajā pēckontrolē pēc laišanas tirgū.

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 18.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 18.a | Pilna tehniskā dokumentācija un klīniskās veiktspējas ziņojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

18.a

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 1.1.4. apakšpunkts un 1.2. līdz 1.6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1. | Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.1.

Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra

| 1.1. | Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra |
| --- | --- |

1.1.

Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra

| 1.1.4. | Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem.

| 1.1.4. | Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem.

Tās augstākā līmeņa vadības un pārējā personāla, kas var ietekmēt atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātus, organizatoriskā struktūra un funkcijas, pienākumi un pilnvaras precīzi jādokumentē.

Tās augstākā līmeņa vadības un pārējā personāla, kas var ietekmēt atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātus, organizatoriskā struktūra un funkcijas, pienākumi un pilnvaras precīzi jādokumentē.
  Šo informāciju dara publiski pieejamu.

| 1.2. | Neatkarība un taisnīgums |
| --- | --- |

1.2.

Neatkarība un taisnīgums

| 1.2. | Neatkarība un taisnīgums |
| --- | --- |

1.2.

Neatkarība un taisnīgums

| 1.2.1. | Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā izstrādājuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par izstrādājumu, kā arī no ražotāja konkurentiem. |
| --- | --- |

1.2.1.

Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā izstrādājuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par izstrādājumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.

| 1.2.1. | Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par izstrādājumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.
  Paziņotai institūcijai netiek liegta iespēja veikt atbilstības novērtējuma darbības attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas ražo atšķirīgus vai līdzīgus izstrādājumus. |
| --- | --- |

1.2.1.

Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par izstrādājumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.
  Paziņotai institūcijai netiek liegta iespēja veikt atbilstības novērtējuma darbības attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas ražo atšķirīgus vai līdzīgus izstrādājumus.

| 1.2.2. | Paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Paziņotā institūcija ievieš procedūras, kas efektīvi nodrošina jebkura gadījuma, kurā varētu rasties interešu konflikts, identifikāciju, izmeklēšanu un risināšanu, tostarp konsultāciju pakalpojumu izmantošanu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā pirms pieņemt darbu paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Paziņotā institūcija ievieš procedūras, kas efektīvi nodrošina jebkura gadījuma, kurā varētu rasties interešu konflikts, identifikāciju, izmeklēšanu un risināšanu, tostarp konsultāciju pakalpojumu izmantošanu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā pirms pieņemt darbu paziņotajā institūcijā.

| 1.2.2. | Paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Paziņotā institūcija ievieš procedūras, kas efektīvi nodrošina jebkura gadījuma, kurā varētu rasties interešu konflikts, identifikāciju, izmeklēšanu un risināšanu, tostarp konsultāciju pakalpojumu izmantošanu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā pirms pieņemt darbu paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Paziņotā institūcija ievieš procedūras, kas efektīvi nodrošina jebkura gadījuma, kurā varētu rasties interešu konflikts, identifikāciju, izmeklēšanu un risināšanu, tostarp konsultāciju pakalpojumu izmantošanu in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā pirms pieņemt darbu paziņotajā institūcijā.

| 1.2.3. | Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu: |
| --- | --- |

1.2.3.

Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu:

| 1.2.3. | Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu: |
| --- | --- |

1.2.3.

Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu:

| — | nav ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai uzturētājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumus, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

nav ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai uzturētājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumus, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām;

| — | nav ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai uzturētājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumus, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

nav ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai uzturētājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumus, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām;

| — | nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt; |
| --- | --- |

—

nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt;

| — | nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt; |
| --- | --- |

—

nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt;

| — | nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu. |
| --- | --- |

—

nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu.

| — | nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu. |
| --- | --- |

—

nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu.

Paziņotā institūcija dara publiski pieejamas tās augstākā līmeņa vadības un personāla, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, interešu deklarācijas. Nacionālā iestāde pārliecinās par paziņotās institūcijas atbilstību šā punkta noteikumiem un divreiz gadā pārredzami par to ziņo Komisijai.

| 1.2.4. | Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem.

| 1.2.4. | Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  un apakšuzņēmēju
  objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  kā arī apakšuzņēmēju
  atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  un apakšuzņēmēju
  objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  kā arī apakšuzņēmēju
  atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem.

| 1.2.5. | Ja paziņotā iestāde pieder valsts struktūrai vai iestādei, nodrošina un dokumentē neatkarību un to, ka nepastāv interešu konflikts starp, no vienas puses, valsts iestādi, kas atbild par paziņotajām institūcijām, un/vai kompetento iestādi, un, no otras puses, paziņoto institūciju. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ja paziņotā iestāde pieder valsts struktūrai vai iestādei, nodrošina un dokumentē neatkarību un to, ka nepastāv interešu konflikts starp, no vienas puses, valsts iestādi, kas atbild par paziņotajām institūcijām, un/vai kompetento iestādi, un, no otras puses, paziņoto institūciju.

| 1.2.5. | Ja paziņotā iestāde pieder valsts struktūrai vai iestādei, nodrošina un dokumentē neatkarību un to, ka nepastāv interešu konflikts starp, no vienas puses, valsts iestādi, kas atbild par paziņotajām institūcijām, un/vai kompetento iestādi, un, no otras puses, paziņoto institūciju. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ja paziņotā iestāde pieder valsts struktūrai vai iestādei, nodrošina un dokumentē neatkarību un to, ka nepastāv interešu konflikts starp, no vienas puses, valsts iestādi, kas atbild par paziņotajām institūcijām, un/vai kompetento iestādi, un, no otras puses, paziņoto institūciju.

| 1.2.6. | Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. |
| --- | --- |

1.2.6.

Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.

| 1.2.6. | Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.
  Paziņotā institūcija iesniedz nacionālajai iestādei pierādījumus par atbilstību šim punktam. |
| --- | --- |

1.2.6.

Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.
  Paziņotā institūcija iesniedz nacionālajai iestādei pierādījumus par atbilstību šim punktam.

| 1.2.7. | Paziņotā institūcija darbojas saskaņā ar atbilstošiem, godīgiem un saprātīgiem noteikumiem un nosacījumiem, ņemot vērā mazu un vidēju uzņēmumu intereses, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/362/EK. |
| --- | --- |

1.2.7.

Paziņotā institūcija darbojas saskaņā ar atbilstošiem, godīgiem un saprātīgiem noteikumiem un nosacījumiem, ņemot vērā mazu un vidēju uzņēmumu intereses, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/362/EK.

| 1.2.7. | Paziņotā institūcija darbojas saskaņā ar atbilstošiem, godīgiem un saprātīgiem noteikumiem un nosacījumiem, ņemot vērā mazu un vidēju uzņēmumu intereses, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. |
| --- | --- |

1.2.7.

Paziņotā institūcija darbojas saskaņā ar atbilstošiem, godīgiem un saprātīgiem noteikumiem un nosacījumiem, ņemot vērā mazu un vidēju uzņēmumu intereses, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK.

| 1.2.8. | Šās iedaļas noteikumi nekādā veidā neliedz paziņotajai institūcijai un uzņēmējam, kurš pieprasa novērtējumu, apmainīties ar tehnisko informāciju un reglamentējošiem norādījumiem. |
| --- | --- |

1.2.8.

Šās iedaļas noteikumi nekādā veidā neliedz paziņotajai institūcijai un uzņēmējam, kurš pieprasa novērtējumu, apmainīties ar tehnisko informāciju un reglamentējošiem norādījumiem.

| 1.2.8. | Šās iedaļas noteikumi nekādā veidā neliedz paziņotajai institūcijai un uzņēmējam, kurš pieprasa novērtējumu, apmainīties ar tehnisko informāciju un reglamentējošiem norādījumiem. |
| --- | --- |

1.2.8.

Šās iedaļas noteikumi nekādā veidā neliedz paziņotajai institūcijai un uzņēmējam, kurš pieprasa novērtējumu, apmainīties ar tehnisko informāciju un reglamentējošiem norādījumiem.

| 1.3. | Konfidencialitāte |
| --- | --- |

1.3.

Konfidencialitāte

| 1.3. | Konfidencialitāte |
| --- | --- |

1.3.

Konfidencialitāte

Paziņotās institūcijas darbinieki ievēro dienesta noslēpumu attiecībā uz informāciju, ko tie ieguvuši, veicot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, izņemot attiecībā uz
  valsts
  iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņotajām institūcijām, kompetentajām iestādēm un Komisiju. Īpašumtiesības ir aizsargātas. Tādēļ paziņotajai institūcijai ir ieviestas dokumentētas procedūras.

Paziņotās institūcijas darbinieki ievēro dienesta noslēpumu attiecībā uz informāciju, ko tie ieguvuši, veicot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu,
  tikai pamatotos gadījumos un
  izņemot attiecībā uz
  nacionālajām
  iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņotajām institūcijām, kompetentajām iestādēm un Komisiju. Īpašumtiesības ir aizsargātas. Tādēļ paziņotajai institūcijai ir ieviestas dokumentētas procedūras.

Ja valsts iestāžu pārstāvji vai veselības aprūpes speciālisti pieprasa paziņotajai institūcijai informāciju un datus, paziņotā institūcija dara zināmus neizpaušanas iemeslus un šos iemeslus publisko.

| 1.4. | Atbildība |
| --- | --- |

1.4.

Atbildība

| 1.4. | Atbildība |
| --- | --- |

1.4.

Atbildība

Paziņotā institūcija attiecīgi apdrošina atbildību atbilstoši atbilstības novērtēšanas darbībām, kuras veikt tā ir pilnvarota, tostarp sertifikātu iespējama apturēšana, ierobežošana vai atsaukšana, un atbilstoši institūcijas ģeogrāfiskajai darbības jomai, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu.

Paziņotā institūcija attiecīgi apdrošina atbildību atbilstoši atbilstības novērtēšanas darbībām, kuras veikt tā ir pilnvarota, tostarp sertifikātu iespējama apturēšana, ierobežošana vai atsaukšana, un atbilstoši institūcijas ģeogrāfiskajai darbības jomai, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības novērtēšanu.

| 1.5. | Finanšu prasības |
| --- | --- |

1.5.

Finanšu prasības

| 1.5. | Finanšu prasības |
| --- | --- |

1.5.

Finanšu prasības

Paziņotās institūcijas rīcībā ir finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas darbības un saistītas saimnieciskās darbības. Tā dokumentē un sniedz pierādījumus par tās finansiālo stāvokli un ilgtspējīgu ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašus apstākļus sākumposmā.

Paziņotās institūcijas
  , tostarp tās meitasuzņēmumu,
  rīcībā ir finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas darbības un saistītas saimnieciskās darbības. Tā dokumentē un sniedz pierādījumus par tās finansiālo stāvokli un ilgtspējīgu ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašus apstākļus sākumposmā.

| 1.6. | Līdzdalība koordinācijas darbībās |
| --- | --- |

1.6.

Līdzdalība koordinācijas darbībās

| 1.6. | Līdzdalība koordinācijas darbībās |
| --- | --- |

1.6.

Līdzdalība koordinācijas darbībās

| 1.6.1. | Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, vadlīnijām un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu. |
| --- | --- |

1.6.1.

Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, vadlīnijām un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.

| 1.6.1. | Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu,
  tostarp apakšuzņēmēji,
  ir informēti
  un apmācīti
  par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  standartiem,
  pamatnostādnēm un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.
  Paziņotā institūcija reģistrē darbības, kas veiktas saistībā ar tās personāla informēšanu. |
| --- | --- |

1.6.1.

Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu,
  tostarp apakšuzņēmēji,
  ir informēti
  un apmācīti
  par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  standartiem,
  pamatnostādnēm un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.
  Paziņotā institūcija reģistrē darbības, kas veiktas saistībā ar tās personāla informēšanu.

| 1.6.2. | Paziņotā institūcija ievēro rīcības kodeksu, cita starpā ievērojot ētiska darījumu praksi, kas paredzēta paziņotajām institūcijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā un ko pieņēmušas
  valsts
  iestādes, kas ir atbildīgas par paziņotajām iestādēm. Rīcības kodeksā paredz pārraudzības mehānismu un tā īstenošanas pārbaudi, ko veic paziņotās institūcijas. |
| --- | --- |

1.6.2.

Paziņotā institūcija ievēro rīcības kodeksu, cita starpā ievērojot ētiska darījumu praksi, kas paredzēta paziņotajām institūcijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā un ko pieņēmušas
  valsts
  iestādes, kas ir atbildīgas par paziņotajām iestādēm. Rīcības kodeksā paredz pārraudzības mehānismu un tā īstenošanas pārbaudi, ko veic paziņotās institūcijas.

| 1.6.2. | Paziņotā institūcija ievēro rīcības kodeksu, cita starpā ievērojot ētiska darījumu praksi, kas paredzēta paziņotajām institūcijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā un ko pieņēmušas
  nacionālās
  iestādes, kas ir atbildīgas par paziņotajām iestādēm. Rīcības kodeksā paredz pārraudzības mehānismu un tā īstenošanas pārbaudi, ko veic paziņotās institūcijas. |
| --- | --- |

1.6.2.

Paziņotā institūcija ievēro rīcības kodeksu, cita starpā ievērojot ētiska darījumu praksi, kas paredzēta paziņotajām institūcijām in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā un ko pieņēmušas
  nacionālās
  iestādes, kas ir atbildīgas par paziņotajām iestādēm. Rīcības kodeksā paredz pārraudzības mehānismu un tā īstenošanas pārbaudi, ko veic paziņotās institūcijas.

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | KVALITĀTES PĀRVALDĪBAS PRASĪBAS |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

KVALITĀTES PĀRVALDĪBAS PRASĪBAS

| 2. | KVALITĀTES PĀRVALDĪBAS PRASĪBAS |
| --- | --- |

2.

KVALITĀTES PĀRVALDĪBAS PRASĪBAS

| 2.1. | Paziņotā institūcija izveido, dokumentē, īsteno, uztur un izmanto kvalitātes pārvaldības sistēmu, kas atbilst atbilstības novērtēšanas darbību būtībai, jomai un tvērumam un spēj atbalstīt un apliecināt pastāvīgu šīs regulas prasību izpildi. |
| --- | --- |

2.1.

Paziņotā institūcija izveido, dokumentē, īsteno, uztur un izmanto kvalitātes pārvaldības sistēmu, kas atbilst atbilstības novērtēšanas darbību būtībai, jomai un tvērumam un spēj atbalstīt un apliecināt pastāvīgu šīs regulas prasību izpildi.

| 2.1. | Paziņotā institūcija izveido, dokumentē, īsteno, uztur un izmanto kvalitātes pārvaldības sistēmu, kas atbilst atbilstības novērtēšanas darbību būtībai, jomai un tvērumam un spēj atbalstīt un apliecināt pastāvīgu šīs regulas prasību izpildi. |
| --- | --- |

2.1.

Paziņotā institūcija izveido, dokumentē, īsteno, uztur un izmanto kvalitātes pārvaldības sistēmu, kas atbilst atbilstības novērtēšanas darbību būtībai, jomai un tvērumam un spēj atbalstīt un apliecināt pastāvīgu šīs regulas prasību izpildi.

| 2.2. | Paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem: |
| --- | --- |

2.2.

Paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem:

| 2.2. | Paziņotās institūcijas
  un tās apakšuzņēmēju
  kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem: |
| --- | --- |

2.2.

Paziņotās institūcijas
  un tās apakšuzņēmēju
  kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem:

| — | politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu;

| — | politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu;

| — | lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām;

| — | lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām;

| — | dokumentu vadība; |
| --- | --- |

—

dokumentu vadība;

| — | dokumentu vadība; |
| --- | --- |

—

dokumentu vadība;

| — | grāmatvedības pierakstu kontrole; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības pierakstu kontrole;

| — | grāmatvedības pierakstu kontrole; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības pierakstu kontrole;

| — | pārvaldības pārskats; |
| --- | --- |

—

pārvaldības pārskats;

| — | pārvaldības pārskats; |
| --- | --- |

—

pārvaldības pārskats;

| — | iekšējās revīzijas; |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas;

| — | iekšējās revīzijas; |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas;

| — | korektīvi un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

—

korektīvi un profilaktiski pasākumi;

| — | korektīvi un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

—

korektīvi un profilaktiski pasākumi;

| — | sūdzības un pārsūdzības. |
| --- | --- |

—

sūdzības un pārsūdzības.

| — | sūdzības un pārsūdzības; |
| --- | --- |

—

sūdzības un pārsūdzības;

| — | pastāvīga apmācība. |
| --- | --- |

—

pastāvīga apmācība.

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1.1. | Paziņotā institūcija spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.1.1.

Paziņotā institūcija spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.

| 3.1.1. | Paziņotā institūcija
  un tās apakšuzņēmēji
  spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.
  Saskaņā ar 35. pantu šīs prasības izpildi uzrauga, lai nodrošinātu, ka tam ir nepieciešamā kvalitāte. |
| --- | --- |

3.1.1.

Paziņotā institūcija
  un tās apakšuzņēmēji
  spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.
  Saskaņā ar 35. pantu šīs prasības izpildi uzrauga, lai nodrošinātu, ka tam ir nepieciešamā kvalitāte.

Jo īpaši paziņotajai institūcijai ir vajadzīgais personāls un tai ir vai ir piekļuve ierīcēm un iekārtām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas iekļauti atbilstības novērtēšanas darbībās, kuras institūcija ir pilnvarota veikt.

Jo īpaši paziņotajai institūcijai ir vajadzīgais personāls un tai ir vai ir piekļuve ierīcēm un iekārtām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi veiktu tehniskos
  , zinātniskos
  un administratīvos uzdevumus, kas iekļauti atbilstības novērtēšanas darbībās, kuras institūcija ir pilnvarota veikt.

Kā priekšnoteikums ir pietiekams skaits zinātnisko darbinieku organizācijā, kam ir atbilstošas zināšanas un pieredze, lai novērtētu ierīču medicīnisko funkcionalitāti un veiktspēju, attiecībā uz ko tā ir pilnvarota, ņemot vērā šīs regulas un jo īpaši I pielikumā izklāstītās prasības.

Kā priekšnoteikums ir pietiekams skaits
  patstāvīgi pieejamu
  zinātnisko darbinieku organizācijā, kam ir atbilstošas nepieciešamās zināšanas
  , augstākās izglītības diploms
  un pieredze, lai novērtētu ierīču medicīnisko funkcionalitāti un veiktspēju, attiecībā uz ko tā ir pilnvarota, ņemot vērā šīs regulas un jo īpaši I pielikumā izklāstītās prasības.

Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, interešu deklarācijas, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.

Paziņotās institūcijas vismaz reizi gadā veic visu to medicīnisko ierīču ražotņu nepieteiktas inspekcijas, par kurām tās ir atbildīgas.

Par novērtējumu atbildīgā paziņotā institūcija informē citas dalībvalstis par ikgadējo inspekciju rezultātiem. Šie rezultāti tiek izklāstīti ziņojumā.

Tā arī nosūta attiecīgai atbildīgai nacionālai iestādei dokumentāciju par ikgadējām veiktajām inspekcijām.

| 3.1.2. | Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram ražojuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram ražojuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu.

| 3.1.2. | Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram izstrādājuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar
  medicīniskām,
  tehniskām
  un, ja vajadzīgs, farmakoloģiskām
  zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu
  , vai apakšuzņēmēja veikta novērtējuma izvērtēšanu
  . |
| --- | --- |

3.1.2.

Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram izstrādājuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar
  medicīniskām,
  tehniskām
  un, ja vajadzīgs, farmakoloģiskām
  zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu
  , vai apakšuzņēmēja veikta novērtējuma izvērtēšanu
  .

| 3.1.3. | Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus.

| 3.1.3. | Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem,
  tostarp visiem apakšuzņēmējiem un meitasuzņēmumiem un ārējiem ekspertiem,
  kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem,
  tostarp visiem apakšuzņēmējiem un meitasuzņēmumiem un ārējiem ekspertiem,
  kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus.

| 3.1.3a. | Paziņotā institūcija dara pieejamu Komisijai un pēc pieprasījuma citām personām atbilstības novērtējuma darbībās iesaistītā personāla sarakstu un tā zināšanas. Saraksts tiek atjaunināts. |
| --- | --- |

3.1.3a.

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Paziņotā institūcija izveido un dokumentē kvalifikācijas kritērijus un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, ražojuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.2.1.

Paziņotā institūcija izveido un dokumentē kvalifikācijas kritērijus un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, ražojuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums.

| 3.2.1. | MDCG
  izveido un dokumentē
  augsta līmeņa kompetences principus un
  kvalifikācijas kritērijus, un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, izstrādājuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums. |
| --- | --- |

3.2.1.

MDCG
  izveido un dokumentē
  augsta līmeņa kompetences principus un
  kvalifikācijas kritērijus, un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, izstrādājuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums.

| 3.2.2. | Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 31. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 31. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam.

| 3.2.2. | Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 31. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 31. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam.

Īpašus kvalifikācijas kritērijus nosaka, lai novērtētu bioloģiskās atbilstības aspektus, klīnisko izvērtēšanu un dažādos sterilizācijas procesu veidus.

Īpašus kvalifikācijas kritērijus nosaka, lai novērtētu bioloģiskās atbilstības aspektus,
  drošumu,
  klīnisko novērtēšanu un dažādos sterilizācijas procesu veidus.

| 3.2.3. | Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās: |
| --- | --- |

3.2.3.

Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās:

| 3.2.3. | Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās: |
| --- | --- |

3.2.3.

Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās:

| — | Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā; |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā;

| — | Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā; |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā;

| — | atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu;

| — | atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu;

| — | plašas zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarē un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā; |
| --- | --- |

—

plašas zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarē un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā;

| — | plašas zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarē un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā; |
| --- | --- |

—

plašas zināšanas in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču nozarē un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā;

| — | paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras; |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras;

| — | paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras; |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras;

| — | kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgas, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem; |
| --- | --- |

—

kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgas, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem;

| — | kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgas, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem; |
| --- | --- |

—

kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgas, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem;

| — | mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm; |
| --- | --- |

—

mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm;

| — | mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm; |
| --- | --- |

—

mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm;

| — | spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta. |
| --- | --- |

—

spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta.

| — | spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta. |
| --- | --- |

—

spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta.

| — | atbilstīga vismaz trīs gadu pieredze atbilstības novērtēšanas jomā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

atbilstīga vismaz trīs gadu pieredze atbilstības novērtēšanas jomā paziņotajā institūcijā;

| — | vismaz 3 gadu laikā paziņotajā institūcijā iegūts pienācīgs darba stāžs/pieredze saistībā ar atbilstības novērtējumiem saskaņā ar šo regulu vai iepriekš piemērojamiem tiesību aktiem; Sertifikācijas lēmumu pieņemšanā iesaistītie paziņotās institūcijas darbinieki nav bijuši iesaistīti atbilstības novērtējuma sagatavošanā, par kuru jāpieņem sertifikācijas lēmums. |
| --- | --- |

—

vismaz 3 gadu laikā paziņotajā institūcijā iegūts pienācīgs darba stāžs/pieredze saistībā ar atbilstības novērtējumiem saskaņā ar šo regulu vai iepriekš piemērojamiem tiesību aktiem; Sertifikācijas lēmumu pieņemšanā iesaistītie paziņotās institūcijas darbinieki nav bijuši iesaistīti atbilstības novērtējuma sagatavošanā, par kuru jāpieņem sertifikācijas lēmums.

| 3.2.4. | Paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar
  klīnisko
  pieredzi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai |
| --- | --- |

3.2.4.

Paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar
  klīnisko
  pieredzi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai

| 3.2.4. | Klīniskie eksperti ––
  paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar pieredzi
  klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 28. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.
  Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai: |
| --- | --- |

3.2.4.

Klīniskie eksperti ––
  paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar pieredzi
  klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 28. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.
  Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai:

| — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |
| --- | --- |

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |
| --- | --- |

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  ražotāja klīniskajā izvērtējumā ietvertos klīniskos datus
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  ražotāja klīniskajā izvērtējumā ietvertos klīniskos datus
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam. |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam.

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam. |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam.

| — | nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus.

| 3.2.5. | Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, sterilizācija, programmatūras validācija), ir šāda pierādīta kvalifikācija: |
| --- | --- |

3.2.5.

Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, sterilizācija, programmatūras validācija), ir šāda pierādīta kvalifikācija:

| 3.2.5. | Izstrādājuma vērtētāji ––
  darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes
  dosjē
  pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  speciālistu
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  : |
| --- | --- |

3.2.5.

Izstrādājuma vērtētāji ––
  darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes
  dosjē
  pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  speciālistu
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  :

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā;

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu vai lietošanu vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu vai lietošanu vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu
  (kā noteikts, ģeneriskā ierīču grupā)
  vai lietošanu, vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu
  (kā noteikts, ģeneriskā ierīču grupā)
  vai lietošanu, vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem;

| — | atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | kvalifikācijas pamatā ir tehniska vai zinātniska specializācija, piemēram, sterilizāciju, bioloģiskā saderība, dzīvnieku audi, cilvēku audi, programmatūra, funkcionālais drošums, klīniskā novērtēšana, elektrodrošums, iepakošana; |
| --- | --- |

—

kvalifikācijas pamatā ir tehniska vai zinātniska specializācija, piemēram, sterilizāciju, bioloģiskā saderība, dzīvnieku audi, cilvēku audi, programmatūra, funkcionālais drošums, klīniskā novērtēšana, elektrodrošums, iepakošana;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz klīnisko novērtēšanu; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz klīnisko novērtēšanu;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šos novērtējumus veikt. |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šos novērtējumus veikt.

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šos novērtējumus veikt. |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šos novērtējumus veikt.

| 3.2.6. | Darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  pārvaldības
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir šāda pierādīta kvalifikācija: |
| --- | --- |

3.2.6.

Darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  pārvaldības
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir šāda pierādīta kvalifikācija:

| 3.2.6. | Revidents —
  darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  nodrošināšanas
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  speciālista
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  : |
| --- | --- |

3.2.6.

Revidents —
  darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  nodrošināšanas
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  speciālista
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  :

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnēs vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnēs vai inženierijā;

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnēs vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnēs vai inženierijā;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes pārvaldības jomā;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes pārvaldības jomā;

| — | atbilstīgas zināšanas par tādām tehnoloģijām kā IAF/EAC kodā vai tā ekvivalentā noteiktās; |
| --- | --- |

—

atbilstīgas zināšanas par tādām tehnoloģijām kā IAF/EAC kodā vai tā ekvivalentā noteiktās;

| — | atbilstošas zināšanas par tiesību aktiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par tiesību aktiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas par tiesību aktiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par tiesību aktiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas par kvalitātes pārvaldības sistēmām un saistītajiem standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par kvalitātes pārvaldības sistēmām un saistītajiem standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas par kvalitātes pārvaldības sistēmām un saistītajiem standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par kvalitātes pārvaldības sistēmām un saistītajiem standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šīs revīzijas veikt; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šīs revīzijas veikt;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šīs revīzijas veikt; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas noteiktas no VIII līdz X pielikumam, jo īpaši saistībā ar tiem aspektiem, kuru novērtēšanu tie ir pilnvaroti veikt, un atbilstošs pilnvarojums šīs revīzijas veikt;

| — | apmācība revīzijas metodēs, kas ļauj tiem pārbaudīt kvalitātes pārvaldības sistēmas. |
| --- | --- |

—

apmācība revīzijas metodēs, kas ļauj tiem pārbaudīt kvalitātes pārvaldības sistēmas.

| — | apmācība revīzijas metodēs, kas ļauj tiem pārbaudīt kvalitātes pārvaldības sistēmas. |
| --- | --- |

—

apmācība revīzijas metodēs, kas ļauj tiem pārbaudīt kvalitātes pārvaldības sistēmas.

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.4. | Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.4.

Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti

| 3.4. | Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti |
| --- | --- |

3.4.

Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti

| 3.4.1. | Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām. Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta. |
| --- | --- |

3.4.1.

Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām. Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta.

| 3.4.1. | Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus ar valsts struktūrām par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām
  , jo īpaši ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā
  . Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta. |
| --- | --- |

3.4.1.

Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus ar valsts struktūrām par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām
  , jo īpaši ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā
  . Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta.

| 3.4.2. | Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu.

| 3.4.2. | Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē
  , dara zināmus atklātībai
  un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē
  , dara zināmus atklātībai
  un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu.

| 3.4.3. | Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā, attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā, attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju.

| 3.4.3. | Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā
  , attiecībā uz katru ārstēšanas veidu vai medicīnisko specialitāti
  , attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā
  , attiecībā uz katru ārstēšanas veidu vai medicīnisko specialitāti
  , attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju.

| 3.4.4. | Paziņotā institūcija izveido procedūras, lai novērtētu un uzraudzītu visu izmantoto apakšuzņēmēju un ārējo ekspertu kompetenci. |
| --- | --- |

3.4.4.

Paziņotā institūcija izveido procedūras, lai novērtētu un uzraudzītu visu izmantoto apakšuzņēmēju un ārējo ekspertu kompetenci.

| 3.4.4. | Paziņotā institūcija izveido procedūras, lai novērtētu un uzraudzītu visu izmantoto apakšuzņēmēju un ārējo ekspertu kompetenci. |
| --- | --- |

3.4.4.

Paziņotā institūcija izveido procedūras, lai novērtētu un uzraudzītu visu izmantoto apakšuzņēmēju un ārējo ekspertu kompetenci.

| 3.4.4a. | Pirms apakšlīgumu slēgšanas nacionālajai iestādei paziņo 3.4.2. un 3.4.4. punktā minētās politiskās pamatnostādnes un procedūras. |
| --- | --- |

3.4.4a.

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.2 apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.5.2. | Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas, lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.5.2.

Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas, lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni.

| 3.5.2. | Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas
  , kā arī nodrošina atbilstīgu vajadzīgo pasākumu veikšanu,
  lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas
  , kā arī nodrošina atbilstīgu vajadzīgo pasākumu veikšanu,
  lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni.

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | Paziņoto institūciju rīcībā ir darbinieki ar pieredzi klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu un farmakoloģijas jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai: |
| | — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīniskā pētījuma plānus un klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņoto institūciju rīcībā ir darbinieki ar pieredzi klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu un farmakoloģijas jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai:

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīniskā pētījuma plānus un klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskā pētījuma plānus un klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskā pētījuma plānus un klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam; |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam;

| — | apliecinātu izpratni par aktīvām vielām; |
| --- | --- |

—

apliecinātu izpratni par aktīvām vielām;

| — | nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus.

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.a2. iedaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar izstrādājumu (piem., izstrādes dosjē pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude), attiecībā uz 41.a pantā minētajām ierīcēm, ir šāda pierādīta izstrādājuma speciālista kvalifikācija: |
| | — | sasniegta atbilstība izstrādājumu vērtētāju prasībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar izstrādājumu (piem., izstrādes dosjē pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude), attiecībā uz 41.a pantā minētajām ierīcēm, ir šāda pierādīta izstrādājuma speciālista kvalifikācija:

—

sasniegta atbilstība izstrādājumu vērtētāju prasībām;

| — | iegūts augstāks par bakalauru grāds jomā, kas ir saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, vai arī ir sešu gadu atbilstīga pieredze darbā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm vai ar tām saistītajās nozarēs; |
| --- | --- |

—

iegūts augstāks par bakalauru grāds jomā, kas ir saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, vai arī ir sešu gadu atbilstīga pieredze darbā ar in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm vai ar tām saistītajās nozarēs;

| — | specializētās izstrādājumu kategorijās var noteikt galvenos izstrādājuma riskus, neizmantojot ražotāja specifikācijas vai riska analīzi; |
| --- | --- |

—

specializētās izstrādājumu kategorijās var noteikt galvenos izstrādājuma riskus, neizmantojot ražotāja specifikācijas vai riska analīzi;

| — | spēj izvērtēt būtiskas prasības gadījumos, kad nav saskaņotu vai ieviestu valsts standartu; |
| --- | --- |

—

spēj izvērtēt būtiskas prasības gadījumos, kad nav saskaņotu vai ieviestu valsts standartu;

| — | profesionālajai pieredzei jābūt iegūtai pirmajā izstrādājumu kategorijā, uz kuru balstās viņu kvalifikācija, kas attiecas uz ieceltās paziņotās institūcijas izstrādājumu kategoriju, nodrošinot pienācīgas zināšanas un pieredzi, lai varētu veikt rūpīgu analīzi par uzbūvi, validēšanu un verifikācijas testiem, kā arī klīnisko izmantošanu, labi izprotot šādas ierīces uzbūvi, ražošanu, testēšanu, klīnisko izmantošanu un risku, kas saistīti ar šo ierīci; |
| --- | --- |

—

profesionālajai pieredzei jābūt iegūtai pirmajā izstrādājumu kategorijā, uz kuru balstās viņu kvalifikācija, kas attiecas uz ieceltās paziņotās institūcijas izstrādājumu kategoriju, nodrošinot pienācīgas zināšanas un pieredzi, lai varētu veikt rūpīgu analīzi par uzbūvi, validēšanu un verifikācijas testiem, kā arī klīnisko izmantošanu, labi izprotot šādas ierīces uzbūvi, ražošanu, testēšanu, klīnisko izmantošanu un risku, kas saistīti ar šo ierīci;

| — | trūkstošo profesionālo pieredzi attiecībā uz citām izstrādājumu kategorijām, kas cieši saistītas ar pirmo izstrādājumu kategoriju, var aizstāt ar iekšējām mācību programmām, kuras specializējas attiecībā uz produktiem; |
| --- | --- |

—

trūkstošo profesionālo pieredzi attiecībā uz citām izstrādājumu kategorijām, kas cieši saistītas ar pirmo izstrādājumu kategoriju, var aizstāt ar iekšējām mācību programmām, kuras specializējas attiecībā uz produktiem;

| — | attiecībā uz izstrādājumu speciālistiem, kuri ir kvalificēti specifiskās tehnoloģijās, profesionālajai pieredzei vajadzētu būt iegūtai specifiskajā tehnoloģijas jomā, kas attiecas uz paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumu. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz izstrādājumu speciālistiem, kuri ir kvalificēti specifiskās tehnoloģijās, profesionālajai pieredzei vajadzētu būt iegūtai specifiskajā tehnoloģijas jomā, kas attiecas uz paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumu.

Katrai noteiktajai izstrādājumu kategorijai īpašajai paziņotajai institūcijai ir vismaz divi izstrādājumu speciālisti, no kuriem vismaz viens ir štata darbinieks, lai veiktu pārskatu par ierīcēm, kas minētas 41.a panta 1. punktā. Attiecībā uz šīm ierīcēm ir pieejami izstrādājumu speciālisti, kas ir štata darbinieki un speciālisti noteiktajām tehnoloģiju jomām, kas iekļautas paziņojuma tvērumā.

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.a.3. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Izstrādājumu speciālisti saņem vismaz 36 stundas ilgu apmācību attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, regulām par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un novērtēšanas un sertificēšanas principiem, ieskaitot mācības par ražota izstrādājuma verifikāciju. |
| | Paziņotā institūcija pārliecinās, ka izstrādājumu speciālists, kam jākvalificējas, ir saņēmis pienācīgu mācību kursu par attiecīgajām procedūrām paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēmā un apgūst mācību plānu, kuras laikā viņš vai viņa novēro, pārraudzībā izpilda un salīdzinoši novērtē pietiekami daudz izstrādes dosjē pārskatu, pirms tiek veikts pilnībā neatkarīgs kvalificējošs pārskats. |
| | Attiecībā uz katru izstrādājumu kategoriju, kam tiek lūgta kvalifikācija, paziņotajai institūcijai jādemonstrē pierādījums par pienācīgām zināšanām par izstrādājuma kategoriju. Pirmajai izstrādājumu kategorijai veic vismaz piecas izstrādes dosjē (no tām vismaz divi ir sākotnējie pieteikumi vai būtiski sertifikācijas pagarinājumi). Lai tālāk kvalificētos papildu izstrādājumu kategorijās, nepieciešams demonstrēt pierādījumu par pienācīgām zināšanām par izstrādājumu un pieredzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izstrādājumu speciālisti saņem vismaz 36 stundas ilgu apmācību attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, regulām par in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm un novērtēšanas un sertificēšanas principiem, ieskaitot mācības par ražota izstrādājuma verifikāciju.

Paziņotā institūcija pārliecinās, ka izstrādājumu speciālists, kam jākvalificējas, ir saņēmis pienācīgu mācību kursu par attiecīgajām procedūrām paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēmā un apgūst mācību plānu, kuras laikā viņš vai viņa novēro, pārraudzībā izpilda un salīdzinoši novērtē pietiekami daudz izstrādes dosjē pārskatu, pirms tiek veikts pilnībā neatkarīgs kvalificējošs pārskats.

Attiecībā uz katru izstrādājumu kategoriju, kam tiek lūgta kvalifikācija, paziņotajai institūcijai jādemonstrē pierādījums par pienācīgām zināšanām par izstrādājuma kategoriju. Pirmajai izstrādājumu kategorijai veic vismaz piecas izstrādes dosjē (no tām vismaz divi ir sākotnējie pieteikumi vai būtiski sertifikācijas pagarinājumi). Lai tālāk kvalificētos papildu izstrādājumu kategorijās, nepieciešams demonstrēt pierādījumu par pienācīgām zināšanām par izstrādājumu un pieredzi.

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.a.4. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Izstrādājumu speciālistu kvalifikāciju pārskata katru gadu; kā vidējais četru gadu daudzums tiek uzrādīti vismaz četru izstrādes dosjē pārskati neatkarīgi no to izstrādājumu kategoriju skaita, par kurām saņemta kvalifikācija. Pārskati par apstiprinātu konstrukciju nozīmīgam izmaiņām (kas nav pilnīga konstrukcijas pārbaude) aprēķināmi kā 50 %, tāpat kā pārraudzīti pārskati. |
| | Izstrādājumu speciālistiem ir regulāri jādemonstrē pierādījumi par zināšanām attiecība uz izstrādājumu situāciju, pārskata pieredze katrā izstrādājumu kategorijā, attiecībā uz kuru pastāv kvalifikācija. Nepieciešams demonstrēt ikgadējas mācības attiecībā uz jaunāko situāciju saistībā ar regulām, saskaņotajiem standartiem, attiecīgajiem vadlīniju dokumentiem, klīnisko izvērtējumu, veiktspējas novērtējumu, KTS prasībām. |
| | Ja nav izpildītas prasības kvalifikācijas atjaunošanai, kvalifikācija tiek apturēta. Tad pirmo nākamo izstrādes dokumentācijas pārskatu veic pārraudzībā un no jauna tiek apstiprināta kvalifikācija, balstoties uz šo pārskatu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izstrādājumu speciālistu kvalifikāciju pārskata katru gadu; kā vidējais četru gadu daudzums tiek uzrādīti vismaz četru izstrādes dosjē pārskati neatkarīgi no to izstrādājumu kategoriju skaita, par kurām saņemta kvalifikācija. Pārskati par apstiprinātu konstrukciju nozīmīgam izmaiņām (kas nav pilnīga konstrukcijas pārbaude) aprēķināmi kā 50 %, tāpat kā pārraudzīti pārskati.

Izstrādājumu speciālistiem ir regulāri jādemonstrē pierādījumi par zināšanām attiecība uz izstrādājumu situāciju, pārskata pieredze katrā izstrādājumu kategorijā, attiecībā uz kuru pastāv kvalifikācija. Nepieciešams demonstrēt ikgadējas mācības attiecībā uz jaunāko situāciju saistībā ar regulām, saskaņotajiem standartiem, attiecīgajiem vadlīniju dokumentiem, klīnisko izvērtējumu, veiktspējas novērtējumu, KTS prasībām.

Ja nav izpildītas prasības kvalifikācijas atjaunošanai, kvalifikācija tiek apturēta. Tad pirmo nākamo izstrādes dokumentācijas pārskatu veic pārraudzībā un no jauna tiek apstiprināta kvalifikācija, balstoties uz šo pārskatu.

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.1. | Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu, precīzi dokumentē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.1.

Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu, precīzi dokumentē.

| 4.1. | Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu,
  pārredzami un
  precīzi dokumentē
  un nodrošina tā rezultātu publisku pieejamību
  . |
| --- | --- |

4.1.

Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu,
  pārredzami un
  precīzi dokumentē
  un nodrošina tā rezultātu publisku pieejamību
  .

| 4.2. | Paziņotā institūcija ievieš dokumentētu procesu attiecībā uz tādu atbilstības novērtēšanas procedūru veikšanu, kuras tā ir pilnvarota veikt, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības, tostarp tiesību aktos noteiktās konsultācijas, attiecībā uz ierīču dažādajām kategorijām, kuras ietvertas paziņojuma tvērumā, nodrošinot pārredzamību un spēju šīs procedūras atkārtot. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņotā institūcija ievieš dokumentētu procesu attiecībā uz tādu atbilstības novērtēšanas procedūru veikšanu, kuras tā ir pilnvarota veikt, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības, tostarp tiesību aktos noteiktās konsultācijas, attiecībā uz ierīču dažādajām kategorijām, kuras ietvertas paziņojuma tvērumā, nodrošinot pārredzamību un spēju šīs procedūras atkārtot.

| 4.2. | Paziņotā institūcija ievieš dokumentētu procesu attiecībā uz tādu atbilstības novērtēšanas procedūru veikšanu, kuras tā ir pilnvarota veikt, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības, tostarp tiesību aktos noteiktās konsultācijas, attiecībā uz ierīču dažādajām kategorijām, kuras ietvertas paziņojuma tvērumā, nodrošinot pārredzamību un spēju šīs procedūras atkārtot. |
| --- | --- |

4.2.

Paziņotā institūcija ievieš dokumentētu procesu attiecībā uz tādu atbilstības novērtēšanas procedūru veikšanu, kuras tā ir pilnvarota veikt, ņemot vērā to attiecīgās īpatnības, tostarp tiesību aktos noteiktās konsultācijas, attiecībā uz ierīču dažādajām kategorijām, kuras ietvertas paziņojuma tvērumā, nodrošinot pārredzamību un spēju šīs procedūras atkārtot.

| 4.3. | Paziņotā institūcija ievieš dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz: |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija ievieš dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz:

| 4.3. | Paziņotā institūcija ievieš
  publiski pieejamas
  dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz: |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija ievieš
  publiski pieejamas
  dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz:

| — | ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai;

| — | ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai;

| — | pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci un tās klasifikāciju; |
| --- | --- |

—

pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci un tās klasifikāciju;

| — | pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci un tās klasifikāciju
  , kā arī ieteicamo laiku tās atbilstības novērtējuma veikšanai
  ; |
| --- | --- |

—

pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par in vitro diagnostikas medicīnisko ierīci un tās klasifikāciju
  , kā arī ieteicamo laiku tās atbilstības novērtējuma veikšanai
  ;

| — | pieteikuma, sarakstes un iesniedzamo dokumentu valodu; |
| --- | --- |

—

pieteikuma, sarakstes un iesniedzamo dokumentu valodu;

| — | pieteikuma, sarakstes un iesniedzamo dokumentu valodu; |
| --- | --- |

—

pieteikuma, sarakstes un iesniedzamo dokumentu valodu;

| — | vienošanās noteikumiem ar ražotāju vai pilnvarotu pārstāvi; |
| --- | --- |

—

vienošanās noteikumiem ar ražotāju vai pilnvarotu pārstāvi;

| — | vienošanās noteikumiem ar ražotāju vai pilnvarotu pārstāvi; |
| --- | --- |

—

vienošanās noteikumiem ar ražotāju vai pilnvarotu pārstāvi;

| — | maksām par atbilstības novērtēšanas darbībām; |
| --- | --- |

—

maksām par atbilstības novērtēšanas darbībām;

| — | maksām par atbilstības novērtēšanas darbībām; |
| --- | --- |

—

maksām par atbilstības novērtēšanas darbībām;

| — | attiecīgo izmaiņu novērtēšanu, kuras jāiesniedz pirms apstiprināšanas; |
| --- | --- |

—

attiecīgo izmaiņu novērtēšanu, kuras jāiesniedz pirms apstiprināšanas;

| — | attiecīgo izmaiņu novērtēšanu, kuras jāiesniedz pirms apstiprināšanas; |
| --- | --- |

—

attiecīgo izmaiņu novērtēšanu, kuras jāiesniedz pirms apstiprināšanas;

| — | uzraudzības plānošanu; |
| --- | --- |

—

uzraudzības plānošanu;

| — | uzraudzības plānošanu; |
| --- | --- |

—

uzraudzības plānošanu;

| — | sertifikātu atjaunošanu. |
| --- | --- |

—

sertifikātu atjaunošanu.

| — | sertifikātu atjaunošanu. |
| --- | --- |

—

sertifikātu atjaunošanu.

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | PAZIŅOTO INSTITŪCIJU VEIKTĀ ABILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMA IETEICAMAIS ILGUMS |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a

| 4.1. | Paziņotās institūcijas nosaka revīzijas ilgumu 1. posma un 2. posma sākotnējām revīzijām un uzraudzības revīzijām attiecībā uz katru pieteikuma iesniedzēju un sertificētu klientu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Revīzijas ilgumu nosaka, cita starpā pamatojoties uz faktisko organizācijas darbinieku skaitu, organizācijas iekšējo procesu sarežģītību, revīzijas darbības jomā iekļauto medicīnisko ierīču veidu un iezīmēm, kā arī dažādajām tehnoloģijām, kuras izmanto medicīnisko ierīču ražošana un kontrolē. Revīzijas ilgumu var pielāgot, pamatojoties uz būtiskiem faktoriem, kas īpaši attiecas uz revidējamo organizāciju. Paziņotā institūcija nodrošina to, lai nepieļautu, ka izmaiņas saistībā ar revīzijas ilgumu rada revīziju efektivitātes apdraudējumu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Uz vietas plānotas revīzijas ilgums nav mazāks par vienu revidenta dienu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vienā kvalitātes nodrošināšanas sistēmā ietilpstošu vairāku vietu sertifikācijas pamatā nav paraugu ņemšanas sistēma. |
| --- | --- |

4.4.

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 1.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1. | Klasifikācijas noteikumu piemērošanu reglamentē ierīces paredzētais uzdevums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.1.

Klasifikācijas noteikumu piemērošanu reglamentē ierīces paredzētais uzdevums.

| 1.1. | Klasifikācijas noteikumu piemērošanu reglamentē ierīces paredzētais uzdevums,
  jaunieviesums, sarežģītība un raksturīgais risks
  . |
| --- | --- |

1.1.

Klasifikācijas noteikumu piemērošanu reglamentē ierīces paredzētais uzdevums,
  jaunieviesums, sarežģītība un raksturīgais risks
  .

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 2.3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | noteiktu infekcijas ierosinātāja klātbūtni gadījumos, kad pastāv būtisks risks, ka kļūdains rezultāts var izraisīt testējamās personas
  vai
  augļa, vai personas pēcnācēju nāvi vai smagu invaliditāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

noteiktu infekcijas ierosinātāja klātbūtni gadījumos, kad pastāv būtisks risks, ka kļūdains rezultāts var izraisīt testējamās personas
  vai
  augļa, vai personas pēcnācēju nāvi vai smagu invaliditāti;

| c) | noteiktu infekcijas ierosinātāja klātbūtni gadījumos, kad pastāv būtisks risks, ka kļūdains rezultāts var izraisīt testējamās personas, augļa
  vai embrija,
  vai personas pēcnācēju nāvi vai smagu invaliditāti; |
| --- | --- |

c)

noteiktu infekcijas ierosinātāja klātbūtni gadījumos, kad pastāv būtisks risks, ka kļūdains rezultāts var izraisīt testējamās personas, augļa
  vai embrija,
  vai personas pēcnācēju nāvi vai smagu invaliditāti;

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 2.3. punkts – f apakšpunkts – ii daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | ierīcēm, ko paredzēts lietot slimību stadiju noteikšanai; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

ierīcēm, ko paredzēts lietot slimību stadiju noteikšanai; vai

| (ii) | ierīcēm, ko paredzēts lietot slimību stadiju noteikšanai
  vai prognozei
  ; vai |
| --- | --- |

(ii)

ierīcēm, ko paredzēts lietot slimību stadiju noteikšanai
  vai prognozei
  ; vai

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 2.3. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | veiktu augļa iedzimtu traucējumu skrīningu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(j)

veiktu augļa iedzimtu traucējumu skrīningu.

| (j) | veiktu augļa
  vai embrija
  iedzimtu traucējumu skrīningu. |
| --- | --- |

(j)

veiktu augļa
  vai embrija
  iedzimtu traucējumu skrīningu.

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 2.3. punkts – d apakšpunkts – 2 ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ražojumu identificēšanas procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

ražojumu identificēšanas procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus;

| — | ražojumu identificēšanas
  un izsekojamības
  procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus; |
| --- | --- |

—

ražojumu identificēšanas
  un izsekojamības
  procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus;

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 4.4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņotā institūcija izlases veidā veic nepieteiktas
  ražotāja ražotņu
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas
  , kuras var apvienot ar regulāro uzraudzības novērtējumu, kas minēts 4.3. sadaļā, vai veikt papildus šim uzraudzības novērtējumam
  . Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam. | Paziņotā institūcija
  katram ražotājam un attiecībā uz katru ģenerisku ierīču grupu
  izlases veidā veic nepieteiktas inspekcijas
  attiecīgajās ražošanas vietās
  un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas. Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.
  Šādu inspekciju laikā paziņotā institūcija veic vai pieprasa veikt pārbaudes, lai pārbaudītu, vai kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Tā ražotājam iesniedz inspekcijas ziņojumu un pārbaudes ziņojumu. Paziņotā institūcija veic šādas inspekcijas vismaz reizi trijos gados. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņotā institūcija izlases veidā veic nepieteiktas
  ražotāja ražotņu
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas
  , kuras var apvienot ar regulāro uzraudzības novērtējumu, kas minēts 4.3. sadaļā, vai veikt papildus šim uzraudzības novērtējumam
  . Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.

Paziņotā institūcija
  katram ražotājam un attiecībā uz katru ģenerisku ierīču grupu
  izlases veidā veic nepieteiktas inspekcijas
  attiecīgajās ražošanas vietās
  un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas. Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.
  Šādu inspekciju laikā paziņotā institūcija veic vai pieprasa veikt pārbaudes, lai pārbaudītu, vai kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Tā ražotājam iesniedz inspekcijas ziņojumu un pārbaudes ziņojumu. Paziņotā institūcija veic šādas inspekcijas vismaz reizi trijos gados.

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 5.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.3. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju. Paziņotā institūcija var prasīt, lai pieteikumu papildināta ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, lai tādējādi varētu novērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgus fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa, lai šādus testus veiktu ražotājs . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.3.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju. Paziņotā institūcija var prasīt, lai pieteikumu papildināta ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, lai tādējādi varētu novērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgus fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa, lai šādus testus veiktu ražotājs .

| 5.3. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju.
  Paziņotā institūcija nodrošina, lai ražotāja pieteikumā būtu pienācīgi aprakstīta ierīces konstrukcija, ražošanas metode un veiktspēja, pēc kā var noteikt ražojuma atbilstību šajā regulā paredzētajām prasībām. Paziņotās institūcijas pauž novērojumus par šādu elementu atbilstību prasībām: |
| --- | --- |

5.3.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju.
  Paziņotā institūcija nodrošina, lai ražotāja pieteikumā būtu pienācīgi aprakstīta ierīces konstrukcija, ražošanas metode un veiktspēja, pēc kā var noteikt ražojuma atbilstību šajā regulā paredzētajām prasībām. Paziņotās institūcijas pauž novērojumus par šādu elementu atbilstību prasībām:

| — | izstrādājuma vispārējais apraksts; |
| --- | --- |

—

izstrādājuma vispārējais apraksts;

| — | konstrukcijas specifikācijas, tostarp to risinājumu apraksts, kas izstrādāti, lai pildītu būtiskas funkcijas; |
| --- | --- |

—

konstrukcijas specifikācijas, tostarp to risinājumu apraksts, kas izstrādāti, lai pildītu būtiskas funkcijas;

| — | sistemātiskas procedūras, ko izmanto projektēšanas procesā, un tehniskie paņēmieni, ko izmanto, lai kontrolētu, uzraudzītu un pārbaudītu ierīces konstrukciju. |
| --- | --- |

—

sistemātiskas procedūras, ko izmanto projektēšanas procesā, un tehniskie paņēmieni, ko izmanto, lai kontrolētu, uzraudzītu un pārbaudītu ierīces konstrukciju.

Paziņotā institūcija var prasīt, lai pieteikumu papildināta ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, lai tādējādi varētu novērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgus fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa, lai šādus testus veiktu ražotājs .

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 5.7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.7. | Lai pārbaudītu D klasē klasificētu ierīču atbilstību, ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs
  regulāri
  nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.7.

Lai pārbaudītu D klasē klasificētu ierīču atbilstību, ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs
  regulāri
  nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem.

| 5.7. | Lai pārbaudītu D klasē klasificētu ierīču atbilstību, ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem. |
| --- | --- |

5.7.

Lai pārbaudītu D klasē klasificētu ierīču atbilstību, ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem.

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 6.1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.1. | A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas
  un pacienttuvas testēšanas
  ierīču konstrukcijas pārbaude. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.1.

A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas
  un pacienttuvas testēšanas
  ierīču konstrukcijas pārbaude.

| 6.1. | A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas ierīču
  un C klasē klasificētu pacienttuvas testēšanas ierīču
  konstrukcijas pārbaude. |
| --- | --- |

6.1.

A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas ierīču
  un C klasē klasificētu pacienttuvas testēšanas ierīču
  konstrukcijas pārbaude.

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 6.1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas
  vai pacienttuvas testēšanas
  ierīču ražotājs 3.1. iedaļā minētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par konstrukcijas pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas
  vai pacienttuvas testēšanas
  ierīču ražotājs 3.1. iedaļā minētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par konstrukcijas pārbaudi.

| (a) | A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas ierīču
  un C klasē klasificētu pacienttuvas testēšanas ierīču
  ražotājs 3.1. iedaļā minētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par konstrukcijas pārbaudi. |
| --- | --- |

(a)

A, B un C klasē klasificētu paštestēšanas ierīču
  un C klasē klasificētu pacienttuvas testēšanas ierīču
  ražotājs 3.1. iedaļā minētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par konstrukcijas pārbaudi.

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 6.2. iedaļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver attiecīgās zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA sniegto atzinumu, ja tāds pastāv.
  Galīgo lēmumu
  tā
  paziņo
  attiecīgajai zāļu kompetentajai iestādei vai EMA. Konstrukcijas pārbaudes sertifikātu izsniedz saskaņā ar 6.1. iedaļas d) punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver attiecīgās zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA sniegto atzinumu, ja tāds pastāv.
  Galīgo lēmumu
  tā
  paziņo
  attiecīgajai zāļu kompetentajai iestādei vai EMA. Konstrukcijas pārbaudes sertifikātu izsniedz saskaņā ar 6.1. iedaļas d) punktu.

| (e) | Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver attiecīgās zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA sniegto atzinumu
  par kompanjondiagnostikas zinātnisko piemērotību
  , ja tāds pastāv.
  Ja paziņotā institūcija novirzās no šīs nostājas
  , tā
  pamato savu lēmumu
  attiecīgajai zāļu kompetentajai iestādei vai EMA.
  Ja netiek panākta vienošanās, paziņotā institūcija par to informē MDCG.
  Konstrukcijas pārbaudes sertifikātu izsniedz saskaņā ar 6.1. iedaļas d) punktu. |
| --- | --- |

(e)

Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver attiecīgās zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA sniegto atzinumu
  par kompanjondiagnostikas zinātnisko piemērotību
  , ja tāds pastāv.
  Ja paziņotā institūcija novirzās no šīs nostājas
  , tā
  pamato savu lēmumu
  attiecīgajai zāļu kompetentajai iestādei vai EMA.
  Ja netiek panākta vienošanās, paziņotā institūcija par to informē MDCG.
  Konstrukcijas pārbaudes sertifikātu izsniedz saskaņā ar 6.1. iedaļas d) punktu.

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

IX pielikums – 3.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.5. | attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm pieprasa references laboratorijai, kas izraudzīta saskaņā ar 78. pantu, pārbaudīt ierīces atbilstību KTS vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, lai nodrošinātu vismaz līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni. References laboratorija sniedz zinātnisku atzinumu 30 dienu laikā. References laboratorijas zinātnisko atzinumu un iespējamus atjauninājumus iekļauj paziņotās institūcijas dokumentācijā par ierīci. Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver šajā zinātniskajā atzinumā paustos viedokļus. Paziņotā institūcija neizsniedz sertifikātu, ja zinātniskais atzinums ir nelabvēlīgs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.5.

attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm pieprasa references laboratorijai, kas izraudzīta saskaņā ar 78. pantu, pārbaudīt ierīces atbilstību KTS vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, lai nodrošinātu vismaz līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni. References laboratorija sniedz zinātnisku atzinumu 30 dienu laikā. References laboratorijas zinātnisko atzinumu un iespējamus atjauninājumus iekļauj paziņotās institūcijas dokumentācijā par ierīci. Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver šajā zinātniskajā atzinumā paustos viedokļus. Paziņotā institūcija neizsniedz sertifikātu, ja zinātniskais atzinums ir nelabvēlīgs;

| 3.5. | attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm
  vai kompanjondiagnostiku
  pieprasa references laboratorijai, kas izraudzīta saskaņā ar 78. pantu, pārbaudīt ierīces atbilstību KTS vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, lai nodrošinātu vismaz līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni. References laboratorija sniedz zinātnisku atzinumu 30 dienu laikā. References laboratorijas zinātnisko atzinumu un iespējamus atjauninājumus iekļauj paziņotās institūcijas dokumentācijā par ierīci. Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver šajā zinātniskajā atzinumā paustos viedokļus. Paziņotā institūcija neizsniedz sertifikātu, ja zinātniskais atzinums ir nelabvēlīgs; |
| --- | --- |

3.5.

attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm
  vai kompanjondiagnostiku
  pieprasa references laboratorijai, kas izraudzīta saskaņā ar 78. pantu, pārbaudīt ierīces atbilstību KTS vai citiem ražotāja izvēlētiem risinājumiem, lai nodrošinātu vismaz līdzvērtīgu drošuma un veiktspējas līmeni. References laboratorija sniedz zinātnisku atzinumu 30 dienu laikā. References laboratorijas zinātnisko atzinumu un iespējamus atjauninājumus iekļauj paziņotās institūcijas dokumentācijā par ierīci. Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver šajā zinātniskajā atzinumā paustos viedokļus. Paziņotā institūcija neizsniedz sertifikātu, ja zinātniskais atzinums ir nelabvēlīgs;

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

IX pielikums – 3.6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.6. | attiecībā uz kompanjondiagnostiku, ko paredzēts izmantot, lai novērtētu, vai pacientam var izmantot ārstēšanu ar konkrētām zālēm, institūcija, balstoties uz drošuma un veiktspējas kopsavilkuma projektu un lietošanas pamācības projektu, lūdz vienai no kompetentajām iestādēm, ko dalībvalstis iecēlušas saskaņā ar Direktīvu 2001/83/EK (turpmāk “zāļu jomā kompetentā iestāde”), vai Eiropas zāļu aģentūrai (turpmāk “EMA”) sniegt atzinumu par ierīces piemērotību saistībā ar attiecīgajām zālēm. Ja zāles ietilpst vienīgi Regulas (EK) Nr. 726/2004 pielikuma darbības jomā, paziņotā institūcija apspriežas ar EMA. Zāļu jomā kompetentā iestāde vai Eiropas Zāļu aģentūra pēc derīgas dokumentācijas saņemšanas vajadzības gadījumā 60 dienu laikā sniedz atzinumu. Šo 60 dienu termiņu var pagarināt tikai vienu reizi par vēl 60 dienām zinātniski pamatotu iemeslu dēļ. Zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA atzinumu un iespējamus atjauninājumus iekļauj paziņotās institūcijas dokumentācijā par ierīci. Pieņemot lēmumu, paziņotā institūcija rūpīgi apsver attiecīgās zāļu jomā kompetentās iestādes vai EMA sniegto atzinumu, ja tāds pastāv. Galīgo lēmumu tā paziņo attiecīgajai zāļu kompetentajai iestādei vai EMA. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.6.

svītrots

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

IX pielikums – 5.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.4. | Ja izmaiņas attiecas uz kompanjondiagnostikas ierīci, kas apstiprināta ar ES tipa pārbaudes sertifikātu attiecībā uz tās piemērotību saistībā ar konkrētām zālēm, paziņotā institūcija apspriežas ar zāļu jomā kompetento iestādi, kura piedalījās sākotnējās apspriedēs, vai ar EMA. Zāļu jomā kompetentā iestāde vai EMA pēc derīgas dokumentācijas saņemšanas vajadzības gadījumā 30 dienu laikā sniedz atzinumu. Apstiprinātā tipa izmaiņu apstiprinājums ir ES tipa pārbaudes sertifikāta papildinājums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.4.

svītrots

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

X pielikums – 5.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.1. | Attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs
  regulāri
  nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.1.

Attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs
  regulāri
  nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem.

| 5.1. | Attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos
  laboratorijas
  testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Attiecībā uz D klasē klasificētajām ierīcēm ražotājs veic saražoto ierīču vai katras ierīču partijas testus. Pēc kontroles un testu pabeigšanas ražotājs nekavējoties paziņotajai institūcijai nosūta attiecīgos ziņojumus par šīm pārbaudēm. Turklāt ražotājs paziņotajai institūcijai dara pieejamus saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus saskaņā ar iepriekš saskaņotiem nosacījumiem un kārtību, kuros noteikts, ka paziņotā institūcija vai ražotājs nosūta saražoto ierīču vai ierīču partiju paraugus uz references laboratoriju, kas iecelta saskaņā ar 78. pantu, lai veiktu attiecīgos
  laboratorijas
  testus. References laboratorija informē paziņoto institūciju par tās konstatējumiem.

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 1.2.1.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.1.4 | Analītiskās veiktspējas
  datus apkopo
  kā daļu no
  klīnisko pierādījumu
  ziņojuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.2.1.4

Analītiskās veiktspējas
  datus apkopo
  kā daļu no
  klīnisko pierādījumu
  ziņojuma.

| 1.2.1.4 | Analītiskās veiktspējas
  pilnu datu kopu pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumam un var apkopot
  kā daļu no
  minētā
  ziņojuma. |
| --- | --- |

1.2.1.4

Analītiskās veiktspējas
  pilnu datu kopu pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumam un var apkopot
  kā daļu no
  minētā
  ziņojuma.

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 1.2.2.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.2.5 | Klīniskās veiktspējas
  datus apkopo
  kā daļu no
  klīnisko pierādījumu
  ziņojuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.2.2.5

Klīniskās veiktspējas
  datus apkopo
  kā daļu no
  klīnisko pierādījumu
  ziņojuma.

| 1.2.2.5 | Klīniskās veiktspējas
  pilnu datu kopu pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumam, un to var apkopot
  kā daļu no
  minētā
  ziņojuma. |
| --- | --- |

1.2.2.5

Klīniskās veiktspējas
  pilnu datu kopu pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumam, un to var apkopot
  kā daļu no
  minētā
  ziņojuma.

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 1.2.2.6. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas C klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus un svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas C klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus un svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu;

| — | klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas C klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus un svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu
  , kā arī pilnu datu kopu
  ; |
| --- | --- |

—

klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas C klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus un svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu
  , kā arī pilnu datu kopu
  ;

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 1.2.2.6. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas D klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus, svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu un
  atsevišķus datu punktus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas D klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus, svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu un
  atsevišķus datu punktus
  .

| — | klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas D klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus, svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu un
  pilnu datu kopu
  . |
| --- | --- |

—

klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā par ierīcēm, kas saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem klasificētas D klasē, iekļauj datu analīzes metodi, pētījuma secinājumus, svarīgāko informāciju par pētījuma protokolu un
  pilnu datu kopu
  .

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā, un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā. | Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59.
  Atbilstību iepriekšminētajiem principiem apstiprina pēc attiecīgās ētikas komitejas veiktas pārbaudes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā, un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā.

Ikvienu klīniskās veiktspējas pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59.
  Atbilstību iepriekšminētajiem principiem apstiprina pēc attiecīgās ētikas komitejas veiktas pārbaudes.

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 2.3.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā, ko parakstījis ārsts vai cita pilnvarota atbildīgā persona, iekļauj dokumentētu informāciju par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu un klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātus un secinājumus, tostarp negatīvus konstatējumus. Rezultātiem un secinājumiem jābūt pārredzamiem, bez novirzēm un klīniski nozīmīgiem. Ziņojumā iekļauj pietiekamu informāciju, lai neatkarīga persona varētu to saprast bez atsaucēm uz citiem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī protokola grozījumus vai novirzes no tā, kā arī datu izlaidumus ar attiecīgu pamatojumu. | Klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā, ko parakstījis ārsts vai cita pilnvarota atbildīgā persona, iekļauj dokumentētu informāciju par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu un klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātus un secinājumus, tostarp negatīvus konstatējumus. Rezultātiem un secinājumiem jābūt pārredzamiem, bez novirzēm un klīniski nozīmīgiem. Ziņojumā iekļauj pietiekamu informāciju, lai neatkarīga persona varētu to saprast bez atsaucēm uz citiem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī protokola grozījumus vai novirzes no tā, kā arī datu izlaidumus ar attiecīgu pamatojumu.
  Ziņojumam pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumu, kā tas aprakstīts 3.1. apakšpunktā, un to dara pieejamu, izmantojot 51. pantā minēto elektronisko sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā, ko parakstījis ārsts vai cita pilnvarota atbildīgā persona, iekļauj dokumentētu informāciju par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu un klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātus un secinājumus, tostarp negatīvus konstatējumus. Rezultātiem un secinājumiem jābūt pārredzamiem, bez novirzēm un klīniski nozīmīgiem. Ziņojumā iekļauj pietiekamu informāciju, lai neatkarīga persona varētu to saprast bez atsaucēm uz citiem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī protokola grozījumus vai novirzes no tā, kā arī datu izlaidumus ar attiecīgu pamatojumu.

Klīniskās veiktspējas pētījuma ziņojumā, ko parakstījis ārsts vai cita pilnvarota atbildīgā persona, iekļauj dokumentētu informāciju par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu un klīniskās veiktspējas pētījuma rezultātus un secinājumus, tostarp negatīvus konstatējumus. Rezultātiem un secinājumiem jābūt pārredzamiem, bez novirzēm un klīniski nozīmīgiem. Ziņojumā iekļauj pietiekamu informāciju, lai neatkarīga persona varētu to saprast bez atsaucēm uz citiem dokumentiem. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī protokola grozījumus vai novirzes no tā, kā arī datu izlaidumus ar attiecīgu pamatojumu.
  Ziņojumam pievieno klīnisko pierādījumu ziņojumu, kā tas aprakstīts 3.1. apakšpunktā, un to dara pieejamu, izmantojot 51. pantā minēto elektronisko sistēmu.

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

XII pielikums – A daļa – 3.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.3 | Klīniskos pierādījumus
  un to dokumentāciju visa attiecīgās ierīces dzīves cikla laikā atjaunina ar datiem, kas iegūti, īstenojot 8. panta 5. punktā minēto ražotāja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānu, kurā iekļauj pēc ierīces laišanas tirgū veicamās pēckontroles plānu saskaņā ar šā pielikuma B daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.3

Klīniskos pierādījumus
  un to dokumentāciju visa attiecīgās ierīces dzīves cikla laikā atjaunina ar datiem, kas iegūti, īstenojot 8. panta 5. punktā minēto ražotāja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānu, kurā iekļauj pēc ierīces laišanas tirgū veicamās pēckontroles plānu saskaņā ar šā pielikuma B daļu.

| 3.3 | Klīnisko pierādījumu datus
  un to dokumentāciju visa attiecīgās ierīces dzīves cikla laikā atjaunina ar datiem, kas iegūti, īstenojot 8. panta 5. punktā minēto ražotāja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānu, kurā iekļauj pēc ierīces laišanas tirgū veicamās pēckontroles plānu saskaņā ar šā pielikuma B daļu.
  Klīnisko pierādījumu dati un to secīgie atjauninājumi, kas gūti pēc laišanas tirgū veiktajā pēckontrolē, ir pieejami ar 51. un 60. pantā minēto elektronisko sistēmu starpniecību. |
| --- | --- |

3.3

Klīnisko pierādījumu datus
  un to dokumentāciju visa attiecīgās ierīces dzīves cikla laikā atjaunina ar datiem, kas iegūti, īstenojot 8. panta 5. punktā minēto ražotāja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības plānu, kurā iekļauj pēc ierīces laišanas tirgū veicamās pēckontroles plānu saskaņā ar šā pielikuma B daļu.
  Klīnisko pierādījumu dati un to secīgie atjauninājumi, kas gūti pēc laišanas tirgū veiktajā pēckontrolē, ir pieejami ar 51. un 60. pantā minēto elektronisko sistēmu starpniecību.

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – I.daļa (jauna) – 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | I.a | Rīcībnespējīgi subjekti un nepilngadīgās personas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

I.a

| 1. | Rīcībnespējīgi subjekti |
| --- | --- |

1.

Ja rīcībnespējīgi subjekti pirms rīcībnespējas iestāšanās nav devuši informētu piekrišanu vai nav atteikušies tādu dot, klīniskās veiktspējas pētījumus ar iejaukšanos un citus klīniskās veiktspējas pētījumus, kuri saistīti ar risku pētāmajām personām, var veikt tikai tad, ja papildus vispārējiem nosacījumiem ir izpildīts ikviens no šādiem nosacījumiem:

| — | no juridiskā pārstāvja ir iegūta informēta piekrišana; piekrišana izsaka prezumēto pētāmās personas gribu, un to var atsaukt jebkurā brīdī bez jebkādām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz pētāmo personu; |
| --- | --- |

—

no juridiskā pārstāvja ir iegūta informēta piekrišana; piekrišana izsaka prezumēto pētāmās personas gribu, un to var atsaukt jebkurā brīdī bez jebkādām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz pētāmo personu;

| — | rīcībnespējīgā pētāmā persona ir saņēmusi savai spriestspējai pietiekamu informāciju par pētījumu un tā riskiem un ieguvumiem no pētnieka vai tā pārstāvja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

rīcībnespējīgā pētāmā persona ir saņēmusi savai spriestspējai pietiekamu informāciju par pētījumu un tā riskiem un ieguvumiem no pētnieka vai tā pārstāvja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| — | pētnieks ievēro tādas rīcībnespējīgas pētāmās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, jebkurā brīdī skaidri izteiktu gribu atteikties piedalīties klīniskās veiktspējas pētījumā vai izstāties no tā, neminot iemeslu un pētāmajai personai vai tās juridiskajam pārstāvim par to nenesot atbildību un neciešot nekādu kaitējumu; |
| --- | --- |

—

pētnieks ievēro tādas rīcībnespējīgas pētāmās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, jebkurā brīdī skaidri izteiktu gribu atteikties piedalīties klīniskās veiktspējas pētījumā vai izstāties no tā, neminot iemeslu un pētāmajai personai vai tās juridiskajam pārstāvim par to nenesot atbildību un neciešot nekādu kaitējumu;

| — | izņemot kompensāciju par dalību klīniskās veiktspējas pētījumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi; |
| --- | --- |

—

izņemot kompensāciju par dalību klīniskās veiktspējas pētījumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi;

| — | šāda izpēte ir nepieciešama, lai validētu datus, kas iegūti klīniskās veiktspējas pētījumā par personām, kuras spēj dot informētu piekrišanu, vai iegūti ar citām pētniecības metodēm; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte ir nepieciešama, lai validētu datus, kas iegūti klīniskās veiktspējas pētījumā par personām, kuras spēj dot informētu piekrišanu, vai iegūti ar citām pētniecības metodēm;

| — | šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš iesaistītā persona; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš iesaistītā persona;

| — | klīniskās veiktspējas pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti definēti un tiek pastāvīgi ievēroti; |
| --- | --- |

—

klīniskās veiktspējas pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti definēti un tiek pastāvīgi ievēroti;

| — | pētījums ir nepieciešams, lai uzlabotu klīniskās veiktspējas pētījumā iesaistīto iedzīvotāju veselību, un to nav iespējams veikt ar rīcībspējīgām pētāmām personām; |
| --- | --- |

—

pētījums ir nepieciešams, lai uzlabotu klīniskās veiktspējas pētījumā iesaistīto iedzīvotāju veselību, un to nav iespējams veikt ar rīcībspējīgām pētāmām personām;

| — | ir pamats domāt, ka līdzdalība klīniskās veiktspējas pētījumā rīcībnespējīgajai pētāmajai personai dos ieguvumu, kas pārsniedz risku, vai arī radīs tikai minimālu risku; |
| --- | --- |

—

ir pamats domāt, ka līdzdalība klīniskās veiktspējas pētījumā rīcībnespējīgajai pētāmajai personai dos ieguvumu, kas pārsniedz risku, vai arī radīs tikai minimālu risku;

| — | ētikas komiteja ar īpašām zināšanām par attiecīgo slimību un attiecīgo pacientu grupu vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās attiecīgās slimības un attiecīgās pacientu grupas jomā ir apstiprinājusi protokolu. |
| --- | --- |

—

ētikas komiteja ar īpašām zināšanām par attiecīgo slimību un attiecīgo pacientu grupu vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās attiecīgās slimības un attiecīgās pacientu grupas jomā ir apstiprinājusi protokolu.

Pētījuma subjekts piedalās piekrišanas došanas procedūrā, ciktāl iespējams.

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – I.a daļa (jauna) – 2. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2. | Nepilngadīgās personas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

Klīniskās veiktspējas pētījumā ar iejaukšanos un citos klīniskās veiktspējas pētījumos, kas saistīti ar risku nepilngadīgajai personai, var piedalīties tikai tad, ja papildus vispārīgajiem nosacījumiem tiek izpildīts ikviens no šādiem nosacījumiem:

| — | no juridiskā pārstāvja vai pārstāvjiem rakstveidā ir iegūta tāda informēta piekrišana, kas izsaka prezumēto nepilngadīgās personas gribu; |
| --- | --- |

—

no juridiskā pārstāvja vai pārstāvjiem rakstveidā ir iegūta tāda informēta piekrišana, kas izsaka prezumēto nepilngadīgās personas gribu;

| — | saņemta informēta un izteikta piekrišana no nepilngadīgās personas, ja nepilngadīgā persona var dot piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

saņemta informēta un izteikta piekrišana no nepilngadīgās personas, ja nepilngadīgā persona var dot piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| — | nepilngadīgā persona no ārsta (pētnieka vai pētījuma grupas locekļa), kas ir apmācīts darbam ar bērniem vai kam ir attiecīga pieredze, savam vecumam un briedumam pielāgotā veidā ir saņēmusi visu būtisko informāciju par pētījumu, tā riskiem un ieguvumiem; |
| --- | --- |

—

nepilngadīgā persona no ārsta (pētnieka vai pētījuma grupas locekļa), kas ir apmācīts darbam ar bērniem vai kam ir attiecīga pieredze, savam vecumam un briedumam pielāgotā veidā ir saņēmusi visu būtisko informāciju par pētījumu, tā riskiem un ieguvumiem;

| — | neskarot otro ievilkumu, pētnieks pienācīgi ņem vērā nepilngadīgās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, skaidri izteiktu gribu jebkurā brīdī atteikties piedalīties klīniskās veiktspējas pētījumā vai izstāties no tā; |
| --- | --- |

—

neskarot otro ievilkumu, pētnieks pienācīgi ņem vērā nepilngadīgās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, skaidri izteiktu gribu jebkurā brīdī atteikties piedalīties klīniskās veiktspējas pētījumā vai izstāties no tā;

| — | izņemot samaksu par dalību klīniskās veiktspējas pētījumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi; |
| --- | --- |

—

izņemot samaksu par dalību klīniskās veiktspējas pētījumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi;

| — | šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš attiecīgā nepilngadīgā persona, vai arī tās raksturs nosaka, ka to iespējams veikt tikai nepilngadīgai personai; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš attiecīgā nepilngadīgā persona, vai arī tās raksturs nosaka, ka to iespējams veikt tikai nepilngadīgai personai;

| — | klīniskās veiktspējas pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti definēti un tiek pastāvīgi ievēroti; |
| --- | --- |

—

klīniskās veiktspējas pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti definēti un tiek pastāvīgi ievēroti;

| — | ir pamats uzskatīt, ka no klīniskās veiktspējas pētījuma varētu gūt kādu tiešu labumu izmēģinājumā iesaistītā pacientu kategorija; |
| --- | --- |

—

ir pamats uzskatīt, ka no klīniskās veiktspējas pētījuma varētu gūt kādu tiešu labumu izmēģinājumā iesaistītā pacientu kategorija;

| — | ir ievērotas Aģentūras attiecīgās zinātniskās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

—

ir ievērotas Aģentūras attiecīgās zinātniskās pamatnostādnes;

| — | pacienta intereses vienmēr ir svarīgākas par zinātnes un sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

—

pacienta intereses vienmēr ir svarīgākas par zinātnes un sabiedrības interesēm;

| — | klīniskās veiktspējas pētījums neatkārto citus pētījumus, kas balstās uz to pašu hipotēzi, un tiek izmantota vecumam piemērota tehnoloģija; |
| --- | --- |

—

klīniskās veiktspējas pētījums neatkārto citus pētījumus, kas balstās uz to pašu hipotēzi, un tiek izmantota vecumam piemērota tehnoloģija;

| — | ētikas komiteja ar zināšanām pediatrijā vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās pediatrijas jomā ir apstiprinājusi protokolu. |
| --- | --- |

—

ētikas komiteja ar zināšanām pediatrijā vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās pediatrijas jomā ir apstiprinājusi protokolu.

Nepilngadīgā persona piekrišanas došanas procedūrā piedalās tādā veidā, kas ir pielāgots tās vecumam un briedumam. Nepilngadīgie, kas var dot piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, arī dod informētu un izteiktu piekrišanu piedalīties pētījumā.

Ja klīniskās veiktspējas pētījuma laikā nepilngadīgā persona sasniedz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos noteikto pilngadības vecumu, pirms pētījuma turpināšanas no attiecīgās personas saņem skaidri izteiktu informētu piekrišanu.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0327/2013).

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/35/ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK (OV L 197, 29.6.2013., 1. lpp.).

(3)  
  PMA Helsinku deklarācija – Ētiskie principi medicīnas pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem. Pieņemta 1964. gada jūnijā PMA 18. ģenerālajā asamblejā Helsinkos, Somijā, jaunākie grozījumi tajā veikti 2008. gada oktobrī PMA 59. ģenerālajā asamblejā Seulā, Dienvidkorejā.

Skatīt http://www.wma.net/en/30publications/10policies/b3/index.html.pdf?print-media-type&footer-right=[page]/[toPage]

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.).

(*)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 4,5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20

(**)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 21, 22, 23, 24, 25

(***)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  40, 41,

  41a, 41b, 41c
  ,
  42a,

  43, 44, 45, 46

(****)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas pants:
  39

(*****)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  47, 48, 49,

  49a,

  50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 58

(******)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  59 -73

(*******)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  74 – 79

(********)  
  Atsauce un datums.

(*********)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  80 – 83

(**********)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti:
  84 – 90

(***********)  
  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(************)  
  12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(*************)  
  24 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(**************)  
  24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(***************)  
  12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/310 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/310

---

P7_TA(2013)0428

Medicīniskās ierīces ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/20)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Vēlmei nodrošināt ātru piekļuvi jaunām medicīniskām ierīcēm pacientiem nevajadzētu piešķirt prioritāti salīdzinājumā ar nepieciešamību nodrošināt pacientu drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Vēlmei nodrošināt ātru piekļuvi jaunām medicīniskām ierīcēm pacientiem nevajadzētu piešķirt prioritāti salīdzinājumā ar nepieciešamību nodrošināt pacientu drošību.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz augsta līmeņa veselības aizsardzību. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti medicīniskām ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz LESD 114. pantu šī Regula saskaņo noteikumus par medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskajos pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām pētāmajām personām ir garantēta drošība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz augsta līmeņa veselības aizsardzību. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti medicīniskām ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz LESD 114. pantu šī Regula saskaņo noteikumus par medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskajos pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām pētāmajām personām ir garantēta drošība.

| (2) | Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz
  pacientu, lietotāju un citu personu
  augsta līmeņa veselības aizsardzību. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti medicīniskām ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz LESD 114. pantu šī Regula saskaņo noteikumus par medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskajos pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām pētāmajām personām ir garantēta drošība. |
| --- | --- |

(2)

Šīs regulas mērķis ir nodrošināt, lai medicīnisko ierīču jomā darbotos iekšējais tirgus, orientējoties uz
  pacientu, lietotāju un citu personu
  augsta līmeņa veselības aizsardzību. Ar šo regulu arī tiek noteikti augsti kvalitātes un drošuma standarti medicīniskām ierīcēm, lai tiktu ievēroti kopīgie drošības apsvērumi attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Abi šie mērķi tiek īstenoti vienlaikus, tie ir cieši saistīti un vienlīdz svarīgi. Attiecībā uz LESD 114. pantu šī Regula saskaņo noteikumus par medicīnisko ierīču un to piederumu laišanu tirgū un nodošanu ekspluatācijā Savienības tirgū, kur tām var piemērot brīvas preču aprites principu. Attiecībā uz LESD 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu šī regula nosaka augstus kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, cita starpā nodrošinot, ka klīniskajos pētījumos iegūtie dati ir ticami un noturīgi un ka klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām pētāmajām personām ir garantēta drošība.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns) – 1. teikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Ar Padomes Direktīvu 2010/32/ES

   (2)

  nodrošina drošību ne tikai pacientiem, bet arī personām, kas strādā ar asām adatām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Ar Padomes Direktīvu 2010/32/ES

   (2)

  nodrošina drošību ne tikai pacientiem, bet arī personām, kas strādā ar asām adatām.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns) – 2. teikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES

   (3)

  ir noteikts, ka izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizstāj, jāsamazina vai jāpilnveido. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES

   (3)

  ir noteikts, ka izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizstāj, jāsamazina vai jāpilnveido.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai uzlabotu veselības aizsardzību un drošību, ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie pētījumi un klīniskā izvērtēšana, vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai uzlabotu veselības aizsardzību un drošību, ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie pētījumi un klīniskā izvērtēšana, vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību.

| (3) | Lai uzlabotu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  veselības aizsardzību un drošību,
  tostarp atkritumu iznīcināšanas ķēdē,
  ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie pētījumi un klīniskā izvērtēšana, vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  veselības aizsardzību un drošību,
  tostarp atkritumu iznīcināšanas ķēdē,
  ir būtiski jāpastiprina tādi esošās regulatīvās pieejas pamatelementi kā paziņoto institūciju uzraudzība, atbilstības novērtējuma procedūras, klīniskie pētījumi un klīniskā izvērtēšana, vigilance un tirgus uzraudzība, vienlaikus ieviešot noteikumus, kas attiecībā uz ierīcēm nodrošina pārredzamību un izsekojamību.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Medicīnisko ierīču jomā darbojas daudz MVU. Tas būtu jāņem vērā, regulējot šo nozari tā, lai netiktu apdraudēti drošuma un veselības aizsardzības aspekti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Medicīnisko ierīču jomā darbojas daudz MVU. Tas būtu jāņem vērā, regulējot šo nozari tā, lai netiktu apdraudēti drošuma un veselības aizsardzības aspekti.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Šīs regulas tvērumam vajadzētu būt skaidri nodalītai no citiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas attiecas uz tādiem izstrādājumiem kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, kosmētikas līdzekļi un pārtika.
  Tāpēc
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  2002. gada 28. janvāra Regula
   (EK) Nr. 178/2002
  , ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, būtu jāgroza, lai no tās darbības jomas tiktu izslēgtas medicīniskās ierīces. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Šīs regulas tvērumam vajadzētu būt skaidri nodalītai no citiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas attiecas uz tādiem izstrādājumiem kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, kosmētikas līdzekļi un pārtika.
  Tāpēc
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  2002. gada 28. janvāra Regula
   (EK) Nr. 178/2002
  , ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, būtu jāgroza, lai no tās darbības jomas tiktu izslēgtas medicīniskās ierīces.

| (7) | Šīs regulas tvērumam vajadzētu būt skaidri nodalītai no citiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas attiecas uz tādiem izstrādājumiem kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, kosmētikas līdzekļi un pārtika.
  Tā kā atsevišķos gadījumos medicīniskās ierīces ir grūti nošķirt no kosmētikas līdzekļiem, zālēm vai pārtikas produktiem, iespēja pieņemt Savienības mēroga lēmumu par izstrādājuma tiesisko statusu būtu jāparedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009

   (28)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/27/EK

   (29)

  ,
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā
  (EK) Nr. 178/2002 (30)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK

   (31).
  Tāpēc minētie Savienības tiesību akti būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas tvērumam vajadzētu būt skaidri nodalītai no citiem Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas attiecas uz tādiem izstrādājumiem kā in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, kosmētikas līdzekļi un pārtika.
  Tā kā atsevišķos gadījumos medicīniskās ierīces ir grūti nošķirt no kosmētikas līdzekļiem, zālēm vai pārtikas produktiem, iespēja pieņemt Savienības mēroga lēmumu par izstrādājuma tiesisko statusu būtu jāparedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1223/2009

   (28)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/27/EK

   (29)

  ,
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā
  (EK) Nr. 178/2002 (30)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK

   (31).
  Tāpēc minētie Savienības tiesību akti būtu jāgroza.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Būtu jāizveido daudznozaru Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kurā darbotos eksperti un ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, lai vajadzības gadījumā sniegtu zinātniskas konsultācijas Komisijai, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG) un dalībvalstīm par medicīnisko tehnoloģiju jautājumiem, ierīču reglamentācijas statusu un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Būtu jāizveido daudznozaru Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja (MDAC), kurā darbotos eksperti un ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, lai vajadzības gadījumā sniegtu zinātniskas konsultācijas Komisijai, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG) un dalībvalstīm par medicīnisko tehnoloģiju jautājumiem, ierīču reglamentācijas statusu un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tas,
  vai izstrādājums
  ir
  šīs regulas darbības jomā,
  būtu jālemj dalībvalstīm,
  izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Vajadzības gadījumā lēmumu par to, vai uz izstrādājumu attiecas medicīniskās ierīces vai medicīniskās ierīces piederuma definīcija, var pieņemt Komisija, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi. Tā kā atsevišķos gadījumos ir grūti nošķirt medicīniskās ierīces un kosmētikas līdzekļus, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem būtu jāparedz arī iespēja pieņemt ES mēroga lēmumu par ražojuma tiesisko statusu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tas,
  vai izstrādājums
  ir
  šīs regulas darbības jomā,
  būtu jālemj dalībvalstīm,
  izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Vajadzības gadījumā lēmumu par to, vai uz izstrādājumu attiecas medicīniskās ierīces vai medicīniskās ierīces piederuma definīcija, var pieņemt Komisija, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi. Tā kā atsevišķos gadījumos ir grūti nošķirt medicīniskās ierīces un kosmētikas līdzekļus, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem būtu jāparedz arī iespēja pieņemt ES mēroga lēmumu par ražojuma tiesisko statusu.

| (8) | Lai nodrošinātu visās dalībvalstīs saskaņotu klasifikāciju
  ,
  jo īpaši attiecībā uz robežgadījumiem, Komisijai pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC būtu jālemj,
  vai izstrādājums
  vai izstrādājumu grupa ietilpst
  šīs regulas darbības jomā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisiju pieņemt lēmumu par izstrādājuma, izstrādājumu kategorijas vai grupas atbilstošu tiesisko statusu. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu visās dalībvalstīs saskaņotu klasifikāciju
  ,
  jo īpaši attiecībā uz robežgadījumiem, Komisijai pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC būtu jālemj,
  vai izstrādājums
  vai izstrādājumu grupa ietilpst
  šīs regulas darbības jomā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi.
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisiju pieņemt lēmumu par izstrādājuma, izstrādājumu kategorijas vai grupas atbilstošu tiesisko statusu.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Nereglamentētas neinvazīvās ierīces, piemēram, nekoriģējošas kontaktlēcas estētiskam nolūkam, ja tās tiek nepareizi izgatavotas vai lietotas, var radīt veselības komplikācijas, piemēram, mikrobioloģisko keratītu. Jāievieš atbilstoši drošības standarti, lai aizsargātu to patērētāju drošību, kuri šos līdzekļus izvēlas lietot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Nereglamentētas neinvazīvās ierīces, piemēram, nekoriģējošas kontaktlēcas estētiskam nolūkam, ja tās tiek nepareizi izgatavotas vai lietotas, var radīt veselības komplikācijas, piemēram, mikrobioloģisko keratītu. Jāievieš atbilstoši drošības standarti, lai aizsargātu to patērētāju drošību, kuri šos līdzekļus izvēlas lietot.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Būtu jāpaskaidro, ka līdzīgi kā šī regula neattiecas uz izstrādājumiem, kas satur cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes dzīvotspējīgus audus vai šūnas un kas nepārprotami izslēgti no Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK darbības jomas,
  šī regula
  neattiecas arī uz izstrādājumiem, kas satur citas izcelsmes dzīvotspējīgas bioloģiskas vielas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Būtu jāpaskaidro, ka līdzīgi kā šī regula neattiecas uz izstrādājumiem, kas satur cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes dzīvotspējīgus audus vai šūnas un kas nepārprotami izslēgti no Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK darbības jomas,
  šī regula
  neattiecas arī uz izstrādājumiem, kas satur citas izcelsmes dzīvotspējīgas bioloģiskas vielas.

| (12) | Būtu jāpaskaidro, ka līdzīgi kā šī regula neattiecas uz izstrādājumiem, kas satur cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes dzīvotspējīgus audus vai šūnas un kas nepārprotami izslēgti no Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK darbības jomas,
  tā
  neattiecas arī uz izstrādājumiem, kas satur citas izcelsmes dzīvotspējīgas bioloģiskas vielas
  un pilda savu paredzēto uzdevumu, izmantojot farmakoloģiskus, imunoloģiskus vai metaboliskus līdzekļus
  . |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāpaskaidro, ka līdzīgi kā šī regula neattiecas uz izstrādājumiem, kas satur cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes dzīvotspējīgus audus vai šūnas un kas nepārprotami izslēgti no Direktīvu 90/385/EEK un 93/42/EEK darbības jomas,
  tā
  neattiecas arī uz izstrādājumiem, kas satur citas izcelsmes dzīvotspējīgas bioloģiskas vielas
  un pilda savu paredzēto uzdevumu, izmantojot farmakoloģiskus, imunoloģiskus vai metaboliskus līdzekļus
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Ierīcēm, ko izmanto asins ziedošanas un asins terapijas procedūrās, būtu jāatbilst prasībām, ka noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/98/EK

   (4)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Ierīcēm, ko izmanto asins ziedošanas un asins terapijas procedūrās, būtu jāatbilst prasībām, ka noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/98/EK

   (4)

  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Būtu labāk jāreglamentē kosmētiskās ķirurģijas reklāma, lai nodrošinātu, ka pacienti pilnībā apzinās gan riskus, gan ieguvumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Būtu labāk jāreglamentē kosmētiskās ķirurģijas reklāma, lai nodrošinātu, ka pacienti pilnībā apzinās gan riskus, gan ieguvumus.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Zinātniski joprojām nav noteikts, kāds ir medicīniskās ierīcēs izmantoto nanomateriālu radītais apdraudējums un labums. Lai garantētu augstu veselības aizsardzības līmeni, brīvu preču apriti
  un
  juridisko noteiktību ražotājiem, ir jāizstrādā vienota nanomateriālu definīcija, pamatojoties uz Komisijas 2011. gada 18. oktobra Ieteikumu 2011/696/ES par nanomateriālu definīciju, nodrošinot nepieciešamo elastīgumu, lai šo definīciju varētu pielāgot, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un turpmākas regulatīvas izmaiņas Savienības un starptautiskā līmenī. Ražotājiem būtu jāievēro īpaša piesardzība, ja,
  projektējot
  un ražojot medicīniskās ierīces, tiek izmantotas nonodaļiņas, kas
  var nonākt
  cilvēka organismā, un
  attiecībā uz šādām ierīcēm
  būtu jāpiemēro visstingrākā atbilstības novērtējuma procedūra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Zinātniski joprojām nav noteikts, kāds ir medicīniskās ierīcēs izmantoto nanomateriālu radītais apdraudējums un labums. Lai garantētu augstu veselības aizsardzības līmeni, brīvu preču apriti
  un
  juridisko noteiktību ražotājiem, ir jāizstrādā vienota nanomateriālu definīcija, pamatojoties uz Komisijas 2011. gada 18. oktobra Ieteikumu 2011/696/ES par nanomateriālu definīciju, nodrošinot nepieciešamo elastīgumu, lai šo definīciju varētu pielāgot, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un turpmākas regulatīvas izmaiņas Savienības un starptautiskā līmenī. Ražotājiem būtu jāievēro īpaša piesardzība, ja,
  projektējot
  un ražojot medicīniskās ierīces, tiek izmantotas nonodaļiņas, kas
  var nonākt
  cilvēka organismā, un
  attiecībā uz šādām ierīcēm
  būtu jāpiemēro visstingrākā atbilstības novērtējuma procedūra.

| (13) | Zinātniski joprojām nav noteikts, kāds ir medicīniskās ierīcēs izmantoto nanomateriālu radītais apdraudējums un labums. Lai garantētu
  veselības aprūpes speciālistu, citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm, un pacientu
  augstu veselības aizsardzības
  un drošības
  līmeni, brīvu preču apriti, juridisko noteiktību ražotājiem
  un ražotāju atbildību
  , ir jāizstrādā vienota nanomateriālu definīcija, pamatojoties uz Komisijas 2011. gada 18. oktobra Ieteikumu 2011/696/ES par nanomateriālu definīciju, nodrošinot nepieciešamo elastīgumu, lai šo definīciju varētu pielāgot, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un turpmākas regulatīvas izmaiņas Savienības un starptautiskā līmenī. Ražotājiem būtu jāievēro īpaša piesardzība, ja,
  izstrādājot
  un ražojot medicīniskās ierīces, tiek izmantotas nonodaļiņas,
  ko ir paredzēts apzināti ievadīt
  cilvēka organismā, un būtu jāpiemēro visstingrākā atbilstības novērtējuma procedūra. |
| --- | --- |

(13)

Zinātniski joprojām nav noteikts, kāds ir medicīniskās ierīcēs izmantoto nanomateriālu radītais apdraudējums un labums. Lai garantētu
  veselības aprūpes speciālistu, citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm, un pacientu
  augstu veselības aizsardzības
  un drošības
  līmeni, brīvu preču apriti, juridisko noteiktību ražotājiem
  un ražotāju atbildību
  , ir jāizstrādā vienota nanomateriālu definīcija, pamatojoties uz Komisijas 2011. gada 18. oktobra Ieteikumu 2011/696/ES par nanomateriālu definīciju, nodrošinot nepieciešamo elastīgumu, lai šo definīciju varētu pielāgot, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un turpmākas regulatīvas izmaiņas Savienības un starptautiskā līmenī. Ražotājiem būtu jāievēro īpaša piesardzība, ja,
  izstrādājot
  un ražojot medicīniskās ierīces, tiek izmantotas nonodaļiņas,
  ko ir paredzēts apzināti ievadīt
  cilvēka organismā, un būtu jāpiemēro visstingrākā atbilstības novērtējuma procedūra.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Medicīniskajām ierīcēm, ko lieto, ziedojot cilvēku izcelsmes vielas un tās turpmāk izmantojot ārstēšanā, ir jāatbilst Savienības tiesību aktiem sabiedrības veselības jomā, nodrošinot atbilstību kvalitātes un drošības standartu minimumam, tostarp prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2002/98/EK, ar kuru nosaka kvalitātes un drošības standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu, kā arī ar to saistītajās direktīvās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Medicīniskajām ierīcēm, ko lieto, ziedojot cilvēku izcelsmes vielas un tās turpmāk izmantojot ārstēšanā, ir jāatbilst Savienības tiesību aktiem sabiedrības veselības jomā, nodrošinot atbilstību kvalitātes un drošības standartu minimumam, tostarp prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2002/98/EK, ar kuru nosaka kvalitātes un drošības standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu, kā arī ar to saistītajās direktīvās.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Šajā regulā ir iekļautas prasības attiecībā uz medicīnisko ierīču konstrukcijas, drošuma un veiktspējas īpašībām nolūkā novērst darbā iegūtus ievainojumus, kā noteikts Direktīvā 2010/32/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Šajā regulā ir iekļautas prasības attiecībā uz medicīnisko ierīču konstrukcijas, drošuma un veiktspējas īpašībām nolūkā novērst darbā iegūtus ievainojumus, kā noteikts Direktīvā 2010/32/ES.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Lai atzītu standartizācijas būtisko nozīmi medicīnas ierīču jomā, ražotājiem būtu jānodrošina atbilstība saskaņotiem standartiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 
  [.../...] par Eiropas standartizāciju
  , tādējādi apliecinot atbilstību
  vispārīgām
  drošuma un veiktspējas prasībām, kā arī citām juridiskām prasībām, piemēram, attiecībā uz kvalitāti un riska pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Lai atzītu standartizācijas būtisko nozīmi medicīnas ierīču jomā, ražotājiem būtu jānodrošina atbilstība saskaņotiem standartiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 
  [.../...] par Eiropas standartizāciju
  , tādējādi apliecinot atbilstību
  vispārīgām
  drošuma un veiktspējas prasībām, kā arī citām juridiskām prasībām, piemēram, attiecībā uz kvalitāti un riska pārvaldību.

| (19) | Lai atzītu standartizācijas
  un izsekojamības
  būtisko nozīmi medicīnisko ierīču jomā, ražotājiem būtu jānodrošina atbilstība saskaņotiem standartiem, kas definēti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (ES) Nr. 
  1025/2012

   (42), tādējādi apliecinot atbilstību
  vispārējām
  drošuma un veiktspējas prasībām, kā arī citām juridiskām prasībām, piemēram, attiecībā uz kvalitātes un riska pārvaldību. |
| --- | --- |

(19)

Lai atzītu standartizācijas
  un izsekojamības
  būtisko nozīmi medicīnisko ierīču jomā, ražotājiem būtu jānodrošina atbilstība saskaņotiem standartiem, kas definēti
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulā (ES) Nr. 
  1025/2012

   (42), tādējādi apliecinot atbilstību
  vispārējām
  drošuma un veiktspējas prasībām, kā arī citām juridiskām prasībām, piemēram, attiecībā uz kvalitātes un riska pārvaldību.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Attiecībā uz ierīcēm, kas veidotas no vairākām implantējamām daļām, piemēram, gūžas locītavas implantiem, būtu jānodrošina dažādu ražotāju izgatavoto daļu saderība, lai izvairītos no ierīces funkcionālās daļas nomaiņas un līdz ar to arī no pacientiem radīta nevajadzīga riska un neērtībām. Komisijai būtu jāizpēta nepieciešamība veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu dažādu ražotāju izgatavoto gūžas locītavas implantu līdzvērtīgo daļu saderību, ņemot vērā, ka gūžas operācijas visbiežāk veic vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuru veselībai operācijas rada lielāku risku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Attiecībā uz ierīcēm, kas veidotas no vairākām implantējamām daļām, piemēram, gūžas locītavas implantiem, būtu jānodrošina dažādu ražotāju izgatavoto daļu saderība, lai izvairītos no ierīces funkcionālās daļas nomaiņas un līdz ar to arī no pacientiem radīta nevajadzīga riska un neērtībām. Komisijai būtu jāizpēta nepieciešamība veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu dažādu ražotāju izgatavoto gūžas locītavas implantu līdzvērtīgo daļu saderību, ņemot vērā, ka gūžas operācijas visbiežāk veic vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuru veselībai operācijas rada lielāku risku.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/35/ES

   (5)

  vajadzētu būt atsauces dokumentam, lai nodrošinātu to cilvēku pienācīgu aizsardzību, kuri strādā iedarbinātu magnētiskās rezonanses attēlveidošanas iekārtu tuvumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2013/35/ES

   (5)

  vajadzētu būt atsauces dokumentam, lai nodrošinātu to cilvēku pienācīgu aizsardzību, kuri strādā iedarbinātu magnētiskās rezonanses attēlveidošanas iekārtu tuvumā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ir lietderīgi skaidri noteikt vispārīgos pienākumus, kas jāpilda dažādiem uzņēmējiem, tostarp importētājiem un izplatītājiem, kā noteikts jaunajā tiesiskajā regulējumā par izstrādājumu tirdzniecību, neskarot konkrētus pienākumus, kuri paredzēti dažādās šīs regulas daļās, lai uzlabotu izpratni par juridiskajām prasībām, tādējādi sekmējot attiecīgo uzņēmēju normatīvo atbilstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ir lietderīgi skaidri noteikt vispārīgos pienākumus, kas jāpilda dažādiem uzņēmējiem, tostarp importētājiem un izplatītājiem, kā noteikts jaunajā tiesiskajā regulējumā par izstrādājumu tirdzniecību, neskarot konkrētus pienākumus, kuri paredzēti dažādās šīs regulas daļās, lai uzlabotu izpratni par juridiskajām prasībām, tādējādi sekmējot attiecīgo uzņēmēju normatīvo atbilstību.

| (24) | Ir lietderīgi skaidri noteikt vispārīgos pienākumus, kas jāpilda dažādiem uzņēmējiem, tostarp importētājiem un izplatītājiem, kā noteikts jaunajā tiesiskajā regulējumā par izstrādājumu tirdzniecību, neskarot konkrētus pienākumus, kuri paredzēti dažādās šīs regulas daļās, lai uzlabotu izpratni par juridiskajām prasībām, tādējādi sekmējot attiecīgo uzņēmēju normatīvo atbilstību.
  Būtu jāievieš nosacījumi, ar ko maziem un vidējiem uzņēmumiem ar pārdomātu specializāciju nodrošina vieglāku tirgus pieejamību. |
| --- | --- |

(24)

Ir lietderīgi skaidri noteikt vispārīgos pienākumus, kas jāpilda dažādiem uzņēmējiem, tostarp importētājiem un izplatītājiem, kā noteikts jaunajā tiesiskajā regulējumā par izstrādājumu tirdzniecību, neskarot konkrētus pienākumus, kuri paredzēti dažādās šīs regulas daļās, lai uzlabotu izpratni par juridiskajām prasībām, tādējādi sekmējot attiecīgo uzņēmēju normatīvo atbilstību.
  Būtu jāievieš nosacījumi, ar ko maziem un vidējiem uzņēmumiem ar pārdomātu specializāciju nodrošina vieglāku tirgus pieejamību.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Lai nodrošinātu kompensācijas un apmaksātu saistīto ārstēšanu tiem pacientiem, kuriem bojātas medicīniskās ierīces dēļ nodarīts kaitējums, un lai nodrošinātu, ka kaitējuma risks, kā arī ražotāja maksātnespējas risks netiek novirzīts uz pacientiem, kas guvuši kaitējumu no bojātas medicīniskās ierīces, ražotāju pienākums ir veikt atbildības apdrošināšanu ar atbilstošu minimālo segumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Lai nodrošinātu kompensācijas un apmaksātu saistīto ārstēšanu tiem pacientiem, kuriem bojātas medicīniskās ierīces dēļ nodarīts kaitējums, un lai nodrošinātu, ka kaitējuma risks, kā arī ražotāja maksātnespējas risks netiek novirzīts uz pacientiem, kas guvuši kaitējumu no bojātas medicīniskās ierīces, ražotāju pienākums ir veikt atbildības apdrošināšanu ar atbilstošu minimālo segumu.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Būtu jānodrošina, lai medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Būtu jānodrošina, lai medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.

| (27) | Būtu jānodrošina, lai medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.
  Šai personai ne tikai jānodrošina normatīvā atbilstība, bet tā varētu būt atbildīga par atbilstību arī citās jomās, piemēram, ražošanas procesa un kvalitātes novērtējuma jomā. Par normatīvo atbilstību atbildīgās personas kvalifikācijas prasībām nevajadzētu skart valstu noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju, it īpaši attiecībā uz pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, ja šādas prasības var tikt izpildītas ar dažādām izglītības un profesionālās apmācības sistēmām valstu līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jānodrošina, lai medicīnisko ierīču ražošanas pārraudzību un kontroli ražotāja organizācijā veiktu persona, kas atbilst obligātajiem kvalifikācijas nosacījumiem.
  Šai personai ne tikai jānodrošina normatīvā atbilstība, bet tā varētu būt atbildīga par atbilstību arī citās jomās, piemēram, ražošanas procesa un kvalitātes novērtējuma jomā. Par normatīvo atbilstību atbildīgās personas kvalifikācijas prasībām nevajadzētu skart valstu noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju, it īpaši attiecībā uz pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, ja šādas prasības var tikt izpildītas ar dažādām izglītības un profesionālās apmācības sistēmām valstu līmenī.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Pašreizējā iespēja pārstrādāt medicīniskās ierīces, kas marķētas kā vienreiz lietojamas, no drošības viedokļa nav pieņemama. Tāpēc būtu jāpārstrādā tikai tās ierīces, kas ir marķētas kā atkārtoti lietojamas. Tādējādi medicīniskām ierīcēm, kas marķētas kā vienreiz lietojamas, būtu patiešām jābūt vienreiz lietojamām, un attiecībā uz ierīcēm vajadzētu būt tikai divām iespējām: vienreiz lietojamas vai atkārtoti lietojamas. Lai novērstu iespēju, ka kādas medicīniskās ierīces tiek sistemātiski marķētas kā vienreiz lietojamas, visām ierīcēm parasti vajadzētu būt atkārtoti lietojamām, izņemot gadījumus, kad tās ir iekļautas sarakstā, kuru Komisija izveidojusi pēc apspriešanās ar MDAC un kurā iekļautas to medicīnisko ierīču kategorijas un grupas, kas nav piemērotas pārstrādei. Lai nodrošinātu, ka medicīniskās ierīces var droši lietot atkārtoti, to pārstrāde ietver dažādas darbības – dekontamināciju, sterilizēšanu, tīrīšanu, demontāžu, labošanu, komponentu nomaiņu un iepakošanu. Šīs darbības būtu jāveic saskaņā ar salīdzināmiem un pārredzamiem standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Pašreizējā iespēja pārstrādāt medicīniskās ierīces, kas marķētas kā vienreiz lietojamas, no drošības viedokļa nav pieņemama. Tāpēc būtu jāpārstrādā tikai tās ierīces, kas ir marķētas kā atkārtoti lietojamas. Tādējādi medicīniskām ierīcēm, kas marķētas kā vienreiz lietojamas, būtu patiešām jābūt vienreiz lietojamām, un attiecībā uz ierīcēm vajadzētu būt tikai divām iespējām: vienreiz lietojamas vai atkārtoti lietojamas. Lai novērstu iespēju, ka kādas medicīniskās ierīces tiek sistemātiski marķētas kā vienreiz lietojamas, visām ierīcēm parasti vajadzētu būt atkārtoti lietojamām, izņemot gadījumus, kad tās ir iekļautas sarakstā, kuru Komisija izveidojusi pēc apspriešanās ar MDAC un kurā iekļautas to medicīnisko ierīču kategorijas un grupas, kas nav piemērotas pārstrādei. Lai nodrošinātu, ka medicīniskās ierīces var droši lietot atkārtoti, to pārstrāde ietver dažādas darbības – dekontamināciju, sterilizēšanu, tīrīšanu, demontāžu, labošanu, komponentu nomaiņu un iepakošanu. Šīs darbības būtu jāveic saskaņā ar salīdzināmiem un pārredzamiem standartiem.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Pacientiem, kuriem ir implantēta kāda ierīce, būtu jāsaņem pamatinformācija par implantēto ierīci, lai to varētu identificēt, kā arī nepieciešamie brīdinājumi vai informācija par veicamajiem piesardzības pasākumiem, piemēram, norādījumi par to, vai attiecīgā ierīce ir saderīga ar noteiktām diagnostikas ierīcēm un drošības kontrolē izmantotiem skeneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Pacientiem, kuriem ir implantēta kāda ierīce, būtu jāsaņem pamatinformācija par implantēto ierīci, lai to varētu identificēt, kā arī nepieciešamie brīdinājumi vai informācija par veicamajiem piesardzības pasākumiem, piemēram, norādījumi par to, vai attiecīgā ierīce ir saderīga ar noteiktām diagnostikas ierīcēm un drošības kontrolē izmantotiem skeneriem.

| (32) | Pacientiem, kuriem ir implantēta kāda ierīce, būtu jāsaņem
  skaidra un viegli pieejama
  pamatinformācija par implantēto ierīci, lai to varētu identificēt, kā arī
  informācija par ierīces pamatīpašībām un
  nepieciešamie brīdinājumi
  par draudiem veselībai
  vai informācija par veicamajiem piesardzības pasākumiem, piemēram, norādījumi par to, vai attiecīgā ierīce ir saderīga ar noteiktām diagnostikas ierīcēm un drošības kontrolē izmantotiem skeneriem. |
| --- | --- |

(32)

Pacientiem, kuriem ir implantēta kāda ierīce, būtu jāsaņem
  skaidra un viegli pieejama
  pamatinformācija par implantēto ierīci, lai to varētu identificēt, kā arī
  informācija par ierīces pamatīpašībām un
  nepieciešamie brīdinājumi
  par draudiem veselībai
  vai informācija par veicamajiem piesardzības pasākumiem, piemēram, norādījumi par to, vai attiecīgā ierīce ir saderīga ar noteiktām diagnostikas ierīcēm un drošības kontrolē izmantotiem skeneriem.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Parasti uz medicīnas ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam nolūkam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Parasti uz medicīnas ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam nolūkam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.

| (33) | Parasti uz medicīnas ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam nolūkam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.
  Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izlemt, vai tās ierobežos kāda konkrēta medicīnisko ierīču veida lietošanu saistībā ar aspektiem, kas nav ietverti šajā regulā. |
| --- | --- |

(33)

Parasti uz medicīnas ierīcēm vajadzētu būt CE zīmei, kas apliecina to atbilstību šīs regulas noteikumiem, lai šīs ierīces varētu brīvi pārvietot Savienībā un lai tās tiktu izmantotas paredzētajam nolūkam. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus šo ierīču laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kā iemeslu minot šajā regulā noteiktās prasības.
  Tomēr dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izlemt, vai tās ierobežos kāda konkrēta medicīnisko ierīču veida lietošanu saistībā ar aspektiem, kas nav ietverti šajā regulā.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Medicīnisko iekārtu izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī slimnīcu iepirkumu politika un krājumu uzskaite. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Medicīnisko iekārtu izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī slimnīcu iepirkumu politika un krājumu uzskaite.

| (34) | Medicīnisko iekārtu izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī slimnīcu
  , vairumtirgotāju un farmaceitu
  iepirkumu politika un krājumu uzskaite un
  vajadzētu būt saderīgam ar drošības prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/62/ES

   (6)

  , un citām šajās struktūrās pastāvošām autentifikācijas sistēmām
  . |
| --- | --- |

(34)

Medicīnisko iekārtu izsekojamībai, izmantojot ierīces unikālā identifikatora (UDI) sistēmu, kuras pamatā ir starptautiski norādījumi, vajadzētu būtiski uzlabot medicīnisko ierīču drošumu pēc to laišanas tirgū, jo tiktu pilnveidota ziņošana par incidentiem, veikti mērķtiecīgi praktiski koriģējoši drošuma pasākumi un uzlabota kompetento iestāžu īstenotā uzraudzība. Tāpat ar tās palīdzību vajadzētu spēt samazināt medicīnā pieļauto kļūdu daudzumu un apkarot viltotu ierīču izmantošanu. UDI sistēmas izmantojumam būtu jāuzlabo arī slimnīcu
  , vairumtirgotāju un farmaceitu
  iepirkumu politika un krājumu uzskaite un
  vajadzētu būt saderīgam ar drošības prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/62/ES

   (6)

  , un citām šajās struktūrās pastāvošām autentifikācijas sistēmām
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Pārredzamībai un
  labākai informētībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem un veselības aprūpes profesionāļiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Pārredzamībai un
  labākai informētībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem un veselības aprūpes profesionāļiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai.

| (35) | Paredzētajam lietotājam atbilstoši sniegtās informācijas
  pārredzamībai un
  pienācīgai informācijas pieejamībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem
  , lietotājiem
  un veselības aprūpes speciālistiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai. |
| --- | --- |

(35)

Paredzētajam lietotājam atbilstoši sniegtās informācijas
  pārredzamībai un
  pienācīgai informācijas pieejamībai
  ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu pacientiem
  , lietotājiem
  un veselības aprūpes speciālistiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un mudinātu viņus šo iespēju izmantot, kā arī lai nodrošinātu stabilu pamatu regulatīvu lēmumu pieņemšanai un palielinātu uzticību reglamentējošai sistēmai.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskajiem pētījumiem, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību, optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām
  iestādēm
  vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskajiem pētījumiem, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību, optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām
  iestādēm
  vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm. Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku.

| (36) | Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskajiem pētījumiem, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību,
  nodrošinot labāku informācijas pieejamību sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem,
  optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām
  institūcijām
  vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm.
  Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku. |
| --- | --- |

(36)

Viens no galvenajiem aspektiem ir tādas centrālas datubāzes izveide, kurā būtu jāapvieno dažādas elektroniskas sistēmas un jāiekļauj arī UDI, lai ar šādas datubāzes palīdzību varētu apkopot un apstrādāt informāciju par tirgū esošām medicīniskām ierīcēm un attiecīgajiem uzņēmējiem, sertifikātiem, klīniskajiem pētījumiem, vigilanci un tirgus uzraudzību. Šādas datubāzes mērķi ir uzlabot vispārīgo pārredzamību,
  nodrošinot labāku informācijas pieejamību sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem,
  optimizēt un vienkāršot informācijas plūsmu starp uzņēmējiem, paziņotajām
  institūcijām
  vai sponsoriem un dalībvalstīm, starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izvairītos no vairākkārtējas ziņošanas prasībām un uzlabotu koordināciju starp dalībvalstīm.

Iekšējā tirgū to var efektīvi nodrošināt tikai Savienības līmenī, tāpēc Komisijai būtu jāturpina attīstīt un pārvaldīt Eiropas Medicīnas ierīču datubanku (Eudamed), kas izveidota ar Komisijas 2010. gada 19. aprīļa Lēmumu 2010/227/ES par Eiropas Medicīnas ierīču datubanku.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Eudamed elektroniskajām sistēmām
  , kas attiecas uz tirgū esošām ierīcēm, attiecīgajiem uzņēmējiem un sertifikātiem,
  būtu jānodrošina, ka sabiedrība ir pietiekami informēta par Savienības tirgū esošajām ierīcēm. Klīnisko pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm un ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu nacionālajām kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Eudamed elektroniskajām sistēmām
  , kas attiecas uz tirgū esošām ierīcēm, attiecīgajiem uzņēmējiem un sertifikātiem,
  būtu jānodrošina, ka sabiedrība ir pietiekami informēta par Savienības tirgū esošajām ierīcēm. Klīnisko pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm un ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu nacionālajām kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.

| (37) | Eudamed elektroniskajām sistēmām būtu jānodrošina, ka sabiedrība
  un veselības aprūpes speciālisti
  ir pietiekami informēti par Savienības tirgū esošajām ierīcēm.
  Ir svarīgi, lai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem tiktu nodrošināta pienācīga piekļuve tām Eudamed elektronisko sistēmu daļām, kas ietver būtisku informāciju par medicīniskajām ierīcēm, kuras var radīt draudus sabiedrības veselībai un drošībai. Ja šāda piekļuve ir ierobežota, vajadzētu būt iespējai, iesniedzot pamatotu pieprasījumu, atklāt esošo informāciju par medicīniskajām ierīcēm, ja vien piekļuves ierobežojuma pamatā nav konfidencialitātes apsvērumi.
  Klīnisko pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm un ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu nacionālajām kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.
  Regulārus pārskatus par vigilanci un tirgus uzraudzības informāciju vajadzētu darīt pieejamu veselības aprūpes speciālistiem un sabiedrībai. |
| --- | --- |

(37)

Eudamed elektroniskajām sistēmām būtu jānodrošina, ka sabiedrība
  un veselības aprūpes speciālisti
  ir pietiekami informēti par Savienības tirgū esošajām ierīcēm.
  Ir svarīgi, lai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem tiktu nodrošināta pienācīga piekļuve tām Eudamed elektronisko sistēmu daļām, kas ietver būtisku informāciju par medicīniskajām ierīcēm, kuras var radīt draudus sabiedrības veselībai un drošībai. Ja šāda piekļuve ir ierobežota, vajadzētu būt iespējai, iesniedzot pamatotu pieprasījumu, atklāt esošo informāciju par medicīniskajām ierīcēm, ja vien piekļuves ierobežojuma pamatā nav konfidencialitātes apsvērumi.
  Klīnisko pētījumu elektroniskā sistēma būtu jāizmanto kā rīks, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm un lai sponsori brīvprātīgi varētu iesniegt vienotu pieteikumu par vairākām dalībvalstīm un ziņot par nopietniem nevēlamiem notikumiem. Vigilances elektroniskajai sistēmai būtu jānodrošina ražotājiem iespēja ziņot par nopietniem incidentiem un citiem notikumiem, par kuriem jāziņo, kā arī sniegt atbalstu nacionālajām kompetentajām iestādēm, kuras koordinē šo notikumu novērtējumu. Tirgus uzraudzības elektroniskajai sistēmai vajadzētu būt rīkam, kas nodrošina informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.
  Regulārus pārskatus par vigilanci un tirgus uzraudzības informāciju vajadzētu darīt pieejamu veselības aprūpes speciālistiem un sabiedrībai.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Augsta riska medicīnisko ierīču ražotājiem katras šādas ierīces
  galvenie
  drošuma un veiktspējas
  aspekti
  un klīniskā izvērtējuma
  rezultāti būtu jāapkopo dokumentā, kuram
  vajadzētu būt publiski pieejamam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Augsta riska medicīnisko ierīču ražotājiem katras šādas ierīces
  galvenie
  drošuma un veiktspējas
  aspekti
  un klīniskā izvērtējuma
  rezultāti būtu jāapkopo dokumentā, kuram
  vajadzētu būt publiski pieejamam.

| (39) | Augsta riska medicīnisko ierīču ražotājiem
  lielākas parredzamības nodrošināšanai būtu jāsagatavo ziņojums par
  katras šādas ierīces drošuma un veiktspējas
  aspektiem
  un klīniskā izvērtējuma
  rezultātiem. Drošuma un veiktspējas ziņojuma kopsavilkumam
  vajadzētu būt publiski pieejamam
  Eudamed
  . |
| --- | --- |

(39)

Augsta riska medicīnisko ierīču ražotājiem
  lielākas parredzamības nodrošināšanai būtu jāsagatavo ziņojums par
  katras šādas ierīces drošuma un veiktspējas
  aspektiem
  un klīniskā izvērtējuma
  rezultātiem. Drošuma un veiktspējas ziņojuma kopsavilkumam
  vajadzētu būt publiski pieejamam
  Eudamed
  .

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | Saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) politiku par piekļuvi dokumentiem EMA dokumentus, kas iesniegti kā daļa no pieteikumiem zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanai, tostarp klīnisko izmēģinājumu ziņojumus, publisko pēc pieprasījuma tad, kad saistībā ar konkrētajām zālēm ir pabeigts lēmuma pieņemšanas process. Attiecīgie standarti par pārredzamību un dokumentu pieejamību būtu jāpiemēro un jāpastiprina attiecībā uz augsta riska medicīniskajām ierīcēm, jo īpaši tādēļ, ka tām nav jāsaņem apstiprinājums pirms laišanas tirgū. Šīs regulas nolūkā kopumā nebūtu jāuzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iekļautie dati ir komerciāli sensitīvi, ja ierīces atbilstība piemērojamajām prasībām ir pierādīta saskaņā ar piemērojamo novērtēšanas procedūru. Tam nevajadzētu skart intelektuālā īpašuma tiesības attiecībā uz ražotāja veikto klīniskās veiktspējas pētījumu datiem, ko izmanto citi ražotāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Saskaņā ar Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) politiku par piekļuvi dokumentiem EMA dokumentus, kas iesniegti kā daļa no pieteikumiem zāļu tirdzniecības atļaujas saņemšanai, tostarp klīnisko izmēģinājumu ziņojumus, publisko pēc pieprasījuma tad, kad saistībā ar konkrētajām zālēm ir pabeigts lēmuma pieņemšanas process. Attiecīgie standarti par pārredzamību un dokumentu pieejamību būtu jāpiemēro un jāpastiprina attiecībā uz augsta riska medicīniskajām ierīcēm, jo īpaši tādēļ, ka tām nav jāsaņem apstiprinājums pirms laišanas tirgū. Šīs regulas nolūkā kopumā nebūtu jāuzskata, ka klīniskās veiktspējas pētījumos iekļautie dati ir komerciāli sensitīvi, ja ierīces atbilstība piemērojamajām prasībām ir pierādīta saskaņā ar piemērojamo novērtēšanas procedūru. Tam nevajadzētu skart intelektuālā īpašuma tiesības attiecībā uz ražotāja veikto klīniskās veiktspējas pētījumu datiem, ko izmanto citi ražotāji.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

39.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39b) | Attiecībā uz invazīvām ierīcēm ar diagnostikas un mērierīces funkciju dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu infekciju un mikrobioloģiskā piesārņojuma pārnešanu no viena pacienta citam. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jānovērš zināmais jeb paredzamais apdraudējums pacientu drošībai, tostarp sekmējot visaugstākās drošības pakāpes dezinfekciju un norādījumus par tās veikšanu, un jānodrošina, lai lietotāji un veselības iestādes tos efektīvi īstenotu. Saskaņā ar šo regulu Komisijai būtu jānodrošina, ka šie profilaktiskie veselības aizsardzības pasākumi ir atbilstoši. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39b)

Attiecībā uz invazīvām ierīcēm ar diagnostikas un mērierīces funkciju dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu infekciju un mikrobioloģiskā piesārņojuma pārnešanu no viena pacienta citam. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jānovērš zināmais jeb paredzamais apdraudējums pacientu drošībai, tostarp sekmējot visaugstākās drošības pakāpes dezinfekciju un norādījumus par tās veikšanu, un jānodrošina, lai lietotāji un veselības iestādes tos efektīvi īstenotu. Saskaņā ar šo regulu Komisijai būtu jānodrošina, ka šie profilaktiskie veselības aizsardzības pasākumi ir atbilstoši.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis,
  būtu jāveic kontrole
  Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis,
  būtu jāveic kontrole
  Savienības līmenī.

| (40) | Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu
  veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni,
  tostarp atkritumu likvidēšanas ķēdē,
  kā arī
  lai nodrošinātu
  iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis
  un vajadzības gadījumā EMA
  ,
  kontrole būtu jāveic
  Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(40)

Paziņoto institūciju pienācīga darbība ir būtiska, lai nodrošinātu
  veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni,
  tostarp atkritumu likvidēšanas ķēdē,
  kā arī
  lai nodrošinātu
  iedzīvotāju uzticību sistēmai. Tāpēc attiecībā uz paziņoto institūciju iecelšanu un uzraudzību, ko saskaņā ar sīki izstrādātiem un stingriem kritērijiem veic dalībvalstis
  un vajadzības gadījumā EMA
  ,
  kontrole būtu jāveic
  Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Augsta riska medicīnisko ierīču gadījumā iestādes būtu savlaicīgi jāinformē par ierīcēm, kurām veicams atbilstības novērtējums, un jāpiešķir tām tiesības, pamatojoties uz zinātniski apstiprinātiem apsvērumiem, rūpīgi pārbaudīt paziņoto institūciju veikto sākotnējo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz ierīcēm, kas ir jaunievedumi, ierīcēm, kurās izmantota jauna tehnoloģija, ierīcēm, kas pieder tādu ierīču kategorijai, ar kurām biežāk saistīti nopietni incidenti, vai ierīcēm, attiecībā uz kurām dažādu paziņoto institūciju atbilstības novērtējumos konstatētas būtiskas nesakritības ar būtībā līdzīgām ierīcēm. Šajā regulā paredzētais process neliedz ražotājam pirms pieteikuma iesniegšanas paziņotajai iestādei brīvprātīgi informēt kompetento iestādi par savu nodomu iesniegt pieteikumu augsta riska medicīniskās ierīces atbilstības novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Augsta riska medicīnisko ierīču gadījumā iestādes būtu savlaicīgi jāinformē par ierīcēm, kurām veicams atbilstības novērtējums, un jāpiešķir tām tiesības, pamatojoties uz zinātniski apstiprinātiem apsvērumiem, rūpīgi pārbaudīt paziņoto institūciju veikto sākotnējo novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz ierīcēm, kas ir jaunievedumi, ierīcēm, kurās izmantota jauna tehnoloģija, ierīcēm, kas pieder tādu ierīču kategorijai, ar kurām biežāk saistīti nopietni incidenti, vai ierīcēm, attiecībā uz kurām dažādu paziņoto institūciju atbilstības novērtējumos konstatētas būtiskas nesakritības ar būtībā līdzīgām ierīcēm. Šajā regulā paredzētais process neliedz ražotājam pirms pieteikuma iesniegšanas paziņotajai iestādei brīvprātīgi informēt kompetento iestādi par savu nodomu iesniegt pieteikumu augsta riska medicīniskās ierīces atbilstības novērtēšanai.

svītrots

Grozījums Nr. 363 un 370

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Ja augsta riska medicīnisko ierīču, piemēram, III klases ierīču, implantējamo ierīču un zāļu ievadīšanai paredzēto ierīču atteice vai nepareiza darbība radītu ievērojamu ietekmi uz veselību un drošību, šo ierīču atbilstības novērtējuma veikšanai vajadzētu būt īpašo paziņoto institūciju pienākumam. EMA būtu jāizraugās minētās īpašās paziņotās institūcijas, pamatojoties uz pastiprinātām darbinieku kvalifikācijas un apmācības prasībām, kā noteikts VI pielikuma 3.5.a iedaļā. Šīm īpašajām institūcijām būtu jātiekas tīkla sanāksmē, lai jo īpaši apmainītos ar labu praksi un nodrošinātu konverģenci savā darbā. Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja (ACMD) sniedz atzinumu par klīnisko datu noturību, veicot konkrētu gadījumu novērtējumu. Šāda papildu novērtējuma nepieciešamībai būtu jāsamazinās, tiklīdz tiks pilnībā īstenoti un piemēroti jaunie noteikumi, jo īpaši visām paziņotajām institūcijām, un tiks izstrādāti kopīgi tehniskie standarti. Tādēļ Komisijai pēc pieciem gadiem būtu jāpārskata papildu novērtējuma procedūras darbība un iegūtā pieredze, lai izvērtētu, vai tai var piemērot tālākus ierobežojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Ja augsta riska medicīnisko ierīču, piemēram, III klases ierīču, implantējamo ierīču un zāļu ievadīšanai paredzēto ierīču atteice vai nepareiza darbība radītu ievērojamu ietekmi uz veselību un drošību, šo ierīču atbilstības novērtējuma veikšanai vajadzētu būt īpašo paziņoto institūciju pienākumam. EMA būtu jāizraugās minētās īpašās paziņotās institūcijas, pamatojoties uz pastiprinātām darbinieku kvalifikācijas un apmācības prasībām, kā noteikts VI pielikuma 3.5.a iedaļā. Šīm īpašajām institūcijām būtu jātiekas tīkla sanāksmē, lai jo īpaši apmainītos ar labu praksi un nodrošinātu konverģenci savā darbā. Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja (ACMD) sniedz atzinumu par klīnisko datu noturību, veicot konkrētu gadījumu novērtējumu. Šāda papildu novērtējuma nepieciešamībai būtu jāsamazinās, tiklīdz tiks pilnībā īstenoti un piemēroti jaunie noteikumi, jo īpaši visām paziņotajām institūcijām, un tiks izstrādāti kopīgi tehniskie standarti. Tādēļ Komisijai pēc pieciem gadiem būtu jāpārskata papildu novērtējuma procedūras darbība un iegūtā pieredze, lai izvērtētu, vai tai var piemērot tālākus ierobežojumus.

Grozījums Nr. 379

Regulas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | Tā kā tagad šī regula kombinējot apvieno aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 90/385/EEK, un implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 93/42/EEK, un ierindo visas aktīvās implantējamās medicīnas ierīces un implantējamās ierīces, kas saistītas ar sabiedrības veselības problēmām, visaugstākās riska pakāpes III kategorijā, kam nepieciešama visstingrākā kontrole, un tā kā lielam vairākumam IIb klases implantējamo medicīnas ierīču kā – tapas, kaulu skrūves, plāksnes, skavas utt. ir sena vēsture attiecībā uz drošu implantēšanu cilvēka ķermenī un tā kā īpaši paziņotas institūcijas tiks ieceltas īpaši šīm IIb klases implantējamām ierīcēm, uz IIb klases ierīcēm nav nepieciešams attiecināt detalizētas pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

Tā kā tagad šī regula kombinējot apvieno aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 90/385/EEK, un implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 93/42/EEK, un ierindo visas aktīvās implantējamās medicīnas ierīces un implantējamās ierīces, kas saistītas ar sabiedrības veselības problēmām, visaugstākās riska pakāpes III kategorijā, kam nepieciešama visstingrākā kontrole, un tā kā lielam vairākumam IIb klases implantējamo medicīnas ierīču kā – tapas, kaulu skrūves, plāksnes, skavas utt. ir sena vēsture attiecībā uz drošu implantēšanu cilvēka ķermenī un tā kā īpaši paziņotas institūcijas tiks ieceltas īpaši šīm IIb klases implantējamām ierīcēm, uz IIb klases ierīcēm nav nepieciešams attiecināt detalizētas pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 364

Regulas priekšlikums

42.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42c) | ACMD būtu jāveido to medicīnas jomu klīniskajiem speciālistiem, kuras ir saistītas ar novērtējamo medicīnisko ierīci, vienam EMA pārstāvim un vienam pacientu organizāciju pārstāvim. ACMD būtu jārīko sanāksmes pēc MDCG vai Komisijas pieprasījuma un tās būtu jāvada Komisijas pārstāvim. Komisijai vajadzētu nodrošināt materiāltehnisko atbalstu sekretariātam un ACMD darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42c)

ACMD būtu jāveido to medicīnas jomu klīniskajiem speciālistiem, kuras ir saistītas ar novērtējamo medicīnisko ierīci, vienam EMA pārstāvim un vienam pacientu organizāciju pārstāvim. ACMD būtu jārīko sanāksmes pēc MDCG vai Komisijas pieprasījuma un tās būtu jāvada Komisijas pārstāvim. Komisijai vajadzētu nodrošināt materiāltehnisko atbalstu sekretariātam un ACMD darbībām.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Atbilstības novērtējuma procedūras vajadzētu vienkāršot un racionalizēt, savukārt prasībām par to, kā paziņotajām institūcijām jāveic novērtējumi, vajadzētu būt skaidri noteiktām, lai garantētu vienlīdzīgus nosacījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Atbilstības novērtējuma procedūras vajadzētu vienkāršot un racionalizēt, savukārt prasībām par to, kā paziņotajām institūcijām jāveic novērtējumi, vajadzētu būt skaidri noteiktām, lai garantētu vienlīdzīgus nosacījumus.

| (45) | Atbilstības novērtējuma procedūras vajadzētu
  stiprināt
  un racionalizēt, savukārt prasībām par to, kā paziņotajām institūcijām jāveic novērtējumi, vajadzētu būt skaidri noteiktām, lai garantētu vienlīdzīgus nosacījumus. |
| --- | --- |

(45)

Atbilstības novērtējuma procedūras vajadzētu
  stiprināt
  un racionalizēt, savukārt prasībām par to, kā paziņotajām institūcijām jāveic novērtējumi, vajadzētu būt skaidri noteiktām, lai garantētu vienlīdzīgus nosacījumus.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Noteikumiem par klīniskajiem pētījumiem vajadzētu atbilst galvenajiem starptautiskajiem norādījumiem šajā jomā, piemēram, starptautiskajam standartam ISO 14155:2011 par labu klīnisko praksi cilvēkiem paredzēto medicīnisko ierīču klīniskajā izpētē un Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, jaunāko
  (2008. gada)
  redakciju, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktie klīniskie pētījumi tiek atzīti ārpus Savienības un ka klīniskie pētījumi, kas veikti ārpus Savienības saskaņā ar starptautiskiem norādījumiem, var tikt atzīti saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Noteikumiem par klīniskajiem pētījumiem vajadzētu atbilst galvenajiem starptautiskajiem norādījumiem šajā jomā, piemēram, starptautiskajam standartam ISO 14155:2011 par labu klīnisko praksi cilvēkiem paredzēto medicīnisko ierīču klīniskajā izpētē un Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, jaunāko
  (2008. gada)
  redakciju, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktie klīniskie pētījumi tiek atzīti ārpus Savienības un ka klīniskie pētījumi, kas veikti ārpus Savienības saskaņā ar starptautiskiem norādījumiem, var tikt atzīti saskaņā ar šo regulu.

| (47) | Noteikumiem par klīniskajiem pētījumiem vajadzētu atbilst galvenajiem starptautiskajiem norādījumiem šajā jomā, piemēram, starptautiskajam standartam ISO 14155:2011 par labu klīnisko praksi cilvēkiem paredzēto medicīnisko ierīču klīniskajā izpētē
  vai visām turpmākajām tā versijām
  un Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, jaunāko redakciju, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktie klīniskie pētījumi tiek atzīti ārpus Savienības un ka klīniskie pētījumi, kas veikti ārpus Savienības saskaņā ar starptautiskiem norādījumiem, var tikt atzīti saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(47)

Noteikumiem par klīniskajiem pētījumiem vajadzētu atbilst galvenajiem starptautiskajiem norādījumiem šajā jomā, piemēram, starptautiskajam standartam ISO 14155:2011 par labu klīnisko praksi cilvēkiem paredzēto medicīnisko ierīču klīniskajā izpētē
  vai visām turpmākajām tā versijām
  un Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, jaunāko redakciju, lai nodrošinātu, ka Savienībā veiktie klīniskie pētījumi tiek atzīti ārpus Savienības un ka klīniskie pētījumi, kas veikti ārpus Savienības saskaņā ar starptautiskiem norādījumiem, var tikt atzīti saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (47a) | Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas

   (7)

  15. pantā noteikts, ka pirms pētījuma uzsākšanas pētījuma protokols jāiesniedz izskatīšanai, komentāriem, norādījumiem un apstiprināšanai īpaši izveidotai pētniecības ētikas komisijai. Klīniskos pētījumus, kas var radīt apdraudējumu pētāmajām personām, drīkstētu atļaut veikt tikai pēc tam, kad tos ir novērtējusi un apstiprinājusi ētikas komiteja. Ziņotājai dalībvalstij un citām iesaistītajām dalībvalstīm būtu jārīkojas tā, lai attiecīgā kompetentā iestāde saņemtu ētikas komitejas apstiprinājumu par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47a)

Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijas

   (7)

  15. pantā noteikts, ka pirms pētījuma uzsākšanas pētījuma protokols jāiesniedz izskatīšanai, komentāriem, norādījumiem un apstiprināšanai īpaši izveidotai pētniecības ētikas komisijai. Klīniskos pētījumus, kas var radīt apdraudējumu pētāmajām personām, drīkstētu atļaut veikt tikai pēc tam, kad tos ir novērtējusi un apstiprinājusi ētikas komiteja. Ziņotājai dalībvalstij un citām iesaistītajām dalībvalstīm būtu jārīkojas tā, lai attiecīgā kompetentā iestāde saņemtu ētikas komitejas apstiprinājumu par klīniskās veiktspējas pētījuma protokolu.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

48.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48a) | Lai nodrošinātu pārredzamību, sponsoriem regulā noteiktajā termiņā būtu jāiesniedz klīniskā pētījuma rezultāti kopā ar nespeciālista veiktu kopsavilkumu. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus par nespeciālista kopsavilkuma sagatavošanu un klīniskā pētījuma ziņojuma nosūtīšanu. Komisijai būtu jāsagatavo pamatnostādnes par visu klīnisko pētījumu jēldatu pārvaldību un to apmaiņas atvieglošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48a)

Lai nodrošinātu pārredzamību, sponsoriem regulā noteiktajā termiņā būtu jāiesniedz klīniskā pētījuma rezultāti kopā ar nespeciālista veiktu kopsavilkumu. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus par nespeciālista kopsavilkuma sagatavošanu un klīniskā pētījuma ziņojuma nosūtīšanu. Komisijai būtu jāsagatavo pamatnostādnes par visu klīnisko pētījumu jēldatu pārvaldību un to apmaiņas atvieglošanu.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Sponsoriem par
  noteiktiem
  nevēlamiem notikumiem, kas notikuši klīnisko pētījumu laikā, būtu jāziņo attiecīgajām dalībvalstīm, kurām vajadzētu būt iespējai izbeigt vai uz laiku pārtraukt pētījumus, ja tās uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām personām nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni.
  Šī informācija būtu jāpaziņo
  pārējām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Sponsoriem par
  noteiktiem
  nevēlamiem notikumiem, kas notikuši klīnisko pētījumu laikā, būtu jāziņo attiecīgajām dalībvalstīm, kurām vajadzētu būt iespējai izbeigt vai uz laiku pārtraukt pētījumus, ja tās uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām personām nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni.
  Šī informācija būtu jāpaziņo
  pārējām dalībvalstīm.

| (50) | Sponsoriem par nevēlamiem notikumiem, kas notikuši klīnisko pētījumu laikā, būtu jāziņo attiecīgajām dalībvalstīm, kurām vajadzētu būt iespējai izbeigt vai uz laiku pārtraukt pētījumus, ja tās uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām personām nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni.
  Šādu informāciju paziņo
  pārējām dalībvalstīm
  , MDCG un Komisijai
  . |
| --- | --- |

(50)

Sponsoriem par nevēlamiem notikumiem, kas notikuši klīnisko pētījumu laikā, būtu jāziņo attiecīgajām dalībvalstīm, kurām vajadzētu būt iespējai izbeigt vai uz laiku pārtraukt pētījumus, ja tās uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai klīniskajā pētījumā līdzdalīgajām personām nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni.
  Šādu informāciju paziņo
  pārējām dalībvalstīm
  , MDCG un Komisijai
  .

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51a) | Attiecībā uz personām, kuras nespēj sniegt informētu piekrišanu, piemēram, bērniem un rīcībnespējīgām personām, būtu jāparedz stingri noteikumi atbilstoši līmenim, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/20/EK

   (8)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51a)

Attiecībā uz personām, kuras nespēj sniegt informētu piekrišanu, piemēram, bērniem un rīcībnespējīgām personām, būtu jāparedz stingri noteikumi atbilstoši līmenim, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/20/EK

   (8)

  .

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, būtu jāefektivizē medicīnisko ierīču vigilances sistēma, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Lai labāk aizsargātu veselību un drošību attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, būtu jāefektivizē medicīnisko ierīču vigilances sistēma, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem.

| (52) | Lai labāk aizsargātu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  veselību un drošību
  , tostarp atkritumu iznīcināšanas ķēdē,
  attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, būtu jāefektivizē medicīnisko ierīču vigilances sistēma, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem. |
| --- | --- |

(52)

Lai labāk aizsargātu
  veselības aprūpes speciālistu, pacientu, lietotāju un citu personu, kam ir saskare ar minētajām ierīcēm,
  veselību un drošību
  , tostarp atkritumu iznīcināšanas ķēdē,
  attiecībā uz tirgū pieejamām ierīcēm, būtu jāefektivizē medicīnisko ierīču vigilances sistēma, Savienības līmenī izveidojot centrālu portālu ziņošanai par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem ziņot par
  nopietniem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu.
  Kad nacionālās kompetentās iestādes apstiprina, ka noticis nopietns incidents, tām vajadzētu informēt ražotājus un dalīties ar informāciju ar līdzīgām iestādēm, lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem ziņot par
  nopietniem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu.
  Kad nacionālās kompetentās iestādes apstiprina, ka noticis nopietns incidents, tām vajadzētu informēt ražotājus un dalīties ar informāciju ar līdzīgām iestādēm, lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties
  .

| (53) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un pacientu informētību par to, cik svarīgi ir ziņot par incidentiem.
  Veselības aprūpes speciālistiem
  , lietotājiem
  un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem
  un spējīgiem
  ziņot par
  šādiem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu
  un vajadzības gadījumā garantējot anonimitāti
  .
  Lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties, nacionālajām kompetentajām iestādēm, apstiprinot, ka noticis nopietns incidents, būtu jāinformē ražotāji un attiecīgā gadījumā to meitasuzņēmumi un apakšuzņēmēji un jāsniedz informācija, izmantojot attiecīgo Eudamed elektronisko sistēmu
  . |
| --- | --- |

(53)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes speciālistu, lietotāju un pacientu informētību par to, cik svarīgi ir ziņot par incidentiem.
  Veselības aprūpes speciālistiem
  , lietotājiem
  un pacientiem vajadzētu būt tiesīgiem
  un spējīgiem
  ziņot par
  šādiem
  incidentiem valsts līmenī, izmantojot saskaņotu formātu
  un vajadzības gadījumā garantējot anonimitāti
  .
  Lai mazinātu iespējamību, ka šādi incidenti varētu atkārtoties, nacionālajām kompetentajām iestādēm, apstiprinot, ka noticis nopietns incidents, būtu jāinformē ražotāji un attiecīgā gadījumā to meitasuzņēmumi un apakšuzņēmēji un jāsniedz informācija, izmantojot attiecīgo Eudamed elektronisko sistēmu
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Paziņotu nopietnu incidentu novērtējumu un operatīvus koriģējošus drošuma pasākumus vajadzētu veikt valsts līmenī, taču gadījumos, kad ir notikuši līdzīgi incidenti vai operatīvi koriģējoši drošuma pasākumi ir jāveic vairākās dalībvalstīs, būtu jānodrošina koordinācija, lai varētu kopīgi izmantot resursus un nodrošināt konsekvenci attiecībā uz konkrēto koriģējošo pasākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Paziņotu nopietnu incidentu novērtējumu un operatīvus koriģējošus drošuma pasākumus vajadzētu veikt valsts līmenī, taču gadījumos, kad ir notikuši līdzīgi incidenti vai operatīvi koriģējoši drošuma pasākumi ir jāveic vairākās dalībvalstīs, būtu jānodrošina koordinācija, lai varētu kopīgi izmantot resursus un nodrošināt konsekvenci attiecībā uz konkrēto koriģējošo pasākumu.

| (54) | Paziņotu nopietnu incidentu novērtējumu un operatīvus koriģējošus drošuma pasākumus vajadzētu veikt valsts līmenī, taču gadījumos, kad ir notikuši līdzīgi incidenti vai operatīvi koriģējoši drošuma pasākumi ir jāveic vairākās dalībvalstīs, būtu jānodrošina koordinācija, lai varētu kopīgi izmantot resursus un nodrošināt konsekvenci attiecībā uz konkrēto koriģējošo pasākumu
  , un pārredzamas procedūras
  . |
| --- | --- |

(54)

Paziņotu nopietnu incidentu novērtējumu un operatīvus koriģējošus drošuma pasākumus vajadzētu veikt valsts līmenī, taču gadījumos, kad ir notikuši līdzīgi incidenti vai operatīvi koriģējoši drošuma pasākumi ir jāveic vairākās dalībvalstīs, būtu jānodrošina koordinācija, lai varētu kopīgi izmantot resursus un nodrošināt konsekvenci attiecībā uz konkrēto koriģējošo pasākumu
  , un pārredzamas procedūras
  .

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Ražotājiem saistībā ar medicīniskajām ierīcēm, kas klasificētas kā III klases ierīces, būtu regulāri jāpaziņo dati, kas ir būtiski riska un ieguvumu attiecības un iedarbības uz iedzīvotājiem noteikšanai, lai novērtētu, vai ir jāveic pasākumi saistībā ar attiecīgo medicīnisko ierīci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Ražotājiem saistībā ar medicīniskajām ierīcēm, kas klasificētas kā III klases ierīces, būtu regulāri jāpaziņo dati, kas ir būtiski riska un ieguvumu attiecības un iedarbības uz iedzīvotājiem noteikšanai, lai novērtētu, vai ir jāveic pasākumi saistībā ar attiecīgo medicīnisko ierīci.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | Nolūkā pastiprināt nacionālo kompetento iestāžu tiesības un pienākumus šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu šo iestāžu tirgus uzraudzības pasākumu efektīvu koordināciju un precizētu piemērojamās procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56)

Nolūkā pastiprināt nacionālo kompetento iestāžu tiesības un pienākumus šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu šo iestāžu tirgus uzraudzības pasākumu efektīvu koordināciju un precizētu piemērojamās procedūras.

| (56) | Nolūkā pastiprināt nacionālo kompetento iestāžu tiesības un pienākumus šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu šo iestāžu tirgus uzraudzības pasākumu efektīvu koordināciju un precizētu piemērojamās procedūras.
  Komisijai būtu skaidri jādefinē, kā šīs pārbaudes ir veicamas, lai nodrošinātu to pilnīgu un saskaņotu īstenošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(56)

Nolūkā pastiprināt nacionālo kompetento iestāžu tiesības un pienākumus šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par tirgus uzraudzību, lai nodrošinātu šo iestāžu tirgus uzraudzības pasākumu efektīvu koordināciju un precizētu piemērojamās procedūras.
  Komisijai būtu skaidri jādefinē, kā šīs pārbaudes ir veicamas, lai nodrošinātu to pilnīgu un saskaņotu īstenošanu Savienībā.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Dalībvalstis iekasē maksu
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Dalībvalstis iekasē maksu
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.

| (57) | Dalībvalstīm būtu jāiekasē maksa
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.
  Šīm maksām vajadzētu būt salīdzināmām visās dalībvalstīs, un tās būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

(57)

Dalībvalstīm būtu jāiekasē maksa
  par paziņoto institūciju iecelšanu un pārraudzību, lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās institūciju pārraudzības ilgtspējību un noteiktu vienlīdzīgus nosacījumus visām paziņotajām institūcijām.
  Šīm maksām vajadzētu būt salīdzināmām visās dalībvalstīs, un tās būtu jāpublisko.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (57a) | Dalībvalstis tiek aicinātas noteikt un īstenot nopietnas sankcijas pret ražotājiem, kuri nodarbojas ar krāpšanu un sniedz nepatiesu informāciju par medicīniskajām ierīcēm. Šīs sankcijas būtu jānosaka vismaz šādas krāpšanas vai maldināšanas ceļā gūto ieņēmumu apmērā. Sankcijas var ietvert brīvības atņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57a)

Dalībvalstis tiek aicinātas noteikt un īstenot nopietnas sankcijas pret ražotājiem, kuri nodarbojas ar krāpšanu un sniedz nepatiesu informāciju par medicīniskajām ierīcēm. Šīs sankcijas būtu jānosaka vismaz šādas krāpšanas vai maldināšanas ceļā gūto ieņēmumu apmērā. Sankcijas var ietvert brīvības atņemšanu.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par nacionālā līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par nacionālā līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību.

| (58) | Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu
  salīdzināmu
  līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību. |
| --- | --- |

(58)

Lai gan šai regulai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par valsts līmenī veiktiem pasākumiem, dalībvalstīm, pirms tās pieņem lēmumu par šo maksu
  salīdzināmu
  līmeni un struktūru, būtu jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis, lai nodrošinātu pārredzamību.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

58.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (58a) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par standarta maksām paziņotajām iestādēm, un šīm maksām vajadzētu būt salīdzināmām visās dalībvalstīs. Komisijai būtu jāsagatavo pamatnostādnes nolūkā sekmēt šo maksu salīdzināmību. Dalībvalstīm būtu jānosūta standarta maksu saraksts Komisijai un jānodrošina, ka to teritorijā reģistrētās paziņotās institūcijas publisko standarta maksu sarakstus attiecībā uz to veiktajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58a)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par standarta maksām paziņotajām iestādēm, un šīm maksām vajadzētu būt salīdzināmām visās dalībvalstīs. Komisijai būtu jāsagatavo pamatnostādnes nolūkā sekmēt šo maksu salīdzināmību. Dalībvalstīm būtu jānosūta standarta maksu saraksts Komisijai un jānodrošina, ka to teritorijā reģistrētās paziņotās institūcijas publisko standarta maksu sarakstus attiecībā uz to veiktajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (59) | Būtu jāizveido
  ekspertu komiteja Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa (
  MDCG), kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo Regulu un Regulu (ES) [.../...] par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59)

Būtu jāizveido
  ekspertu komiteja Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa (
  MDCG), kurā darbotos dalībvalstu ieceltas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un speciālās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo Regulu un Regulu (ES) [.../...] par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu.

| (59) | Būtu jāizveido MDCG, kurā darbotos dalībvalstu izraudzītas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un īpašās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) [.../...] par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu. |
| --- | --- |

(59)

Būtu jāizveido MDCG, kurā darbotos dalībvalstu izraudzītas personas, kas izraudzītas, ņemot vērā to lomu un īpašās zināšanas medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā, un kura pildītu uzdevumus, kas tai noteikti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) [.../...] par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, lai sniegtu konsultācijas Komisijai un palīdzētu Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt šīs regulas saskaņotu īstenošanu.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Komisijai vajadzētu sniegt zinātnisku, tehnisku un atbilstīgu loģistikas atbalstu nacionālajai koordinētājai iestādei un nodrošināt, ka Savienības līmenī ir efektīvi ieviesta uz drošiem zinātniskiem pierādījumiem balstīta medicīnisko ierīču regulatīvā sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Komisijai vajadzētu sniegt zinātnisku, tehnisku un atbilstīgu loģistikas atbalstu nacionālajai koordinētājai iestādei un nodrošināt, ka Savienības līmenī ir efektīvi ieviesta uz drošiem zinātniskiem pierādījumiem balstīta medicīnisko ierīču regulatīvā sistēma.

| (61) | Komisijai vajadzētu sniegt zinātnisku, tehnisku un atbilstīgu loģistikas atbalstu nacionālajai koordinētājai iestādei un nodrošināt, ka Savienības līmenī ir efektīvi
  un vienotā veidā
  ieviesta uz drošiem zinātniskiem pierādījumiem balstīta medicīnisko ierīču regulatīvā sistēma. |
| --- | --- |

(61)

Komisijai vajadzētu sniegt zinātnisku, tehnisku un atbilstīgu loģistikas atbalstu nacionālajai koordinētājai iestādei un nodrošināt, ka Savienības līmenī ir efektīvi
  un vienotā veidā
  ieviesta uz drošiem zinātniskiem pierādījumiem balstīta medicīnisko ierīču regulatīvā sistēma.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

63. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (63) | Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība, personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību (darījumdarbības brīvība) un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63)

Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība, personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību (darījumdarbības brīvība) un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

| (63) | Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā
  atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība,
  brīvprātīgas un informētas piekrišanas princips,
  personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību (darījumdarbības brīvība) un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(63)

Šajā regulā tiek ievērotas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā
  atzītās pamattiesības un principi, galvenokārt, cilvēka cieņa, personas neaizskaramība,
  brīvprātīgas un informētas piekrišanas princips,
  personas datu aizsardzība, mākslas un zinātnes brīvība (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), brīvība veikt uzņēmējdarbību (darījumdarbības brīvība) un tiesības uz īpašumu. Šī regula dalībvalstīm būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: izstrādājumi, uz ko attiecas šī regula un kas ir līdzīgi medicīniskām ierīcēm, taču ne vienmēr ir paredzēti medicīniskam mērķim; nonomateriāla definīcijas pielāgošana tehniskajai attīstībai un norisēm Savienības un starptautiskā līmenī; vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma, paziņotajām institūcijām noteikto
  obligāto
  prasību, klasifikācijas noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un klīnisko pētījumu apstiprinājuma saņemšanai iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem; UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskajiem pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: izstrādājumi, uz ko attiecas šī regula un kas ir līdzīgi medicīniskām ierīcēm, taču ne vienmēr ir paredzēti medicīniskam mērķim; nonomateriāla definīcijas pielāgošana tehniskajai attīstībai un norisēm Savienības un starptautiskā līmenī; vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma, paziņotajām institūcijām noteikto
  obligāto
  prasību, klasifikācijas noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un klīnisko pētījumu apstiprinājuma saņemšanai iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem; UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskajiem pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (64) | Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: izstrādājumi, uz ko attiecas šī regula un kas ir līdzīgi medicīniskām ierīcēm, taču ne vienmēr ir paredzēti medicīniskam mērķim; nonomateriāla definīcijas pielāgošana tehniskajai attīstībai un norisēm Savienības un starptautiskā līmenī; vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma, paziņotajām institūcijām noteikto prasību, klasifikācijas noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un klīnisko pētījumu apstiprinājuma saņemšanai iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem; UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskajiem pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra.
  Tomēr tādi šīs regulas pamatelementi kā vispārējās drošuma un veiktspējas prasības, norādījumi par tehnisko dokumentāciju un sertifikācijas prasības marķēšanai ar CE zīmi, kā arī jebkādi to grozījumi vai papildinājumi būtu jāparedz, izmantojot vienīgi parasto likumdošanas procedūru.
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(64)

Lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt aktus šādās jomās: izstrādājumi, uz ko attiecas šī regula un kas ir līdzīgi medicīniskām ierīcēm, taču ne vienmēr ir paredzēti medicīniskam mērķim; nonomateriāla definīcijas pielāgošana tehniskajai attīstībai un norisēm Savienības un starptautiskā līmenī; vispārīgo drošuma un veiktspējas prasību, tehniskajā dokumentācijā izklāstāmo elementu, ES atbilstības deklarācijas un paziņoto institūciju izdoto sertifikātu satura minimuma, paziņotajām institūcijām noteikto prasību, klasifikācijas noteikumu, atbilstības novērtēšanas procedūru un klīnisko pētījumu apstiprinājuma saņemšanai iesniedzamās dokumentācijas pielāgošana tehnikas sasniegumiem; UDI sistēmas izveide, informācija, kas jāsniedz, reģistrējot medicīniskās ierīces un atsevišķus uzņēmējus; par paziņoto institūciju veikto iecelšanu un pārraudzību iekasējamo maksu līmenis un struktūra; publiski pieejamā informācija par klīniskajiem pētījumiem; ES līmenī veicamu preventīvu veselības aizsardzības pasākumu pieņemšana; Eiropas Savienības references laboratoriju uzdevumi un kritēriji un par to sniegtajiem zinātniskajiem atzinumiem iekasējamo maksu līmenis un struktūra.
  Tomēr tādi šīs regulas pamatelementi kā vispārējās drošuma un veiktspējas prasības, norādījumi par tehnisko dokumentāciju un sertifikācijas prasības marķēšanai ar CE zīmi, kā arī jebkādi to grozījumi vai papildinājumi būtu jāparedz, izmantojot vienīgi parasto likumdošanas procedūru.
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

68. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (68) | Lai uzņēmēji,
  paziņotās institūcijas, dalībvalstis un Komisija
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām, ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu
  šim pielāgošanās procesam un
  organizatoriskajiem pasākumiem
  , kas veicami, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu
  . Lai izvairītos no medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai līdz regulas piemērošanas dienai saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(68)

Lai uzņēmēji,
  paziņotās institūcijas, dalībvalstis un Komisija
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām, ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu
  šim pielāgošanās procesam un
  organizatoriskajiem pasākumiem
  , kas veicami, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu
  . Lai izvairītos no medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai līdz regulas piemērošanas dienai saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju.

| (68) | Lai uzņēmēji,
  jo īpaši MVU,
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām
  un lai nodrošinātu pienācīgu tās piemērošanu
  , ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu
  veicamajiem
  organizatoriskajiem pasākumiem.
  Tomēr atsevišķas šīs regulas daļas, kas tieši skar dalībvalstis un Komisiju, būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk.
  Lai izvairītos no medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai līdz regulas piemērošanas dienai saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju.
  Turklāt piemērošanas dienā paziņotajām institūcijām, kas strādā ar III klases ierīcēm, ir pienākums sniegt paziņojumu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(68)

Lai uzņēmēji,
  jo īpaši MVU,
  varētu pielāgoties šīs regulas ieviestajām pārmaiņām
  un lai nodrošinātu pienācīgu tās piemērošanu
  , ir lietderīgi paredzēt pietiekamu pārejas periodu
  veicamajiem
  organizatoriskajiem pasākumiem.
  Tomēr atsevišķas šīs regulas daļas, kas tieši skar dalībvalstis un Komisiju, būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk.
  Lai izvairītos no medicīnisko ierīču iztrūkuma tirgū, ir īpaši svarīgi, lai līdz regulas piemērošanas dienai saskaņā ar jaunajām prasībām būtu iecelts pietiekams skaits paziņoto institūciju.
  Turklāt piemērošanas dienā paziņotajām institūcijām, kas strādā ar III klases ierīcēm, ir pienākums sniegt paziņojumu saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu tiek iedibināti noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz tādām medicīniskām ierīcēm un medicīnisko ierīču piederumiem, ko Savienībā laiž tirgū vai ekspluatācijā
  izmantošanai cilvēkiem
  . | Ar šo regulu tiek iedibināti noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz tādām
  cilvēkiem paredzētām
  medicīniskām ierīcēm, medicīnisko ierīču piederumiem
  un estētiskam nolūkam paredzētām medicīniskām ierīcēm,
  ko Savienībā laiž tirgū vai ekspluatācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu tiek iedibināti noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz tādām medicīniskām ierīcēm un medicīnisko ierīču piederumiem, ko Savienībā laiž tirgū vai ekspluatācijā
  izmantošanai cilvēkiem
  .

Ar šo regulu tiek iedibināti noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz tādām
  cilvēkiem paredzētām
  medicīniskām ierīcēm, medicīnisko ierīču piederumiem
  un estētiskam nolūkam paredzētām medicīniskām ierīcēm,
  ko Savienībā laiž tirgū vai ekspluatācijā.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā medicīniskās ierīces
  un
  medicīnisko ierīču piederumi turpmāk
  dēvēti
  par “ierīcēm”. | Šajā regulā medicīniskās ierīces, medicīnisko ierīču piederumi
  un estētiskam nolūkam paredzētas ierīces
  turpmāk
  dēvē
  par “ierīcēm”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā regulā medicīniskās ierīces
  un
  medicīnisko ierīču piederumi turpmāk
  dēvēti
  par “ierīcēm”.

Šajā regulā medicīniskās ierīces, medicīnisko ierīču piederumi
  un estētiskam nolūkam paredzētas ierīces
  turpmāk
  dēvē
  par “ierīcēm”.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | izstrādājumiem, kas satur c) un e) punktā neminētas tādas bioloģiskas vielas vai organismus vai sastāv no tiem, kuri ir dzīvotspējīgi, tostarp
  dzīviem mikroorganismiem
  ,
  baktērijām
  ,
  sēnītēm
  un
  vīrusiem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

izstrādājumiem, kas satur c) un e) punktā neminētas tādas bioloģiskas vielas vai organismus vai sastāv no tiem, kuri ir dzīvotspējīgi, tostarp
  dzīviem mikroorganismiem
  ,
  baktērijām
  ,
  sēnītēm
  un
  vīrusiem
  ;

| (f) | visiem
  izstrādājumiem, kas satur c) un e) apakšpunktā neminētas tādas bioloģiskas vielas vai organismus vai sastāv no tiem, kuri ir dzīvotspējīgi
  un savu paredzēto mērķi sasniedz, izmantojot farmakoloģiskus, imunoloģiskus vai metaboliskus līdzekļus
  , tostarp
  noteiktus dzīvus mikroorganismus
  ,
  baktērijas
  ,
  sēnītes
  un
  vīrusus
  ; |
| --- | --- |

(f)

visiem
  izstrādājumiem, kas satur c) un e) apakšpunktā neminētas tādas bioloģiskas vielas vai organismus vai sastāv no tiem, kuri ir dzīvotspējīgi
  un savu paredzēto mērķi sasniedz, izmantojot farmakoloģiskus, imunoloģiskus vai metaboliskus līdzekļus
  , tostarp
  noteiktus dzīvus mikroorganismus
  ,
  baktērijas
  ,
  sēnītes
  un
  vīrusus
  ;

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja ierīcē, kad to laiž tirgū vai izmanto saskaņā ar ražotāja priekšrakstiem, kā neatņemama daļa ietilpst viela, kura atsevišķā lietojumā atbilstoši Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punkta definīcijai būtu uzskatāma par zālēm, tostarp zāles, kas iegūtas no cilvēka asinīm vai cilvēka asins plazmas, kā definēts minētās direktīvas 1. panta 10. punktā, un ja šīs vielas iedarbība ir pakārtota ierīces darbībai, ierīci novērtē un atļauj saskaņā ar šo regulu. | Ja ierīcē, kad to laiž tirgū vai izmanto saskaņā ar ražotāja priekšrakstiem, kā neatņemama daļa ietilpst viela, kura atsevišķā lietojumā atbilstoši Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punkta definīcijai būtu uzskatāma par zālēm, tostarp zāles, kas iegūtas no cilvēka asinīm vai cilvēka asins plazmas, kā definēts minētās direktīvas 1. panta 10. punktā, un ja šīs vielas iedarbība ir pakārtota ierīces darbībai,
  pēc apspriešanās ar nacionālo zāļu aģentūru vai EMA
  ierīci novērtē un atļauj saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja ierīcē, kad to laiž tirgū vai izmanto saskaņā ar ražotāja priekšrakstiem, kā neatņemama daļa ietilpst viela, kura atsevišķā lietojumā atbilstoši Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punkta definīcijai būtu uzskatāma par zālēm, tostarp zāles, kas iegūtas no cilvēka asinīm vai cilvēka asins plazmas, kā definēts minētās direktīvas 1. panta 10. punktā, un ja šīs vielas iedarbība ir pakārtota ierīces darbībai, ierīci novērtē un atļauj saskaņā ar šo regulu.

Ja ierīcē, kad to laiž tirgū vai izmanto saskaņā ar ražotāja priekšrakstiem, kā neatņemama daļa ietilpst viela, kura atsevišķā lietojumā atbilstoši Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punkta definīcijai būtu uzskatāma par zālēm, tostarp zāles, kas iegūtas no cilvēka asinīm vai cilvēka asins plazmas, kā definēts minētās direktīvas 1. panta 10. punktā, un ja šīs vielas iedarbība ir pakārtota ierīces darbībai,
  pēc apspriešanās ar nacionālo zāļu aģentūru vai EMA
  ierīci novērtē un atļauj saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Šī regula nekavē Direktīvā 2002/98/EK un piecās atvasinātajās direktīvās paredzēto to pasākumu turpmāku piemērošanu, ar kuriem nosaka kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu. |
| | Direktīvas 2002/98/EK 10. panta (“Personāls”), 14. panta (“Izsekojamība”), 15. panta (“Nopietnu nevēlamu notikumu un blakusparādību paziņošana”), 19. panta (“Donoru pārbaude”) un 29. panta (“Tehniskās prasības un to pielāgošana tehnikas un zinātnes attīstībai”) noteikumi paredz nodrošināt donoru un pacientu drošību, un tādēļ šie spēkā esošie standarti tiek saglabāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Šī regula nekavē Direktīvā 2002/98/EK un piecās atvasinātajās direktīvās paredzēto to pasākumu turpmāku piemērošanu, ar kuriem nosaka kvalitātes un drošuma standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu.

Direktīvas 2002/98/EK 10. panta (“Personāls”), 14. panta (“Izsekojamība”), 15. panta (“Nopietnu nevēlamu notikumu un blakusparādību paziņošana”), 19. panta (“Donoru pārbaude”) un 29. panta (“Tehniskās prasības un to pielāgošana tehnikas un zinātnes attīstībai”) noteikumi paredz nodrošināt donoru un pacientu drošību, un tādēļ šie spēkā esošie standarti tiek saglabāti.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

1. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Medicīnisko ierīču regulējums Savienības līmenī neskar dalībvalstu tiesības brīvi izlemt, vai ierobežot kāda konkrēta ierīces veida izmantošanu saistībā ar aspektiem, uz kuriem šī regula neattiecas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.a
     
  Medicīnisko ierīču regulējums Savienības līmenī neskar dalībvalstu tiesības brīvi izlemt, vai ierobežot kāda konkrēta ierīces veida izmantošanu saistībā ar aspektiem, uz kuriem šī regula neattiecas.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos medicīniskos nolūkos: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos medicīniskos nolūkos:

| (1) | “medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos
  tiešos vai netiešos
  medicīniskos nolūkos: |
| --- | --- |

(1)

“medicīniska ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, reaģents, materiāls vai cita prece, kuru ražotājs paredzējis atsevišķai vai kombinētai izmantošanai cilvēkiem vienā vai vairākos šādos konkrētos
  tiešos vai netiešos
  medicīniskos nolūkos:

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai, ārstēšanai vai atvieglošanai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai, ārstēšanai vai atvieglošanai,

| — | slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai,
  prognozēšanai,
  ārstēšanai vai atvieglošanai, |
| --- | --- |

—

slimību diagnostikai, profilaksei, monitorēšanai,
  prognozēšanai,
  ārstēšanai vai atvieglošanai,

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| XV pielikuma sarakstā norādītos implantējamos izstrādājumus vai citus invazīvos izstrādājumus,
  ko paredzēts izmantot cilvēkiem,
  uzskata par medicīniskām ierīcēm neatkarīgi no tā, vai ražotājs tos ir paredzējis izmantot medicīniskos nolūkos; | XV pielikuma sarakstā 
  — kas nav uzskatāms par galīgu
   – norādītos
  cilvēkiem paredzētos
  implantējamos izstrādājumus vai citus invazīvos izstrādājumus,
  kā arī izstrādājumus, kuros izmanto ārējus fizikālus faktorus,
  šajā regulā uzskata par medicīniskām ierīcēm neatkarīgi no tā, vai ražotājs tos ir paredzējis izmantot medicīniskos nolūkos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

XV pielikuma sarakstā norādītos implantējamos izstrādājumus vai citus invazīvos izstrādājumus,
  ko paredzēts izmantot cilvēkiem,
  uzskata par medicīniskām ierīcēm neatkarīgi no tā, vai ražotājs tos ir paredzējis izmantot medicīniskos nolūkos;

XV pielikuma sarakstā 
  — kas nav uzskatāms par galīgu
   – norādītos
  cilvēkiem paredzētos
  implantējamos izstrādājumus vai citus invazīvos izstrādājumus,
  kā arī izstrādājumus, kuros izmanto ārējus fizikālus faktorus,
  šajā regulā uzskata par medicīniskām ierīcēm neatkarīgi no tā, vai ražotājs tos ir paredzējis izmantot medicīniskos nolūkos;

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “medicīniskas ierīces piederums” ir priekšmets, kas nav medicīniska ierīce, bet ko ražotājs ir paredzējis izmantošanai kopā ar vienu vai vairākām konkrētām medicīniskām ierīcēm, lai noteiktā veidā darītu iespējamu
  vai atbalstītu
  ierīces(-ču) izmantošanu atbilstoši tai/tām paredzētajam uzdevumam(-iem); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“medicīniskas ierīces piederums” ir priekšmets, kas nav medicīniska ierīce, bet ko ražotājs ir paredzējis izmantošanai kopā ar vienu vai vairākām konkrētām medicīniskām ierīcēm, lai noteiktā veidā darītu iespējamu
  vai atbalstītu
  ierīces(-ču) izmantošanu atbilstoši tai/tām paredzētajam uzdevumam(-iem);

| (2) | “medicīniskas ierīces piederums” ir priekšmets, kas nav medicīniska ierīce, bet ko ražotājs ir paredzējis izmantošanai kopā ar vienu vai vairākām konkrētām medicīniskām ierīcēm, lai noteiktā veidā darītu iespējamu ierīces(-ču) izmantošanu atbilstoši tai/tām paredzētajam uzdevumam(-iem)
  vai lai noteiktā veidā atbalstītu medicīniskās ierīces(-ču) funkcionalitāti, ņemot vērā tai/tām paredzēto nolūku(-s); |
| --- | --- |

(2)

“medicīniskas ierīces piederums” ir priekšmets, kas nav medicīniska ierīce, bet ko ražotājs ir paredzējis izmantošanai kopā ar vienu vai vairākām konkrētām medicīniskām ierīcēm, lai noteiktā veidā darītu iespējamu ierīces(-ču) izmantošanu atbilstoši tai/tām paredzētajam uzdevumam(-iem)
  vai lai noteiktā veidā atbalstītu medicīniskās ierīces(-ču) funkcionalitāti, ņemot vērā tai/tām paredzēto nolūku(-s);

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 2.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “estētiskam nolūkam paredzēta ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, materiāls, viela vai cits priekšmets, ko ražotājs ir paredzējis lietošanai atsevišķi vai kombinētā veidā cilvēku fiziskās ārienes modificēšanai bez terapeitiska vai atjaunojoša nolūka, implantējot to cilvēka ķermenī, piestiprinot acs ābola ārējai virsmai vai izmantojot audu vai šūnu reakcijas izraisīšanai ārējās vai iekšējās cilvēka ķermeņa daļās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

“estētiskam nolūkam paredzēta ierīce” ir jebkurš instruments, aparāts, ierīce, programmatūra, implants, materiāls, viela vai cits priekšmets, ko ražotājs ir paredzējis lietošanai atsevišķi vai kombinētā veidā cilvēku fiziskās ārienes modificēšanai bez terapeitiska vai atjaunojoša nolūka, implantējot to cilvēka ķermenī, piestiprinot acs ābola ārējai virsmai vai izmantojot audu vai šūnu reakcijas izraisīšanai ārējās vai iekšējās cilvēka ķermeņa daļās.

Tetovēšanā izmantojamos izstrādājumus un pīrsingu neuzskata par estētiskam nolūkam paredzētām ierīcēm;

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “pēc pasūtījuma izgatavota ierīce” ir jebkura tikai konkrēta pacienta
  lietošanai paredzēta ierīce, kas ir īpaši izgatavota
  atbilstoši rakstiskam priekšrakstam, kuru sniedzis ārsts, zobārsts vai jebkura cita saskaņā ar kvalifikāciju nacionālo tiesību aktu pilnvarota persona un kurā, šai personai uzņemoties atbildību, ir norādītas konkrētas konstruktīvās īpatnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

“pēc pasūtījuma izgatavota ierīce” ir jebkura tikai konkrēta pacienta
  lietošanai paredzēta ierīce, kas ir īpaši izgatavota
  atbilstoši rakstiskam priekšrakstam, kuru sniedzis ārsts, zobārsts vai jebkura cita saskaņā ar kvalifikāciju nacionālo tiesību aktu pilnvarota persona un kurā, šai personai uzņemoties atbildību, ir norādītas konkrētas konstruktīvās īpatnības.

| (3) | “pēc pasūtījuma izgatavota ierīce” ir jebkura
  ierīce, kuru atbilstoši kvalificēts speciālists ir izgatavojis
  tikai konkrēta pacienta
  individuālajām prasībām un vajadzībām
  .
  Jo īpaši pēc pasūtījuma var izgatavot ierīci
  atbilstoši rakstiskam priekšrakstam, kuru sniedzis ārsts, zobārsts vai jebkura cita saskaņā ar kvalifikāciju nacionālo tiesību aktu pilnvarota persona un kurā, šai personai uzņemoties atbildību, ir norādītas konkrētā izstrādājuma konstruktīvās īpatnības.
  Tomēr par pēc pasūtījuma izgatavotām ierīcēm neuzskata masveidā ražotas ierīces, kuras nepieciešams pielāgot atbilstoši ārsta, zobārsta vai jebkura cita profesionāla lietotāja īpašajām prasībām, un ierīces, kuras masveidā rūpnieciski ražotas pēc ārstu, zobārstu vai citu pilnvarotu personu rakstiskajiem priekšrakstiem
  ; |
| --- | --- |

(3)

“pēc pasūtījuma izgatavota ierīce” ir jebkura
  ierīce, kuru atbilstoši kvalificēts speciālists ir izgatavojis
  tikai konkrēta pacienta
  individuālajām prasībām un vajadzībām
  .
  Jo īpaši pēc pasūtījuma var izgatavot ierīci
  atbilstoši rakstiskam priekšrakstam, kuru sniedzis ārsts, zobārsts vai jebkura cita saskaņā ar kvalifikāciju nacionālo tiesību aktu pilnvarota persona un kurā, šai personai uzņemoties atbildību, ir norādītas konkrētā izstrādājuma konstruktīvās īpatnības.
  Tomēr par pēc pasūtījuma izgatavotām ierīcēm neuzskata masveidā ražotas ierīces, kuras nepieciešams pielāgot atbilstoši ārsta, zobārsta vai jebkura cita profesionāla lietotāja īpašajām prasībām, un ierīces, kuras masveidā rūpnieciski ražotas pēc ārstu, zobārstu vai citu pilnvarotu personu rakstiskajiem priekšrakstiem
  ;

Tomēr par pēc pasūtījuma izgatavotām ierīcēm neuzskata masveidā ražotas ierīces, kuras nepieciešams pielāgot atbilstoši ārsta, zobārsta vai jebkura cita profesionāla lietotāja īpašajām prasībām, un ierīces, kuras masveidā rūpnieciski ražotas pēc ārstu, zobārstu vai citu pilnvarotu personu rakstiskajiem priekšrakstiem
  ;

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “aktīva ierīce” ir jebkura ierīce, kuras darbība ir atkarīga no elektroenerģijas avota vai cita tādas enerģijas avota, kas nav smaguma spēka tieši radīta, un kura darbojas, mainot enerģijas blīvumu vai enerģiju pārveidojot. Par aktīvām ierīcēm nav uzskatāmas ierīces, kuru uzdevums ir starp aktīvo ierīci un slimnieku pārvadīt enerģiju, vielas vai citus elementus, neradot tajos ievērojamas pārmaiņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

“aktīva ierīce” ir jebkura ierīce, kuras darbība ir atkarīga no elektroenerģijas avota vai cita tādas enerģijas avota, kas nav smaguma spēka tieši radīta, un kura darbojas, mainot enerģijas blīvumu vai enerģiju pārveidojot. Par aktīvām ierīcēm nav uzskatāmas ierīces, kuru uzdevums ir starp aktīvo ierīci un slimnieku pārvadīt enerģiju, vielas vai citus elementus, neradot tajos ievērojamas pārmaiņas.

| (4) | “aktīva ierīce” ir jebkura ierīce, kuras darbība ir atkarīga no elektroenerģijas avota vai cita tādas enerģijas avota, kas nav
  cilvēka ķermeņa vai
  smaguma spēka tieši radīta, un kura darbojas, mainot enerģijas blīvumu vai enerģiju pārveidojot. Par aktīvām ierīcēm nav uzskatāmas ierīces, kuru uzdevums ir starp aktīvo ierīci un slimnieku pārvadīt enerģiju, vielas vai citus elementus, neradot tajos ievērojamas pārmaiņas. |
| --- | --- |

(4)

“aktīva ierīce” ir jebkura ierīce, kuras darbība ir atkarīga no elektroenerģijas avota vai cita tādas enerģijas avota, kas nav
  cilvēka ķermeņa vai
  smaguma spēka tieši radīta, un kura darbojas, mainot enerģijas blīvumu vai enerģiju pārveidojot. Par aktīvām ierīcēm nav uzskatāmas ierīces, kuru uzdevums ir starp aktīvo ierīci un slimnieku pārvadīt enerģiju, vielas vai citus elementus, neradot tajos ievērojamas pārmaiņas.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atsevišķu programmatūru uzskata par aktīvu ierīci; | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atsevišķu programmatūru uzskata par aktīvu ierīci;

svītrots

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 8. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “vienreiz lietojama ierīce” ir ierīce,
  ko
  paredzēts izmantot individuālam pacientam vienā vienīgā procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

“vienreiz lietojama ierīce” ir ierīce,
  ko
  paredzēts izmantot individuālam pacientam vienā vienīgā procedūrā.

| (8) | “vienreiz lietojama ierīce” ir ierīce,
  kuru
  paredzēts izmantot individuālam pacientam vienā vienīgā procedūrā un
  attiecībā uz kuru ir pārbaudīts un pierādīts, ka to nevar izmantot atkārtoti
  . |
| --- | --- |

(8)

“vienreiz lietojama ierīce” ir ierīce,
  kuru
  paredzēts izmantot individuālam pacientam vienā vienīgā procedūrā un
  attiecībā uz kuru ir pārbaudīts un pierādīts, ka to nevar izmantot atkārtoti
  .

Grozījums Nr. 357

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 8.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | “atkārtoti lietojama ierīce” ir ierīce, kas ir piemērota pārstrādāšanai un ko paredzēts izmantot vairākiem pacientiem vai vairākās procedūrās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

“atkārtoti lietojama ierīce” ir ierīce, kas ir piemērota pārstrādāšanai un ko paredzēts izmantot vairākiem pacientiem vai vairākās procedūrās;

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 9. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “vienreiz lietojama ierīce kritiskām vajadzībām” ir vienreiz lietojama ierīce, ko paredzēts izmantot ķirurģiski invazīvām medicīniskām procedūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

“vienreiz lietojama ierīce kritiskām vajadzībām” ir vienreiz lietojama ierīce, ko paredzēts izmantot ķirurģiski invazīvām medicīniskām procedūrām;

svītrots

Grozījums Nr. 354

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 10. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “paredzētais uzdevums” ir lietojums, kuram ierīce paredzēta saskaņā ar
  datiem, ko ražotājs ir sniedzis
  etiķetē, lietošanas pamācībās
  vai
  reklāmas vai tirdzniecības materiālos vai paziņojumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“paredzētais uzdevums” ir lietojums, kuram ierīce paredzēta saskaņā ar
  datiem, ko ražotājs ir sniedzis
  etiķetē, lietošanas pamācībās
  vai
  reklāmas vai tirdzniecības materiālos vai paziņojumos;

| (10) | “paredzētais uzdevums” ir lietojums, kuram ierīce paredzēta saskaņā ar
  klīnisko izvērtējumu, kas jāatspoguļo atbilstības sertifikātā, izstrādājuma
  etiķetē, lietošanas pamācībās
  un attiecīgā gadījumā
  reklāmas vai tirdzniecības materiālos vai paziņojumos; |
| --- | --- |

(10)

“paredzētais uzdevums” ir lietojums, kuram ierīce paredzēta saskaņā ar
  klīnisko izvērtējumu, kas jāatspoguļo atbilstības sertifikātā, izstrādājuma
  etiķetē, lietošanas pamācībās
  un attiecīgā gadījumā
  reklāmas vai tirdzniecības materiālos vai paziņojumos;

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 16. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, ka ierīci, kas nav pētāma ierīce,
  veicot komercdarbību,
  par samaksu vai par brīvu jebkādā veidā piegādā izplatīšanai, patēriņam vai lietošanai Savienības tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“darīt pieejamu tirgū” nozīmē, ka ierīci, kas nav pētāma ierīce,
  veicot komercdarbību,
  par samaksu vai par brīvu jebkādā veidā piegādā izplatīšanai, patēriņam vai lietošanai Savienības tirgū;

| (16) | “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, ka ierīci, kas nav pētāma ierīce, par samaksu vai par brīvu jebkādā veidā piegādā izplatīšanai, patēriņam vai lietošanai Savienības tirgū; |
| --- | --- |

(16)

“darīt pieejamu tirgū” nozīmē, ka ierīci, kas nav pētāma ierīce, par samaksu vai par brīvu jebkādā veidā piegādā izplatīšanai, patēriņam vai lietošanai Savienības tirgū;

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | “veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  vai sabiedrības veselības veicināšana
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

“veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana
  vai sabiedrības veselības veicināšana
  ;

| (24) | “veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana; |
| --- | --- |

(24)

“veselības iestāde” ir organizācija, kuras galvenais uzdevums ir pacientu aprūpe vai ārstēšana;

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 27. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | “pārstrādāšana” ir ar lietotu ierīci veikts process, kura mērķis ir darīt iespējamu tās drošu atkārtotu lietošanu un kurā ietilpst tīrīšana, dezinficēšana, sterilizēšana un saistītas procedūras, kā arī lietotās ierīces tehniskā un funkcionālā drošuma testēšana un atjaunošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

“pārstrādāšana” ir ar lietotu ierīci veikts process, kura mērķis ir darīt iespējamu tās drošu atkārtotu lietošanu un kurā ietilpst tīrīšana, dezinficēšana, sterilizēšana un saistītas procedūras, kā arī lietotās ierīces tehniskā un funkcionālā drošuma testēšana un atjaunošana.

| (27) | “pārstrādāšana” ir ar lietotu ierīci veikts process, kura mērķis ir darīt iespējamu tās drošu atkārtotu lietošanu un kurā ietilpst tīrīšana, dezinficēšana, sterilizēšana un saistītas procedūras, kā arī lietotās ierīces tehniskā un funkcionālā drošuma testēšana un atjaunošana.
  definīcija neietver regulāros ierīces apkopes pasākumus; |
| --- | --- |

(27)

“pārstrādāšana” ir ar lietotu ierīci veikts process, kura mērķis ir darīt iespējamu tās drošu atkārtotu lietošanu un kurā ietilpst tīrīšana, dezinficēšana, sterilizēšana un saistītas procedūras, kā arī lietotās ierīces tehniskā un funkcionālā drošuma testēšana un atjaunošana.
  definīcija neietver regulāros ierīces apkopes pasākumus;

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 31.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | “veiktspēja” ir ierīces tehniskie raksturlielumi, iedarbība un jebkādi ieguvumi, kas rodas, ierīci izmantojot atbilstoši tai paredzētajam nolūkam un saskaņā ar lietošanas pamācību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

“veiktspēja” ir ierīces tehniskie raksturlielumi, iedarbība un jebkādi ieguvumi, kas rodas, ierīci izmantojot atbilstoši tai paredzētajam nolūkam un saskaņā ar lietošanas pamācību;

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 31.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31b) | “ieguvums” ir medicīniskas ierīces radīta labvēlīga ietekme uz veselību, ņemot vērā klīniskus un neklīniskus datus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31b)

“ieguvums” ir medicīniskas ierīces radīta labvēlīga ietekme uz veselību, ņemot vērā klīniskus un neklīniskus datus;

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 32. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | “klīniska izvērtēšana” ir ar ierīci saistītu klīnisku datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai pārbaudītu ierīces drošumu
  un
  veiktspēju, to lietojot, kā paredzējis ražotājs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

“klīniska izvērtēšana” ir ar ierīci saistītu klīnisku datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai pārbaudītu ierīces drošumu
  un
  veiktspēju, to lietojot, kā paredzējis ražotājs;

| (32) | “klīniska izvērtēšana” ir ar ierīci saistītu klīnisku datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai pārbaudītu ierīces drošumu, veiktspēju
  un klīniskos ieguvumus
  , to lietojot, kā paredzējis ražotājs; |
| --- | --- |

(32)

“klīniska izvērtēšana” ir ar ierīci saistītu klīnisku datu novērtēšana un analīze, ko veic, lai pārbaudītu ierīces drošumu, veiktspēju
  un klīniskos ieguvumus
  , to lietojot, kā paredzējis ražotājs;

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 33. apakšpunkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Medicīnisko ierīču klīniskie pētījumi, kas saskaņā ar šo regulu ir obligāti, ietver izvēlētus klīniskos pētījumus attiecīgajā mērķgrupā un labi kontrolētus pētījumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Medicīnisko ierīču klīniskie pētījumi, kas saskaņā ar šo regulu ir obligāti, ietver izvēlētus klīniskos pētījumus attiecīgajā mērķgrupā un labi kontrolētus pētījumus;

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 36. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | “klīniskie dati” ir tāda ierīces lietošanā iegūta informācija par tās drošumu un veiktspēju, kuras avots ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

“klīniskie dati” ir tāda ierīces lietošanā iegūta informācija par tās drošumu un veiktspēju, kuras avots ir:

| (36) | “klīniskie dati” ir
  visa
  tāda ierīces lietošanā iegūta informācija par tās drošumu un veiktspēju, kuras avots ir: |
| --- | --- |

(36)

“klīniskie dati” ir
  visa
  tāda ierīces lietošanā iegūta informācija par tās drošumu un veiktspēju, kuras avots ir:

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 37. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | “sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniska pētījuma ierosināšanu un pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

“sponsors” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniska pētījuma ierosināšanu un pārvaldību;

| (37) | “atbalstītājs” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniska pētījuma ierosināšanu un pārvaldību,
  veikšanu vai finansēšanu
  ; |
| --- | --- |

(37)

“atbalstītājs” ir persona, uzņēmums, iestāde vai organizācija, kas uzņemas atbildību par klīniska pētījuma ierosināšanu un pārvaldību,
  veikšanu vai finansēšanu
  ;

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 37.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | “atbilstības novērtēšana” attiecībā uz klīnisku pētījumu ir atbildīgo iestāžu veikta attiecīgās oficiālās dokumentācijas, telpu un pierakstu pārbaude, kurā pārbauda arī pietiekama apdrošināšanas seguma esamību/attiecīgās oficiālās dokumentācijas, telpu un pierakstu, kā arī pietiekama apdrošināšanas seguma esamības pārbaude. Šo pārbaudi var veikt pie sponsora un/vai pētniecības iestādē vai arī citā vietā, kur atbildīgā iestāde uzskata par nepieciešamu veikt pārbaudi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

“atbilstības novērtēšana” attiecībā uz klīnisku pētījumu ir atbildīgo iestāžu veikta attiecīgās oficiālās dokumentācijas, telpu un pierakstu pārbaude, kurā pārbauda arī pietiekama apdrošināšanas seguma esamību/attiecīgās oficiālās dokumentācijas, telpu un pierakstu, kā arī pietiekama apdrošināšanas seguma esamības pārbaude. Šo pārbaudi var veikt pie sponsora un/vai pētniecības iestādē vai arī citā vietā, kur atbildīgā iestāde uzskata par nepieciešamu veikt pārbaudi;

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 37.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37b) | “ētikas komiteja” ir neatkarīga iestāde dalībvalstī, kuras sastāvā ir veselības aprūpes profesionāļi un ar medicīnu nesaistīti locekļi, tostarp vismaz viens pieredzējis, zinošs pacients vai pacienta pārstāvis. Šīs komitejas pienākums ir aizsargāt klīniskos pētījumos iesaistīto personu tiesības, drošību, fizisko un garīgo neaizskaramību un pilnībā pārredzamā veidā publiski garantēt šo aizsardzību. Ja šādos pētījumos ir iesaistīti nepilngadīgie, ētikas komitejā iekļauj vismaz vienu veselības aprūpes speciālistu ar zināšanām pediatrijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37b)

“ētikas komiteja” ir neatkarīga iestāde dalībvalstī, kuras sastāvā ir veselības aprūpes profesionāļi un ar medicīnu nesaistīti locekļi, tostarp vismaz viens pieredzējis, zinošs pacients vai pacienta pārstāvis. Šīs komitejas pienākums ir aizsargāt klīniskos pētījumos iesaistīto personu tiesības, drošību, fizisko un garīgo neaizskaramību un pilnībā pārredzamā veidā publiski garantēt šo aizsardzību. Ja šādos pētījumos ir iesaistīti nepilngadīgie, ētikas komitejā iekļauj vismaz vienu veselības aprūpes speciālistu ar zināšanām pediatrijā;

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 39. apakšpunkts – 2. ievilkums – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | hospitalizācija vai hospitalizācijas
  paildzināšana
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

hospitalizācija vai hospitalizācijas
  paildzināšana
  ,

| iii) | pacienta
  hospitalizācija vai hospitalizācijas
  laika pagarināšana
  , |
| --- | --- |

iii)

pacienta
  hospitalizācija vai hospitalizācijas
  laika pagarināšana
  ,

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 39. apakšpunkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | augļa distress, augļa bojāeja vai
  piedzimta anomālija
  vai iedzimts defekts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

augļa distress, augļa bojāeja vai
  piedzimta anomālija
  vai iedzimts defekts;

| — | augļa distress, augļa bojāeja vai
  iedzimta fiziska vai garīga nepilnība
  vai iedzimts defekts; |
| --- | --- |

—

augļa distress, augļa bojāeja vai
  iedzimta fiziska vai garīga nepilnība
  vai iedzimts defekts;

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 40. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | “ierīces nepilnība” ir
  jebkura pētāmas
  ierīces identitātes, kvalitātes, ilgizturības, uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija
  , lietošanas kļūmes
  vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

“ierīces nepilnība” ir
  jebkura pētāmas
  ierīces identitātes, kvalitātes, ilgizturības, uzticamības, drošuma vai veiktspējas nepietiekamība, arī disfunkcija
  , lietošanas kļūmes
  vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība.

| (40) | “ierīces nepilnība” ir
  šā punkta 1) līdz 6) apakšpunktā definētās
  ierīces identitātes, kvalitātes, ilgizturības, uzticamības, drošuma vai veiktspējas
  jebkāda
  nepietiekamība, arī disfunkcija vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība. |
| --- | --- |

(40)

“ierīces nepilnība” ir
  šā punkta 1) līdz 6) apakšpunktā definētās
  ierīces identitātes, kvalitātes, ilgizturības, uzticamības, drošuma vai veiktspējas
  jebkāda
  nepietiekamība, arī disfunkcija vai ražotāja sniegtās informācijas nepietiekamība.

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 48.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48a) | “nepieteikta inspekcija” ir inspekcija bez iepriekšēja brīdinājuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48a)

“nepieteikta inspekcija” ir inspekcija bez iepriekšēja brīdinājuma;

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma
  vai pēc pašas iniciatīvas
  ar īstenošanas aktiem var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa atbilst “medicīniskas ierīces” vai “medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. | 1.   Komisija
  pēc pašas iniciatīvas, izmantojot īstenošanas aktus un pamatojoties uz MDCG un MDAC atzinumiem, kas minēti attiecīgi 78. un 76.a pantā, var noteikt
  , vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa
  , ieskaitot robežproduktus,
  atbilst “medicīniskas ierīces” vai “medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai
  , vai arī tā to dara pēc dalībvalsts pieprasījuma
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. |
| 2.
     
  Komisija nodrošina, ka dalībvalstis, lai noteiktu izstrādājuma, to kategorijas vai grupas attiecīgo tiesisko statusu, apmainās ar speciālajām zināšanām tādās jomās kā medicīniskās ierīces, in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, cilvēka audi un šūnas, kosmētikas līdzekļi, biocīdi, pārtika un, ja vajadzīgs, citi produkti. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma
  vai pēc pašas iniciatīvas
  ar īstenošanas aktiem var noteikt, vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa atbilst “medicīniskas ierīces” vai “medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

1.   Komisija
  pēc pašas iniciatīvas, izmantojot īstenošanas aktus un pamatojoties uz MDCG un MDAC atzinumiem, kas minēti attiecīgi 78. un 76.a pantā, var noteikt
  , vai konkrēts izstrādājums, to kategorija vai grupa
  , ieskaitot robežproduktus,
  atbilst “medicīniskas ierīces” vai “medicīniskas ierīces piederuma” definīcijai
  , vai arī tā to dara pēc dalībvalsts pieprasījuma
  . Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

2.
     
  Komisija nodrošina, ka dalībvalstis, lai noteiktu izstrādājuma, to kategorijas vai grupas attiecīgo tiesisko statusu, apmainās ar speciālajām zināšanām tādās jomās kā medicīniskās ierīces, in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces, zāles, cilvēka audi un šūnas, kosmētikas līdzekļi, biocīdi, pārtika un, ja vajadzīgs, citi produkti.

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

II nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Kā ierīces dara pieejamas, uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Kā ierīces dara pieejamas, uzņēmēju pienākumi, marķēšana ar CE zīmi, brīva aprite

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vienā un tajā pašā veselības iestādē ražotas un izmantotas ierīces uzskata par ekspluatācijā nodotām ierīcēm. Ja šo ierīču ražošanu un izmantošanu reglamentē veselības iestādes vienotā kvalitātes pārvaldības sistēma, uz tām nav attiecināmi 18. pantā minētie noteikumi par CE zīmi un 23.–27. pantā noteiktie pienākumi. | 4.   Vienā un tajā pašā veselības iestādē ražotas un izmantotas ierīces uzskata par ekspluatācijā nodotām ierīcēm. Ja šo ierīču ražošanu un izmantošanu reglamentē veselības iestādes vienotā kvalitātes pārvaldības sistēma, uz tām nav attiecināmi 18. pantā minētie noteikumi par CE zīmi un 23.
  , 26. un
  27. pantā noteiktie pienākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Vienā un tajā pašā veselības iestādē ražotas un izmantotas ierīces uzskata par ekspluatācijā nodotām ierīcēm. Ja šo ierīču ražošanu un izmantošanu reglamentē veselības iestādes vienotā kvalitātes pārvaldības sistēma, uz tām nav attiecināmi 18. pantā minētie noteikumi par CE zīmi un 23.–27. pantā noteiktie pienākumi.

4.   Vienā un tajā pašā veselības iestādē ražotas un izmantotas ierīces uzskata par ekspluatācijā nodotām ierīcēm. Ja šo ierīču ražošanu un izmantošanu reglamentē veselības iestādes vienotā kvalitātes pārvaldības sistēma, uz tām nav attiecināmi 18. pantā minētie noteikumi par CE zīmi un 23.
  , 26. un
  27. pantā noteiktie pienākumi.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību un paredzētos lietotājus vai pacientus, groza vai papildina I pielikuma vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, kā arī ražotāja sniegto informāciju. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību un paredzētos lietotājus vai pacientus, groza vai papildina I pielikuma vispārīgās drošuma un veiktspējas prasības, kā arī ražotāja sniegto informāciju.

svītrots

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ierīce, kas fiziskai personai vai Savienībā dibinātai juridiskai personai piedāvāta, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumu, kurš definēts Direktīvas 98/34/EK 1. panta 2. punktā, vēlākais tirgū laišanas
  brīdī
  atbilst šīs regulas prasībām. | 1.   Ierīce, kas fiziskai personai vai Savienībā dibinātai juridiskai personai piedāvāta, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumu, kurš definēts Direktīvas 98/34/EK 1. panta 2. punktā, vēlākais
  līdz
  tirgū laišanas
  dienai
  atbilst šīs regulas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ierīce, kas fiziskai personai vai Savienībā dibinātai juridiskai personai piedāvāta, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumu, kurš definēts Direktīvas 98/34/EK 1. panta 2. punktā, vēlākais tirgū laišanas
  brīdī
  atbilst šīs regulas prasībām.

1.   Ierīce, kas fiziskai personai vai Savienībā dibinātai juridiskai personai piedāvāta, izmantojot informācijas sabiedrības pakalpojumu, kurš definēts Direktīvas 98/34/EK 1. panta 2. punktā, vēlākais
  līdz
  tirgū laišanas
  dienai
  atbilst šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošina distances saziņu, saņemot kompetentās iestādes pieprasījumu, ir pienākums atklāt detalizētus datus par struktūrām, kas ir iesaistītas tālpārdošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a

Pakalpojumu sniedzējiem, kuri nodrošina distances saziņu, saņemot kompetentās iestādes pieprasījumu, ir pienākums atklāt detalizētus datus par struktūrām, kas ir iesaistītas tālpārdošanā.

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Aizliegts tirgot, ieviest, izplatīt, piegādāt un darīt pieejamus tādus izstrādājumus, kuru nosaukumi, marķējums vai lietošanas instrukcijas var maldināt lietotājus par izstrādājuma īpašībām un iedarbību šādā veidā: |
| | a) | piedēvējot izstrādājumiem tādas īpašības, funkcijas un iedarbību, kādas tiem nav; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Aizliegts tirgot, ieviest, izplatīt, piegādāt un darīt pieejamus tādus izstrādājumus, kuru nosaukumi, marķējums vai lietošanas instrukcijas var maldināt lietotājus par izstrādājuma īpašībām un iedarbību šādā veidā:

a)

piedēvējot izstrādājumiem tādas īpašības, funkcijas un iedarbību, kādas tiem nav;

| b) | radot maldīgu iespaidu, ka, izmantojot šo izstrādājumu, ārstēšana vai diagnoze būs sekmīga, vai neinformējot par iespējamo risku, kas saistīts ar izstrādājuma lietošanu tam paredzētajā veidā vai ilgāk, nekā paredzēts; |
| --- | --- |

b)

radot maldīgu iespaidu, ka, izmantojot šo izstrādājumu, ārstēšana vai diagnoze būs sekmīga, vai neinformējot par iespējamo risku, kas saistīts ar izstrādājuma lietošanu tam paredzētajā veidā vai ilgāk, nekā paredzēts;

| c) | apgalvojot, ka izstrādājumam ir tādi lietošanas veidi vai īpašības, kādas nebija paziņotas atbilstības novērtējuma veikšanas laikā. |
| --- | --- |

c)

apgalvojot, ka izstrādājumam ir tādi lietošanas veidi vai īpašības, kādas nebija paziņotas atbilstības novērtējuma veikšanas laikā.

Reklāmas materiāli, prezentācijas un informācija par izstrādājumiem nedrīkst maldināt pirmajā daļā minētajā veidā.

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  attiecīgie saskaņotie standarti nav pietiekami
  , Komisija ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XIII pielikumā aprakstīto klīnisko izvērtēšanu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī
  ja ir nepieciešams novērst sabiedrības veselības apdraudējumu
  , Komisija
  pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC
  ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XIII pielikumā aprakstīto klīnisko izvērtēšanu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| | 1.a
     
  Pirms pieņemt 1. punktā minēto KTS, Komisija nodrošina, ka KTS ir izstrādāta ar attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgu atbalstu un saskaņota ar Eiropas un starptautisko standartizācijas sistēmu. KTS ir saskaņotas, ja tās nav pretrunā Eiropas standartiem, proti, ja tās attiecas uz jomām, kurās nav saskaņoto standartu, ja nav paredzama jaunu Eiropas standartu pieņemšana atbilstošā laika periodā, ja esošie standarti nav ieviesti tirgū vai ja šie standarti ir morāli novecojuši, vai ja saskaņā ar vigilances vai uzraudzības datiem ir pierādīts, ka tie nepārprotami ir nepietiekami, kā arī, ja atbilstošā laika periodā nav paredzama tehnisko specifikāciju transponēšana Eiropas standartizācijas dokumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja
  attiecīgie saskaņotie standarti nav pietiekami
  , Komisija ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XIII pielikumā aprakstīto klīnisko izvērtēšanu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.   Ja saskaņotu standartu nav vai arī
  ja ir nepieciešams novērst sabiedrības veselības apdraudējumu
  , Komisija
  pēc apspriešanās ar MDCG un MDAC
  ir pilnvarota attiecībā uz I pielikumā izklāstītajām vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, II pielikumā izklāstīto tehnisko dokumentāciju vai XIII pielikumā aprakstīto klīnisko izvērtēšanu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū pieņemt kopīgu tehnisku specifikāciju (KTS). KTS pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 88. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.a
     
  Pirms pieņemt 1. punktā minēto KTS, Komisija nodrošina, ka KTS ir izstrādāta ar attiecīgo ieinteresēto personu pienācīgu atbalstu un saskaņota ar Eiropas un starptautisko standartizācijas sistēmu. KTS ir saskaņotas, ja tās nav pretrunā Eiropas standartiem, proti, ja tās attiecas uz jomām, kurās nav saskaņoto standartu, ja nav paredzama jaunu Eiropas standartu pieņemšana atbilstošā laika periodā, ja esošie standarti nav ieviesti tirgū vai ja šie standarti ir morāli novecojuši, vai ja saskaņā ar vigilances vai uzraudzības datiem ir pierādīts, ka tie nepārprotami ir nepietiekami, kā arī, ja atbilstošā laika periodā nav paredzama tehnisko specifikāciju transponēšana Eiropas standartizācijas dokumentos.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina II pielikumā izklāstītās tehniskās dokumentācijas elementus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tehnikas attīstību, groza vai papildina II pielikumā izklāstītās tehniskās dokumentācijas elementus.

svītrots

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

8. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības gaitā konstatē, ka ir nepieciešams koriģējošs pasākums, ražotājs īsteno attiecīgus pasākumus. | Ja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības gaitā konstatē, ka ir nepieciešams koriģējošs pasākums, ražotājs īsteno attiecīgus pasākumus
  , tostarp nekavējoties informē Eudamed, kā paredzēts 27. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības gaitā konstatē, ka ir nepieciešams koriģējošs pasākums, ražotājs īsteno attiecīgus pasākumus.

Ja pēc laišanas tirgū veiktās uzraudzības gaitā konstatē, ka ir nepieciešams koriģējošs pasākums, ražotājs īsteno attiecīgus pasākumus
  , tostarp nekavējoties informē Eudamed, kā paredzēts 27. pantā
  .

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

8. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir. | 8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus
  , importētājus
  un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir.

8.   Ražotājs, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir laidis tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecīgi panāktu minētā izstrādājuma atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Tas attiecīgi informē izplatītājus
  , importētājus
  un pilnvaroto pārstāvi, ja tāds ir.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

8. pants – 9. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja kompetentā iestāde uzskata vai tai ir pamats domāt, ka ierīce ir radījusi kaitējumu, tā nodrošina (ja tas jau nav noteikts valstī notikušā tiesas prāvā vai ar tiesas lēmumu), ka iespējami cietušais lietotājs, lietotāja tiesību pārņēmējs, lietotāja veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis lietotājam nodarītais kaitējums, var pieprasīt pirmajā daļā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim, vienlaikus pienācīgi ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja kompetentā iestāde uzskata vai tai ir pamats domāt, ka ierīce ir radījusi kaitējumu, tā nodrošina (ja tas jau nav noteikts valstī notikušā tiesas prāvā vai ar tiesas lēmumu), ka iespējami cietušais lietotājs, lietotāja tiesību pārņēmējs, lietotāja veselības apdrošināšanas sabiedrība vai citas trešās personas, kuras ietekmējis lietotājam nodarītais kaitējums, var pieprasīt pirmajā daļā minēto informāciju ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim, vienlaikus pienācīgi ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības.

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

8. pants – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Pirms laist medicīnisku ierīci tirgū, ražotāji nodrošina, ka to civiltiesiskā atbildība ir apdrošināta un apdrošināšanas segums attiecas uz jebkuru kaitējumu pacientiem vai lietotājiem, kam par iemeslu bijis tieši medicīniskās ierīces ražošanas defekts, turklāt apdrošināšanas seguma līmenis ir proporcionāls iespējamam riskam, kas saistīts ar ražoto medicīnisko ierīci, un atbilst Padomes Direktīvai 85/374/EEK

   (9)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.a
     
  Pirms laist medicīnisku ierīci tirgū, ražotāji nodrošina, ka to civiltiesiskā atbildība ir apdrošināta un apdrošināšanas segums attiecas uz jebkuru kaitējumu pacientiem vai lietotājiem, kam par iemeslu bijis tieši medicīniskās ierīces ražošanas defekts, turklāt apdrošināšanas seguma līmenis ir proporcionāls iespējamam riskam, kas saistīts ar ražoto medicīnisko ierīci, un atbilst Padomes Direktīvai 85/374/EEK

   (9)

  .

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 1. daļa – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | ka ražotājs ir identificējams un tam ir tehniskas, zinātniskas un finansiālas iespējas ražot medicīnisku ierīci, kas atbilst šai regulai, un ka importētāji dara pieejamu nacionālajām iestādēm, kā arī publicē savā tīmekļa vietnē ziņojumu par izvērtēšanas procedūrām, kuras apliecina ražotāja zinātību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-a)

ka ražotājs ir identificējams un tam ir tehniskas, zinātniskas un finansiālas iespējas ražot medicīnisku ierīci, kas atbilst šai regulai, un ka importētāji dara pieejamu nacionālajām iestādēm, kā arī publicē savā tīmekļa vietnē ziņojumu par izvērtēšanas procedūrām, kuras apliecina ražotāja zinātību.

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 1. daļa – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | ražotājs ir noformējis atbilstīgu civiltiesisko apdrošināšanu ar piemērotu segumu atbilstoši 8. panta 10.a punktam, ja vien pats importētājs nenodrošina pietiekamu segumu, kas atbilst tādām pašām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

ražotājs ir noformējis atbilstīgu civiltiesisko apdrošināšanu ar piemērotu segumu atbilstoši 8. panta 10.a punktam, ja vien pats importētājs nenodrošina pietiekamu segumu, kas atbilst tādām pašām prasībām.

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

11. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   
  Importētājs
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tas
  ir
  laidis
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  veic koriģējošos pasākumus
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tas
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tas
  ierīci
  darījis
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem
  veiktiem
  koriģējošiem pasākumiem. | 7.   
  Importētāji
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tie
  ir
  laiduši
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un, ja nepieciešams, tā pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  nodrošina, ka tiek veikti koriģējošie pasākumi
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus
  , un īsteno šos pasākumus
  . Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tie
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tie
  ierīci
  darījuši
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem koriģējošiem pasākumiem
  , ko tie īstenojuši
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   
  Importētājs
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tas
  ir
  laidis
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un viņa pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  veic koriģējošos pasākumus
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus. Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tas
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tas
  ierīci
  darījis
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem
  veiktiem
  koriģējošiem pasākumiem.

7.   
  Importētāji
  , kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka ierīce, kuru
  tie
  ir
  laiduši
  tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties informē ražotāju un, ja nepieciešams, tā pilnvaroto pārstāvi un attiecīgā gadījumā
  nodrošina, ka tiek veikti koriģējošie pasākumi
  , kas nepieciešami, lai panāktu minētās ierīces atbilstību, to izņemtu vai atsauktu no tirgus
  , un īsteno šos pasākumus
  . Ja ierīce rada apdraudējumu,
  tie
  arī nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, kurās
  tie
  ierīci
  darījuši
  pieejamu, un attiecīgā gadījumā paziņoto institūciju, kas minētajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izsniegusi sertifikātu, sīkāk informējot jo īpaši par neatbilstību un jebkādiem koriģējošiem pasākumiem
  , ko tie īstenojuši
  .

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ražotājs un attiecīgā gadījumā importētājs ir nodrošinājuši atbilstību
  attiecīgi 24. pantā un
  11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ražotājs un attiecīgā gadījumā importētājs ir nodrošinājuši atbilstību
  attiecīgi 24. pantā un
  11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām.

| (c) | ražotājs un attiecīgā gadījumā importētājs ir nodrošinājuši atbilstību 11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

(c)

ražotājs un attiecīgā gadījumā importētājs ir nodrošinājuši atbilstību 11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām.

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem. | 4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai
  to attiecīgo darbību robežās
  tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem.

4.   Izplatītājs, kas uzskata vai kam ir pamats uzskatīt, ka ierīce, kuru tas ir darījis pieejamu tirgū, nav atbilstīga šai regulai, nekavējoties par to informē ražotāju un attiecīgā gadījumā viņa pilnvaroto pārstāvi un importētāju un gādā, lai
  to attiecīgo darbību robežās
  tiktu veikti vajadzīgie koriģējošie pasākumi, kas nodrošinātu minētās ierīces atbilstību, tās izņemšanu vai atsaukšanu no tirgus, ja nepieciešams. Ja ierīce rada apdraudējumu, izplatītājs nekavējoties arī informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tas ierīci ir darījis pieejamu, sīkāk jo īpaši informējot par neatbilstību un par jebkādiem veiktiem koriģējošiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona | Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona |
| 1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas zināšanas
  medicīnisko ierīču jomā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām: | 1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  nepieciešamās zināšanas
  medicīnisko ierīču jomā.
  Nepieciešamās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām: |
| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona

Par normatīvo atbilstību atbildīgā persona

1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas zināšanas
  medicīnisko ierīču jomā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

1.   Ražotājam savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  nepieciešamās zināšanas
  medicīnisko ierīču jomā.
  Nepieciešamās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ;

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā;

| (b) | piecu
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

piecu
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

| (b) | triju
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

triju
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

Neskarot nacionālās tiesību normas tādos jautājumos kā profesionālā kvalifikācija, pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotāji pirmajā apakšpunktā minētās speciālās zināšanas var pierādīt ar vismaz divu gadu profesionālu pieredzi attiecīgajā ražošanas jomā.

Neskarot nacionālās tiesību normas tādos jautājumos kā profesionālā kvalifikācija, pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotāji pirmajā apakšpunktā minētās speciālās zināšanas var pierādīt ar vismaz divu gadu profesionālu pieredzi attiecīgajā ražošanas jomā.

Šis punkts neattiecas uz tiem pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, kas ir mikrouzņēmumi, kuri definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK.

Šis punkts neattiecas uz tiem pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotājiem, kas ir mikrouzņēmumi, kuri definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK.

2.   
  Kvalificētā
  persona ir atbildīga par to, lai būtu nodrošināti vismaz šādi nosacījumi:

2.   
  Par normatīvo atbilstību atbildīgā
  persona ir atbildīga par to, lai būtu nodrošināti vismaz šādi nosacījumi:

| (a) | pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība; |
| --- | --- |

(a)

pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība;

| (a) | pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība; |
| --- | --- |

(a)

pirms partijas izlaišanas ir pienācīgi novērtēta ierīču atbilstība;

| (b) | ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija; |
| --- | --- |

(b)

ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija;

| (b) | ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija; |
| --- | --- |

(b)

ir izstrādāta un tiek atjaunināta tehniskā dokumentācija un atbilstības deklarācija;

| (c) | ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 61.–66. pantu; |
| --- | --- |

(c)

ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 61.–66. pantu;

| (c) | ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 61.–66. pantu; |
| --- | --- |

(c)

ir izpildīti ziņošanas pienākumi saskaņā ar 61.–66. pantu;

| (d) | attiecībā uz pētāmajām ierīcēm ir izdota XIV pielikuma II nodaļas 4.1. punktā minētā deklarācija. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz pētāmajām ierīcēm ir izdota XIV pielikuma II nodaļas 4.1. punktā minētā deklarācija.

| (d) | attiecībā uz pētāmajām ierīcēm ir izdota XIV pielikuma II nodaļas 4.1. punktā minētā deklarācija. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz pētāmajām ierīcēm ir izdota XIV pielikuma II nodaļas 4.1. punktā minētā deklarācija.

Ja par normatīvo atbilstību saskaņā ar 1. un 2. punktu ir atbildīgas vairākas personas, to attiecīgās atbildības jomas nosaka rakstiski.

3.   
  Kvalificētajai
  personai ražotāja organizācijā nav nekādu šķēršļu attiecībā uz savu pienākumu pienācīgu pildīšanu.

3.   
  Par normatīvo atbilstību atbildīgajai
  personai ražotāja organizācijā nav nekādu šķēršļu attiecībā uz savu pienākumu pienācīgu pildīšanu.

4.   Pilnvarotajam pārstāvim savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  kvalificēta
  persona, kam ir
  speciālas
  zināšanas par reglamentējošām prasībām attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm Savienībā.
  Speciālās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

4.   Pilnvarotajam pārstāvim savā organizācijā ir pieejama vismaz viena
  par normatīvo atbilstību atbildīga
  persona, kam ir
  nepieciešamās
  zināšanas par reglamentējošām prasībām attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm Savienībā.
  Nepieciešamās
  zināšanas pierāda ar kādu no šādām kvalifikācijām:

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  jurisprudencē
  , dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  jurisprudencē
  , dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā
  , un vismaz divu gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās
  ;

| (a) | diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā; |
| --- | --- |

(a)

diploms, sertifikāts vai citi pierādījumi par oficiālu kvalifikāciju, kas piešķirta pēc universitātes grāda iegūšanas vai līdzvērtīga mācību kursa pabeigšanas
  tiesību zinātnēs,
  dabaszinātnēs, medicīnā, farmācijā, inženierzinātnēs vai citā attiecīgā disciplīnā;

| (b) | piecu
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

piecu
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

| (b) | triju
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

(b)

triju
  gadu profesionāla pieredze ar medicīniskām ierīcēm saistītās reglamentēšanas lietās vai ar tām saistītās kvalitātes pārvaldības sistēmās.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izplatītājs, importētājs vai cita fiziska vai juridiska persona uzņemas ražotājam saistošos pienākumus saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu tikai tad, ja attiecīgā ierīce ir ražota ārpus Eiropas Savienības. Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas Savienībā, pietiekams ir ražotāja apliecinājums par šīs regulas noteikumu ievērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izplatītājs, importētājs vai cita fiziska vai juridiska persona uzņemas ražotājam saistošos pienākumus saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu tikai tad, ja attiecīgā ierīce ir ražota ārpus Eiropas Savienības. Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas Savienībā, pietiekams ir ražotāja apliecinājums par šīs regulas noteikumu ievērošanu.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pirms 3. punktā minētais izplatītājs vai importētājs no jauna marķēto vai pārpakoto ierīci dara pieejamu, tas informē ražotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā paredzējis ierīci darīt pieejamu, un pēc pieprasījuma tiem iesniedz no jauna marķētās vai pārpakotās ierīces paraugu
  vai maketu
  , tostarp tulkotās etiķetes un lietošanas pamācības. Tas kompetentajai iestādei iesniedz sertifikātu, kuru izsniegusi kāda no 29. pantā minētajām paziņotajām institūcijām, kurš ir paredzēts tāda veida ierīcēm, ar ko veic 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos pasākumus, un kurš apliecina, ka kvalitātes pārvaldības sistēma atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām. | 4.   
  Vismaz 28 kalendārās dienas
  pirms 3. punktā minētais izplatītājs vai importētājs no jauna marķēto vai pārpakoto ierīci dara pieejamu, tas informē ražotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā paredzējis ierīci darīt pieejamu, un pēc pieprasījuma tiem iesniedz no jauna marķētās vai pārpakotās ierīces paraugu, tostarp tulkotās etiķetes un lietošanas pamācības.
  Šajā pašā 28 kalendāro dienu termiņā
  tas kompetentajai iestādei iesniedz sertifikātu, kuru izsniegusi kāda no 29. pantā minētajām pilnvarotajām iestādēm, kurš ir paredzēts tāda veida ierīcēm, ar ko veic 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos pasākumus, un kurš apliecina, ka kvalitātes pārvaldības sistēma atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Pirms 3. punktā minētais izplatītājs vai importētājs no jauna marķēto vai pārpakoto ierīci dara pieejamu, tas informē ražotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā paredzējis ierīci darīt pieejamu, un pēc pieprasījuma tiem iesniedz no jauna marķētās vai pārpakotās ierīces paraugu
  vai maketu
  , tostarp tulkotās etiķetes un lietošanas pamācības. Tas kompetentajai iestādei iesniedz sertifikātu, kuru izsniegusi kāda no 29. pantā minētajām paziņotajām institūcijām, kurš ir paredzēts tāda veida ierīcēm, ar ko veic 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos pasākumus, un kurš apliecina, ka kvalitātes pārvaldības sistēma atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām.

4.   
  Vismaz 28 kalendārās dienas
  pirms 3. punktā minētais izplatītājs vai importētājs no jauna marķēto vai pārpakoto ierīci dara pieejamu, tas informē ražotāju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā paredzējis ierīci darīt pieejamu, un pēc pieprasījuma tiem iesniedz no jauna marķētās vai pārpakotās ierīces paraugu, tostarp tulkotās etiķetes un lietošanas pamācības.
  Šajā pašā 28 kalendāro dienu termiņā
  tas kompetentajai iestādei iesniedz sertifikātu, kuru izsniegusi kāda no 29. pantā minētajām pilnvarotajām iestādēm, kurš ir paredzēts tāda veida ierīcēm, ar ko veic 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos pasākumus, un kurš apliecina, ka kvalitātes pārvaldības sistēma atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | svītrots |
| Vienreiz lietojamas ierīces un to pārstrādāšana | |
| 1.
     
  Ikvienu fizisku vai juridisku personu, kas pārstrādā vienreiz lietojamu ierīci, lai to darītu piemērotu turpmākai izmantošanai Savienībā, uzskata par pārstrādātās ierīces ražotāju, un tas uzņemas pienākumus, kas ar šo regulu noteikti ražotājiem. | |
| 2.
     
  Pārstrādāt var tikai tādas vienreiz lietojamas ierīces, kas ir laistas Savienības tirgū saskaņā ar šo regulu vai pirms [šīs regulas piemērošanas diena] saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK vai Direktīvu 93/42/EEK. | |
| 3.
     
  Ja tiek pārstrādātas kritiskām vajadzībām paredzētas vienreiz lietojamas ierīces, drīkst veikt tikai tādu pārstrādāšanu, kas saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem uzskatāma par drošu. | |
| 4.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem iedibina un regulāri atjaunina kritiskām vajadzībām paredzētu tādu vienreiz lietojamo ierīču kategoriju vai grupu sarakstu, kuras atļauts pārstrādāt saskaņā ar 3. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. | |
| 5.
     
  Šā panta 1. punktā minētās juridiskās vai fiziskās personas nosaukumu vai vārdu un adresi un citu I pielikuma 19. iedaļai atbilstošu attiecīgo informāciju norāda uz etiķetes un attiecīgā gadījumā pārstrādātās ierīces lietošanas pamācībā. | |
| Sākotnējās vienreiz lietojamās ierīces ražotāja nosaukumu un adresi vairs nenorāda uz etiķetes, taču tos min pārstrādātās ierīces lietošanas pamācībā. | |
| 6.
     
  Dalībvalsts var uzturēt vai ieviest nacionālas tiesību normas, kas tās teritorijā, pamatojoties uz sabiedrības veselības aizsardzības īpatnībām attiecīgajā valstī, aizliedz šādas darbības: | |
| (a) | vienreiz lietojamas ierīces pārstrādāt un tās nosūtīt uz citu dalībvalsti vai uz trešu valsti pārstrādāšanas nolūkā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15. pants

svītrots

Vienreiz lietojamas ierīces un to pārstrādāšana

1.
     
  Ikvienu fizisku vai juridisku personu, kas pārstrādā vienreiz lietojamu ierīci, lai to darītu piemērotu turpmākai izmantošanai Savienībā, uzskata par pārstrādātās ierīces ražotāju, un tas uzņemas pienākumus, kas ar šo regulu noteikti ražotājiem.

2.
     
  Pārstrādāt var tikai tādas vienreiz lietojamas ierīces, kas ir laistas Savienības tirgū saskaņā ar šo regulu vai pirms [šīs regulas piemērošanas diena] saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK vai Direktīvu 93/42/EEK.

3.
     
  Ja tiek pārstrādātas kritiskām vajadzībām paredzētas vienreiz lietojamas ierīces, drīkst veikt tikai tādu pārstrādāšanu, kas saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem uzskatāma par drošu.

4.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem iedibina un regulāri atjaunina kritiskām vajadzībām paredzētu tādu vienreiz lietojamo ierīču kategoriju vai grupu sarakstu, kuras atļauts pārstrādāt saskaņā ar 3. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

5.
     
  Šā panta 1. punktā minētās juridiskās vai fiziskās personas nosaukumu vai vārdu un adresi un citu I pielikuma 19. iedaļai atbilstošu attiecīgo informāciju norāda uz etiķetes un attiecīgā gadījumā pārstrādātās ierīces lietošanas pamācībā.

Sākotnējās vienreiz lietojamās ierīces ražotāja nosaukumu un adresi vairs nenorāda uz etiķetes, taču tos min pārstrādātās ierīces lietošanas pamācībā.

6.
     
  Dalībvalsts var uzturēt vai ieviest nacionālas tiesību normas, kas tās teritorijā, pamatojoties uz sabiedrības veselības aizsardzības īpatnībām attiecīgajā valstī, aizliedz šādas darbības:

(a)

vienreiz lietojamas ierīces pārstrādāt un tās nosūtīt uz citu dalībvalsti vai uz trešu valsti pārstrādāšanas nolūkā;

| (b) | darīt pieejamas pārstrādātas vienreiz lietojamas ierīces. |
| --- | --- |

(b)

darīt pieejamas pārstrādātas vienreiz lietojamas ierīces.

Dalībvalstis Komisiju un citas dalībvalstis informē par nacionālajām tiesību normām un par pamatojumu, ar kādu tās ieviestas. Komisija šo informāciju uztur publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

VIa nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | VIa nodaļa

   (**)



  Medicīnisko ierīču marķēšana un droša pārstrādāšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

VIa nodaļa

   (**)

Medicīnisko ierīču marķēšana un droša pārstrādāšana

Grozījums Nr. 358

Regulas projekts

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.a pants |
| | Vispārēji drošas pārstrādāšanas principi |
| | 1.
     
  Ikvienu fizisku vai juridisku personu, tostarp veselības iestādes, kas norādītas 4. panta 4. punktā un kas vēlas pārstrādāt vienreiz lietojamu ierīci, lai to darītu piemērotu turpmākai izmantošanai Savienībā, un kas var sniegt zinātniskus pierādījumus tam, ka šādu ierīci var droši pārstrādāt, uzskata par pārstrādātās ierīces ražotāju, kurš ir atbildīgs par pārstrādāšanas darbībām. Minētā fiziskā vai juridiskā persona nodrošina pārstrādātās ierīces izsekojamību un uzņemas saistības, kas ar šo regulu noteiktas ražotājiem, izņemot ar atbilstības novērtēšanas procedūru saistītos pienākumus. |
| | 2.
     
  Pārstrādāt var tikai tādas atkārtoti lietojamas ierīces, kas ir laistas Savienības tirgū saskaņā ar šo regulu vai pirms [šīs regulas piemērošanas diena] saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK vai Direktīvu 93/42/EEK. |
| | 3.
     
  Ja vien medicīniskās ierīces nav iekļautas 15.b pantā minētajā vienreiz lietojamo ierīču sarakstā, tās uzskata par piemērotām pārstrādāšanai un par atkārtoti izmantojamām ierīcēm saskaņā ar 15.c panta noteikumiem un ar nosacījumu, ka pacientu drošība tiek garantēta visaugstākajā līmenī. |
| | 4.
     
  Dalībvalsts var saglabāt vai ieviest valsts mēroga tiesību normas, ar kurām tās teritorijā, pamatojoties uz sabiedrības veselības aizsardzības īpatnībām attiecīgajā valstī, aizliedz šādas darbības: |
| | (a) | vienreiz lietojamas ierīces pārstrādāt un nosūtīt uz citu dalībvalsti vai trešo valsti pārstrādāšanas nolūkā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.a pants

Vispārēji drošas pārstrādāšanas principi

1.
     
  Ikvienu fizisku vai juridisku personu, tostarp veselības iestādes, kas norādītas 4. panta 4. punktā un kas vēlas pārstrādāt vienreiz lietojamu ierīci, lai to darītu piemērotu turpmākai izmantošanai Savienībā, un kas var sniegt zinātniskus pierādījumus tam, ka šādu ierīci var droši pārstrādāt, uzskata par pārstrādātās ierīces ražotāju, kurš ir atbildīgs par pārstrādāšanas darbībām. Minētā fiziskā vai juridiskā persona nodrošina pārstrādātās ierīces izsekojamību un uzņemas saistības, kas ar šo regulu noteiktas ražotājiem, izņemot ar atbilstības novērtēšanas procedūru saistītos pienākumus.

2.
     
  Pārstrādāt var tikai tādas atkārtoti lietojamas ierīces, kas ir laistas Savienības tirgū saskaņā ar šo regulu vai pirms [šīs regulas piemērošanas diena] saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK vai Direktīvu 93/42/EEK.

3.
     
  Ja vien medicīniskās ierīces nav iekļautas 15.b pantā minētajā vienreiz lietojamo ierīču sarakstā, tās uzskata par piemērotām pārstrādāšanai un par atkārtoti izmantojamām ierīcēm saskaņā ar 15.c panta noteikumiem un ar nosacījumu, ka pacientu drošība tiek garantēta visaugstākajā līmenī.

4.
     
  Dalībvalsts var saglabāt vai ieviest valsts mēroga tiesību normas, ar kurām tās teritorijā, pamatojoties uz sabiedrības veselības aizsardzības īpatnībām attiecīgajā valstī, aizliedz šādas darbības:

(a)

vienreiz lietojamas ierīces pārstrādāt un nosūtīt uz citu dalībvalsti vai trešo valsti pārstrādāšanas nolūkā;

| (b) | darīt pieejamas pārstrādātas vienreiz lietojamas ierīces. |
| --- | --- |

(b)

darīt pieejamas pārstrādātas vienreiz lietojamas ierīces.

Dalībvalstis Komisiju un citas dalībvalstis informē par valsts mēroga tiesību normām un par pamatojumu, ar kādu tās ieviestas. Komisija šo informāciju publisko.

Grozījums Nr. 359

Regulas projekts

15.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.b pants |
| | To vienreiz lietojamo ierīču saraksts, kuras nav piemērotas pārstrādāšanai |
| | 1.
     
  Saskaņā ar 15.a panta 3. punktu Komisija pēc obligātas apspriešanās ar MDAC, izmantojot deleģētos aktus, sagatavo to medicīnisko ierīču vai to veidu sarakstu, kuras nav piemērotas pārstrādāšanai. Komisija regulāri atjaunina minēto sarakstu, tostarp veicot tajā papildinājumus vai svītrojumus. Pirmo sarakstu sagatavo ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| | 2.
     
  Lēmumu ietvert kādu ierīci vai ierīču veidu sarakstā vai no tā izslēgt pieņem, ņemot vērā jo īpaši šādus apsvērumus: |
| | — | to paredzēto lietojumu cilvēka ķermenī vai uz tā vai uz ķermeņa daļām, ar ko ierīces saskarsies; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.b pants

To vienreiz lietojamo ierīču saraksts, kuras nav piemērotas pārstrādāšanai

1.
     
  Saskaņā ar 15.a panta 3. punktu Komisija pēc obligātas apspriešanās ar MDAC, izmantojot deleģētos aktus, sagatavo to medicīnisko ierīču vai to veidu sarakstu, kuras nav piemērotas pārstrādāšanai. Komisija regulāri atjaunina minēto sarakstu, tostarp veicot tajā papildinājumus vai svītrojumus. Pirmo sarakstu sagatavo ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.
     
  Lēmumu ietvert kādu ierīci vai ierīču veidu sarakstā vai no tā izslēgt pieņem, ņemot vērā jo īpaši šādus apsvērumus:

—

to paredzēto lietojumu cilvēka ķermenī vai uz tā vai uz ķermeņa daļām, ar ko ierīces saskarsies;

| — | lietošanas nosacījumus; |
| --- | --- |

—

lietošanas nosacījumus;

| — | to paredzēto uzdevumu; |
| --- | --- |

—

to paredzēto uzdevumu;

| — | materiālu, kas ir to sastāvā; |
| --- | --- |

—

materiālu, kas ir to sastāvā;

| — | tās slimības nopietnību, ko ārstē; |
| --- | --- |

—

tās slimības nopietnību, ko ārstē;

| — | reālo drošības apdraudējumu un |
| --- | --- |

—

reālo drošības apdraudējumu un

| — | jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus attiecīgajās jomās un darbību veidos. |
| --- | --- |

—

jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus attiecīgajās jomās un darbību veidos.

3.
     
  Deleģētos aktus, kas minēti 1. punktā, pieņem saskaņā ar 89. pantu.

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

15.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.c pants |
| | To medicīnisko ierīču pārstrādāšana, kuras marķētas kā atkārtoti pārstrādājamas |
| | 1.
     
  Jebkura fiziska vai juridiska persona, tostarp 4. panta 4. punktā minētās veselības iestādes, kas pārstrādā ierīci, kura marķēta kā atkārtoti lietojama ierīce: |
| | — | nodrošina atbilstību 2. punktā minētajiem ES standartiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.c pants

To medicīnisko ierīču pārstrādāšana, kuras marķētas kā atkārtoti pārstrādājamas

1.
     
  Jebkura fiziska vai juridiska persona, tostarp 4. panta 4. punktā minētās veselības iestādes, kas pārstrādā ierīci, kura marķēta kā atkārtoti lietojama ierīce:

—

nodrošina atbilstību 2. punktā minētajiem ES standartiem;

| — | nodrošina, ka tad, ja vienreiz lietojamu ierīci izņem no 15.b pantā minētā saraksta, šo atkārtoti lietojamo ierīci pārstrādā saskaņā ar ES atsauces laboratorijas atzinumu; |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka tad, ja vienreiz lietojamu ierīci izņem no 15.b pantā minētā saraksta, šo atkārtoti lietojamo ierīci pārstrādā saskaņā ar ES atsauces laboratorijas atzinumu;

| — | nodrošina, ka atkārtoti lietojamo ierīci nepārstrādā vairāk reižu, nekā šai ierīcei maksimāli pieļaujamais pārstrādāšanas reižu skaits. |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka atkārtoti lietojamo ierīci nepārstrādā vairāk reižu, nekā šai ierīcei maksimāli pieļaujamais pārstrādāšanas reižu skaits.

2.
     
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus un sadarbojoties ar Starptautisko Medicīnisko ierīču regulatoru forumu un starptautiskajām standartizācijas struktūrām, nosaka skaidru augstas kvalitātes un drošuma standartu kopumu vienreiz lietojamu ierīču pārstrādāšanai, tostarp īpašas prasības pārstrādātu ierīču ražotājiem.

3.
     
  Izstrādājot šos kvalitātes un drošības standartus, Komisija jo īpaši tajos ietver:

| — | tīrīšanas, dezinficēšanas un sterilizēšanas procesu saskaņā ar attiecīgo medicīnisko ierīču riska novērtējumu, |
| --- | --- |

—

tīrīšanas, dezinficēšanas un sterilizēšanas procesu saskaņā ar attiecīgo medicīnisko ierīču riska novērtējumu,

| — | prasības attiecībā uz higiēnas, infekciju novēršanas, kvalitātes pārvaldības un dokumentācijas sistēmām, kas piemērojamas fiziskai vai juridiskai personai, kura pārstrādā medicīniskas ierīces, |
| --- | --- |

—

prasības attiecībā uz higiēnas, infekciju novēršanas, kvalitātes pārvaldības un dokumentācijas sistēmām, kas piemērojamas fiziskai vai juridiskai personai, kura pārstrādā medicīniskas ierīces,

| — | ierīču funkcionalitātes pārbaudi pēc to pārstrādāšanas. |
| --- | --- |

—

ierīču funkcionalitātes pārbaudi pēc to pārstrādāšanas.

Šie standarti atbilst jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un nodrošina visaugstākā līmeņa kvalitāti un drošību saskaņā ar ierīces stāvokļa nopietnību, kā paredzēts Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātajos Eiropas standartos, kuru izstrādē minētās organizācijas ņem vērā attiecīgu starptautisko standartu noteikumus, jo īpaši attiecīgos ISO un IEC standartus, vai jebkurus citus starptautiskus tehniskos standartus, ar kuriem kā minimums spēj nodrošināt augstāku kvalitātes, drošuma un veiktspējas līmeni nekā ar ISO un IEC standartiem.

3.
     
  Fiziskā vai juridiskā persona, kas minēta 1. punktā, nodrošina atbilstību 1. punktā minētajiem ES standartiem, lai nodrošinātu to medicīnisko ierīču pārstrādāšanas kvalitāti, kas marķētas kā atkārtoti lietojamas ierīces, un pārstrādāto ierīču drošumu.

4.
     
  Ja saskaņotu standartu nav vai arī ja attiecīgie saskaņotie standarti nav pietiekami, Komisija ir pilnvarota pieņemt KTS, kā minēts 7. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 377

Regulas priekšlikums

15.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.d pants |
| | Ziņojums par sistēmas darbību |
| | Ne vēlāk kā četrus gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic novērtēšanu un sagatavo vērtējuma ziņojumu Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno tiesību aktu priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15.d pants

Ziņojums par sistēmas darbību

Ne vēlāk kā četrus gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic novērtēšanu un sagatavo vērtējuma ziņojumu Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno tiesību aktu priekšlikumu.

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Implanta karte | Implanta karte
  un informācija par implantējamām ierīcēm |
| 1.   Implantējamas ierīces ražotājs nodrošina, lai ierīcei līdzi būtu implanta karte, ko dara pieejamu
  konkrētajam pacientam, kuram ierīce implantēta
  . | 1.   Implantējamas ierīces ražotājs nodrošina, lai ierīcei līdzi būtu implanta karte, ko dara pieejamu
  veselības aprūpes profesionālim, kas implantē šo ierīci un kas ir atbildīgs par
  : |
| | — | implanta kartes izsniegšanu pacientam un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Implanta karte

Implanta karte
  un informācija par implantējamām ierīcēm

1.   Implantējamas ierīces ražotājs nodrošina, lai ierīcei līdzi būtu implanta karte, ko dara pieejamu
  konkrētajam pacientam, kuram ierīce implantēta
  .

1.   Implantējamas ierīces ražotājs nodrošina, lai ierīcei līdzi būtu implanta karte, ko dara pieejamu
  veselības aprūpes profesionālim, kas implantē šo ierīci un kas ir atbildīgs par
  :

—

implanta kartes izsniegšanu pacientam un

| — | visas implanta kartē esošās informācijas ierakstīšanu pacienta slimības vēsturē. |
| --- | --- |

—

visas implanta kartē esošās informācijas ierakstīšanu pacienta slimības vēsturē.

Ražotājs implanta karti dara pieejamu arī elektroniskā formātā, un dalībvalstis nodrošina, ka slimnīcas un klīnikas glabā elektronisko versiju.

Šis pienākums neattiecas uz šādiem implantiem: šuvēm, saspraudēm, zobu protēzēm, skrūvēm un plāksnēm.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai grozītu vai papildinātu to implantu sarakstu, uz kuriem neattiecas minētais pienākums.

2.   Kartē ietilpst:

2.   Kartē ietilpst:

| (a) | informācija, kas dod iespēju ierīci identificēt, tostarp ierīces unikālais identifikators; |
| --- | --- |

(a)

informācija, kas dod iespēju ierīci identificēt, tostarp ierīces unikālais identifikators;

| (a) | informācija, kas dod iespēju ierīci identificēt, tostarp ierīces unikālais identifikators; |
| --- | --- |

(a)

informācija, kas dod iespēju ierīci identificēt, tostarp ierīces unikālais identifikators;

| (b) | jebkādi brīdinājumi, norādījumi par piesardzības pasākumiem vai par pasākumiem, kas pacientam vai veselības aprūpes profesionālim jāizdara attiecībā uz mijiedarbību ar prognozējamām ārējām ietekmēm vai vides apstākļiem; |
| --- | --- |

(b)

jebkādi brīdinājumi, norādījumi par piesardzības pasākumiem vai par pasākumiem, kas pacientam vai veselības aprūpes profesionālim jāizdara attiecībā uz mijiedarbību ar prognozējamām ārējām ietekmēm vai vides apstākļiem;

| (b) | jebkādi brīdinājumi, norādījumi par piesardzības pasākumiem vai par pasākumiem, kas pacientam vai veselības aprūpes profesionālim jāizdara attiecībā uz mijiedarbību ar prognozējamām ārējām ietekmēm vai vides apstākļiem; |
| --- | --- |

(b)

jebkādi brīdinājumi, norādījumi par piesardzības pasākumiem vai par pasākumiem, kas pacientam vai veselības aprūpes profesionālim jāizdara attiecībā uz mijiedarbību ar prognozējamām ārējām ietekmēm vai vides apstākļiem;

| (ba) | iespējamas nevēlamās ietekmes apraksts; |
| --- | --- |

(ba)

iespējamas nevēlamās ietekmes apraksts;

| (c) | jebkāda informācija par ierīces paredzamo mūžu un jebkādu nepieciešamu pēckontroli. |
| --- | --- |

(c)

jebkāda informācija par ierīces paredzamo mūžu un jebkādu nepieciešamu pēckontroli.

| (c) | jebkāda informācija par ierīces paredzamo mūžu un jebkādu nepieciešamu pēckontroli; |
| --- | --- |

(c)

jebkāda informācija par ierīces paredzamo mūžu un jebkādu nepieciešamu pēckontroli;

| (ca) | ierīces pamatīpašību, tostarp izmantoto materiālu, apraksts. |
| --- | --- |

(ca)

ierīces pamatīpašību, tostarp izmantoto materiālu, apraksts.

Dalībvalstis var pieņemt valsts mēroga noteikumus, ar kuriem paredz, ka implanta kartē jāiekļauj arī informācija par aprūpes pasākumiem pēc operācijas.

Informācija ir rakstīta tā, lai būtu tūlītēji saprotama neprofesionālim.

Informācija ir rakstīta tā, lai būtu tūlītēji saprotama neprofesionālim.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību
  būtiskas
  mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm. | 1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju.
  Ja prece ir daļa no implantējamas ierīces, fiziskā vai juridiskā persona, kas šo preci dara pieejamu tirgū, sadarbojas ar ierīces ražotāju, lai nodrošinātu tās saderību ar ierīces funkcionālo daļu nolūkā novērst nepieciešamību mainīt visu ierīci un tās ietekmi uz pacienta drošību.
  Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību
  būtiskas
  mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju. Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

1.   Fiziska vai juridiska persona, kas tirgū dara pieejamu preci, kura īpaši paredzēta, lai aizstātu tai identisku vai līdzīgu defektīvu vai nolietotu kādas ierīces neatņemamu detaļu vai komponentu, bez ierīces veiktspējas vai drošuma īpašību mainīšanas uzturot vai atjaunojot tās funkcijas, nodrošina, ka šī prece nepazemina ierīces drošumu un veiktspēju.
  Ja prece ir daļa no implantējamas ierīces, fiziskā vai juridiskā persona, kas šo preci dara pieejamu tirgū, sadarbojas ar ierīces ražotāju, lai nodrošinātu tās saderību ar ierīces funkcionālo daļu nolūkā novērst nepieciešamību mainīt visu ierīci un tās ietekmi uz pacienta drošību.
  Pamatojoši pierādījumi tiek turēti pieejami dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas
  būtiski
  maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci. | 2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci
  , un tā atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas
  būtiski
  maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci.

2.   Tādu preci, kas konkrēti ir paredzēta, lai aizstātu kādas ierīces detaļu vai komponentu, un kas maina ierīces veiktspējas vai drošuma īpašības, uzskata par ierīci
  , un tā atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām
  .

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

III nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ierīču identifikācija un izsekojamība, ierīču un uzņēmēju reģistrēšana, Eiropas medicīnisko ierīču datubanka

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz ierīcēm, kas nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces un pētāmas ierīces, Savienībā ievieš unikālā ierīces identifikatora (UDI) sistēmu. UDI sistēma nodrošina ierīces identifikāciju un izsekojamību, un tā īsteno šādus procesus: | 1.   Attiecībā uz ierīcēm, kas nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces un pētāmas ierīces, Savienībā ievieš
  vienotu
  unikālā ierīces identifikatora (UDI) sistēmu. UDI sistēma nodrošina ierīces identifikāciju un izsekojamību,
  ja iespējams, ir saskaņota ar globālo regulatīvo pieeju UDI medicīniskajās ierīcēs,
  un tā īsteno šādus procesus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Attiecībā uz ierīcēm, kas nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces un pētāmas ierīces, Savienībā ievieš unikālā ierīces identifikatora (UDI) sistēmu. UDI sistēma nodrošina ierīces identifikāciju un izsekojamību, un tā īsteno šādus procesus:

1.   Attiecībā uz ierīcēm, kas nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces un pētāmas ierīces, Savienībā ievieš
  vienotu
  unikālā ierīces identifikatora (UDI) sistēmu. UDI sistēma nodrošina ierīces identifikāciju un izsekojamību,
  ja iespējams, ir saskaņota ar globālo regulatīvo pieeju UDI medicīniskajās ierīcēs,
  un tā īsteno šādus procesus:

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

24. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  UDI sistēmu atjaunina, ņemot vērā rezultātus XIII pielikuma B daļas 3. iedaļā minētajā pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  UDI sistēmu atjaunina, ņemot vērā rezultātus XIII pielikuma B daļas 3. iedaļā minētajā pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā.

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – e apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts iecelšanas brīdī un ir vismaz
  trīs
  gadi pēc iecelšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts iecelšanas brīdī un ir vismaz
  trīs
  gadi pēc iecelšanas;

| i) | nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts iecelšanas brīdī un ir vismaz
  pieci
  gadi pēc iecelšanas; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt savas UDI piešķiršanas sistēmas darbību periodā, kas noteikts iecelšanas brīdī un ir vismaz
  pieci
  gadi pēc iecelšanas;

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

24. pants – 8. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību;

| (b) | likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību
  , ar nosacījumu, ka tas nav pretrunā sabiedrības veselības aizsardzības apsvērumiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

likumīgās intereses attiecībā uz komerciāli sensitīvas informācijas aizsardzību
  , ar nosacījumu, ka tas nav pretrunā sabiedrības veselības aizsardzības apsvērumiem
  ;

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

24. pants – 8. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | saderību ar citām izsekojamības sistēmām, ko izmanto ar medicīniskajām ierīcēm saistītie dalībnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

saderību ar citām izsekojamības sistēmām, ko izmanto ar medicīniskajām ierīcēm saistītie dalībnieki.

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

24. pants – 8. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | UDI sistēmu saderību ar drošuma rādītājiem, kas paredzēti Direktīvā 2011/62/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(eb)

UDI sistēmu saderību ar drošuma rādītājiem, kas paredzēti Direktīvā 2011/62/ES.

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka nav nepieciešama papildu reģistrācija valsts mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka nav nepieciešama papildu reģistrācija valsts mērogā.

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

IIa nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | IIa nodaļa

   (****)



  Atbilstības novērtēšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

IIa nodaļa

   (****)

Atbilstības novērtēšana

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

26. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Drošuma un klīniskās veiktspējas
  kopsavilkums | Drošuma un klīniskās veiktspējas
  ziņojums |
| 1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā III klases ierīces un implantējamas ierīces un kas nav pēc pasūtījuma izgatavotas vai pētāmas ierīces, ražotājs izstrādā
  drošuma
  un
  klīniskās veiktspējas kopsavilkumu
  .
  Tas
  ir sarakstīts
  paredzētajam lietotājam
  saprotamā veidā. Šā
  kopsavilkuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar
  42.
   pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai
  , un šī institūcija to
  validē. | 1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā III klases ierīces un implantējamas ierīces un kas nav pēc pasūtījuma izgatavotas vai pētāmas ierīces, ražotājs izstrādā
  ziņojumu par ierīces drošumu
  un
  klīnisko veiktspēju, pamatojies uz visu informāciju, kas iegūta klīniskajā pētījumā
  .
  Ražotājs sagatavo arī šā ziņojuma
  kopsavilkumu
  , kas
  ir sarakstīts
  neprofesionālim viegli
  saprotamā veidā
  un tās valsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kurā medicīnisko ierīci dara pieejamu tirgū
  . Šā
  ziņojuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar
  43.a
   pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai
  īpašajai
  paziņotajai institūcijai
  , un ko minētā institūcija
  validē. |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kopsavilkumu dara zināmu atklātībai Eudamed datubankā saskaņā ar 27. panta 2. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma A daļas 18. punktā paredzētajiem noteikumiem. |
| 2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formā drošuma un klīniskās veiktspējas
  kopsavilkumā
  iekļauj un kā izklāsta
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | 2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formātā izklāsta 1. punktā minētajā ziņojumā un
  kopsavilkumā
  iekļaujamos
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Drošuma un klīniskās veiktspējas
  kopsavilkums

Drošuma un klīniskās veiktspējas
  ziņojums

1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā III klases ierīces un implantējamas ierīces un kas nav pēc pasūtījuma izgatavotas vai pētāmas ierīces, ražotājs izstrādā
  drošuma
  un
  klīniskās veiktspējas kopsavilkumu
  .
  Tas
  ir sarakstīts
  paredzētajam lietotājam
  saprotamā veidā. Šā
  kopsavilkuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar
  42.
   pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai paziņotajai institūcijai
  , un šī institūcija to
  validē.

1.   Ierīcēm, kas klasificējamas kā III klases ierīces un implantējamas ierīces un kas nav pēc pasūtījuma izgatavotas vai pētāmas ierīces, ražotājs izstrādā
  ziņojumu par ierīces drošumu
  un
  klīnisko veiktspēju, pamatojies uz visu informāciju, kas iegūta klīniskajā pētījumā
  .
  Ražotājs sagatavo arī šā ziņojuma
  kopsavilkumu
  , kas
  ir sarakstīts
  neprofesionālim viegli
  saprotamā veidā
  un tās valsts oficiālajā(-s) valodā(-s), kurā medicīnisko ierīci dara pieejamu tirgū
  . Šā
  ziņojuma
  projekts ietilpst dokumentācijā, ko saskaņā ar
  43.a
   pantu iesniedz atbilstības novērtēšanā iesaistītajai
  īpašajai
  paziņotajai institūcijai
  , un ko minētā institūcija
  validē.

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minēto kopsavilkumu dara zināmu atklātībai Eudamed datubankā saskaņā ar 27. panta 2. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma A daļas 18. punktā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formā drošuma un klīniskās veiktspējas
  kopsavilkumā
  iekļauj un kā izklāsta
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Komisija var ar īstenošanas aktiem noteikt, kādā
  formātā izklāsta 1. punktā minētajā ziņojumā un
  kopsavilkumā
  iekļaujamos
  datu elementus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

27. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija Eiropas medicīnisko ierīču datubanku (Eudamed) izstrādā un administrē šādiem nolūkiem: | 1.   Komisija Eiropas medicīnisko ierīču datubanku (Eudamed) izstrādā un administrē šādiem nolūkiem: |
| (a) | lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par tirgū laistajām ierīcēm, par attiecīgajiem sertifikātiem, ko izdevušas paziņotās institūcijas, un par attiecīgajiem uzņēmējiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija Eiropas medicīnisko ierīču datubanku (Eudamed) izstrādā un administrē šādiem nolūkiem:

1.   Komisija Eiropas medicīnisko ierīču datubanku (Eudamed) izstrādā un administrē šādiem nolūkiem:

(a)

lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par tirgū laistajām ierīcēm, par attiecīgajiem sertifikātiem, ko izdevušas paziņotās institūcijas, un par attiecīgajiem uzņēmējiem;

| (a) | lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par tirgū laistajām
  un no tirgus izņemtajām
  ierīcēm, par attiecīgajiem sertifikātiem, ko izdevušas paziņotās institūcijas, un par attiecīgajiem uzņēmējiem
  , pamatotos gadījumos pienācīgi ņemot vērā komercnoslēpumu
  ; |
| --- | --- |

(a)

lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par tirgū laistajām
  un no tirgus izņemtajām
  ierīcēm, par attiecīgajiem sertifikātiem, ko izdevušas paziņotās institūcijas, un par attiecīgajiem uzņēmējiem
  , pamatotos gadījumos pienācīgi ņemot vērā komercnoslēpumu
  ;

| (b) | lai būtu iespējama ierīču izsekojamība iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

(b)

lai būtu iespējama ierīču izsekojamība iekšējā tirgū;

| (b) | lai būtu iespējama ierīču izsekojamība iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

(b)

lai būtu iespējama ierīču izsekojamība iekšējā tirgū;

| (c) | lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par klīniskajiem pētījumiem un lai tādu klīnisko pētījumu sponsori, ko paredzēts veikt vairākās dalībvalstīs, varētu izpildīt 50.–60. pantā noteiktos informēšanas pienākumus; |
| --- | --- |

(c)

lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par klīniskajiem pētījumiem un lai tādu klīnisko pētījumu sponsori, ko paredzēts veikt vairākās dalībvalstīs, varētu izpildīt 50.–60. pantā noteiktos informēšanas pienākumus;

| (c) | lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par klīniskajiem pētījumiem
  , lai gūtu pārskatu par vigilances datiem un tirgus uzraudzības darbībām, lai veselības aprūpes speciālistiem nodrošinātu atbilstīgu piekļuvi klīnisko pētījumu rezultātiem
  un lai tādu klīnisko pētījumu sponsori, ko paredzēts veikt vairākās dalībvalstīs, varētu izpildīt 50.–60. pantā noteiktos informēšanas pienākumus; |
| --- | --- |

(c)

lai sabiedrība būtu pienācīgi informēta par klīniskajiem pētījumiem
  , lai gūtu pārskatu par vigilances datiem un tirgus uzraudzības darbībām, lai veselības aprūpes speciālistiem nodrošinātu atbilstīgu piekļuvi klīnisko pētījumu rezultātiem
  un lai tādu klīnisko pētījumu sponsori, ko paredzēts veikt vairākās dalībvalstīs, varētu izpildīt 50.–60. pantā noteiktos informēšanas pienākumus;

| (d) | lai ražotāji varētu izpildīt 61.–66. pantā paredzētos informēšanas pienākumus; |
| --- | --- |

(d)

lai ražotāji varētu izpildīt 61.–66. pantā paredzētos informēšanas pienākumus;

| (d) | lai ražotāji varētu izpildīt 61.–66. pantā paredzētos informēšanas pienākumus; |
| --- | --- |

(d)

lai ražotāji varētu izpildīt 61.–66. pantā paredzētos informēšanas pienākumus;

| (e) | lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisija ar šo regulu saistītos uzdevumus varētu pildīt, pamatojoties uz kvalitatīvu informāciju, un lai tiktu sekmēta to sadarbība. |
| --- | --- |

(e)

lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisija ar šo regulu saistītos uzdevumus varētu pildīt, pamatojoties uz kvalitatīvu informāciju, un lai tiktu sekmēta to sadarbība.

| (e) | lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisija ar šo regulu saistītos uzdevumus varētu pildīt, pamatojoties uz kvalitatīvu informāciju, un lai tiktu sekmēta to sadarbība. |
| --- | --- |

(e)

lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisija ar šo regulu saistītos uzdevumus varētu pildīt, pamatojoties uz kvalitatīvu informāciju, un lai tiktu sekmēta to sadarbība.

2.   Kā neatņemama daļa datubankā Eudamed ietilpst:

2.   Kā neatņemama daļa datubankā Eudamed ietilpst:

| (a) | šīs regulas 24. pantā minētā elektroniskā UDI sistēma; |
| --- | --- |

(a)

šīs regulas 24. pantā minētā elektroniskā UDI sistēma;

| (a) | šīs regulas 24. pantā minētā elektroniskā UDI sistēma; |
| --- | --- |

(a)

šīs regulas 24. pantā minētā elektroniskā UDI sistēma;

| (b) | šīs regulas 25. pantā minētā elektroniskā ierīču un uzņēmēju reģistrācijas sistēma; |
| --- | --- |

(b)

šīs regulas 25. pantā minētā elektroniskā ierīču un uzņēmēju reģistrācijas sistēma;

| (b) | šīs regulas 25. pantā minētā elektroniskā ierīču un uzņēmēju reģistrācijas sistēma; |
| --- | --- |

(b)

šīs regulas 25. pantā minētā elektroniskā ierīču un uzņēmēju reģistrācijas sistēma;

| (c) | šīs regulas 45. panta 4. punktā minētā elektroniskā sertifikātu informācijas sistēma; |
| --- | --- |

(c)

šīs regulas 45. panta 4. punktā minētā elektroniskā sertifikātu informācijas sistēma;

| (c) | šīs regulas 45. panta 4. punktā minētā elektroniskā sertifikātu informācijas sistēma; |
| --- | --- |

(c)

šīs regulas 45. panta 4. punktā minētā elektroniskā sertifikātu informācijas sistēma;

| (d) | šīs regulas 53. pantā minētā elektroniskā klīnisko pētījumu sistēma; |
| --- | --- |

(d)

šīs regulas 53. pantā minētā elektroniskā klīnisko pētījumu sistēma;

| (d) | šīs regulas 53. pantā minētā elektroniskā klīnisko pētījumu sistēma; |
| --- | --- |

(d)

šīs regulas 53. pantā minētā elektroniskā klīnisko pētījumu sistēma;

| (e) | šīs regulas 62. pantā minētā elektroniskā vigilances sistēma; |
| --- | --- |

(e)

šīs regulas 62. pantā minētā elektroniskā vigilances sistēma;

| (e) | šīs regulas 62. pantā minētā elektroniskā vigilances sistēma; |
| --- | --- |

(e)

šīs regulas 62. pantā minētā elektroniskā vigilances sistēma;

| (f) | šīs regulas 68. pantā minētā elektroniskā tirgus uzraudzības sistēma. |
| --- | --- |

(f)

šīs regulas 68. pantā minētā elektroniskā tirgus uzraudzības sistēma.

| (f) | šīs regulas 68. pantā minētā elektroniskā tirgus uzraudzības sistēma. |
| --- | --- |

(f)

šīs regulas 68. pantā minētā elektroniskā tirgus uzraudzības sistēma.

| (fa) | šīs regulas 30.a pantā minētā filiāļu un apakšuzņēmumu elektroniskā reģistrācijas sistēma; |
| --- | --- |

(fa)

šīs regulas 30.a pantā minētā filiāļu un apakšuzņēmumu elektroniskā reģistrācijas sistēma;

| (fb) | šīs regulas 43.b pantā minētā īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma; |
| --- | --- |

(fb)

šīs regulas 43.b pantā minētā īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma;

3.   Šos datus datubankā Eudamed ievada dalībvalstis, paziņotās institūcijas, uzņēmēji
  un
  sponsori, kā aprakstīts normās, kas attiecas uz 2. punktā minētajām elektroniskajām sistēmām.

3.   Šos datus datubankā Eudamed ievada
  Komisija,
  dalībvalstis, paziņotās institūcijas, uzņēmēji, sponsori
  un veselības aprūpes speciālisti
  , kā aprakstīts normās, kas attiecas uz 2. punktā minētajām elektroniskajām sistēmām.

4.   Visa Eudamed apkopotā un apstrādātā informācija ir piekļūstama dalībvalstīm un Komisijai. Paziņotajām institūcijām, uzņēmējiem, sponsoriem un sabiedrībai šī informācija ir piekļūstama tādā apjomā, kā noteikts 2. punktā minētajās normās.

4.   Visa Eudamed apkopotā un apstrādātā informācija ir piekļūstama dalībvalstīm un Komisijai. Paziņotajām institūcijām, uzņēmējiem, sponsoriem
  , veselības aprūpes speciālistiem
  un sabiedrībai šī informācija ir piekļūstama tādā apjomā, kā noteikts 2. punktā minētajos noteikumos.

5.   Personas dati datubankā Eudamed ietilpst tikai tādā apjomā, kāds 2. punktā minētajām elektroniskajām sistēmām nepieciešams, lai apkopotu un apstrādātu informāciju saskaņā ar šo regulu. Personas datus glabā tā, lai datu subjekta identificēšana būtu iespējama tikai periodos, kuri minēti 8. panta 4. punktā, un ne vēlāk.

5.   Personas dati datubankā Eudamed ietilpst tikai tādā apjomā, kāds 2. punktā minētajām elektroniskajām sistēmām nepieciešams, lai apkopotu un apstrādātu informāciju saskaņā ar šo regulu. Personas datus glabā tā, lai datu subjekta identificēšana būtu iespējama tikai periodos, kuri minēti 8. panta 4. punktā, un ne vēlāk.

6.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai datu subjektiem faktiski būtu iespējams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvu 95/46/EK izmantot savas tiesības uz informāciju, piekļūstot datiem, tos koriģējot un ceļot iebildumus. Tie nodrošina, lai datu subjekts varētu faktiski izmantot tiesības piekļūt datiem, kas uz to attiecas, un tiesības neprecīzus vai nepilnīgus datus labot un dzēst. Ciktāl tas ir Komisijas un dalībvalstu pienākums, tās nodrošina, lai neprecīzi dati un nelikumīgi apstrādāti dati tiktu dzēsti saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem. Labošanu un dzēšanu veic iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc tam, kad datu subjekts ir iesniedzis pieprasījumu.

6.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai datu subjektiem faktiski būtu iespējams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvu 95/46/EK izmantot savas tiesības uz informāciju, piekļūstot datiem, tos koriģējot un ceļot iebildumus. Tie nodrošina, lai datu subjekts varētu faktiski izmantot tiesības piekļūt datiem, kas uz to attiecas, un tiesības neprecīzus vai nepilnīgus datus labot un dzēst. Ciktāl tas ir Komisijas un dalībvalstu pienākums, tās nodrošina, lai neprecīzi dati un nelikumīgi apstrādāti dati tiktu dzēsti saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem. Labošanu un dzēšanu veic iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc tam, kad datu subjekts ir iesniedzis pieprasījumu.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem paredz Eudamed izstrādāšanas un administrēšanas kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem paredz Eudamed izstrādāšanas un administrēšanas kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

7.a
     
  Eiropas datubankā iekļautie dati ir noturīgi, pārredzami un lietotājam draudzīgi, ļaujot sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem salīdzināt informāciju par reģistrētām ierīcēm, uzņēmumiem, klīniskajiem pētījumiem, vigilanci un tirgus uzraudzības pasākumiem.

Izstrādājot un administrējot Eudamed, Komisija, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp pacientu un patērētāju organizācijām, nodrošina, ka visas publiski pieejamās Eudamed daļas ir sniegtas lietotājam draudzīgā formātā.

8.   Attiecībā uz šajā pantā noteiktajiem Komisijas pienākumiem un paredzēto personas datu apstrādi Komisiju uzskata par Eudamed un tās elektronisko sistēmu pārvaldnieci.

8.   Attiecībā uz šajā pantā noteiktajiem Komisijas pienākumiem un paredzēto personas datu apstrādi Komisiju uzskata par Eudamed un tās elektronisko sistēmu pārvaldnieci.

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

IV nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Paziņotās institūcijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņotās institūcijas

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

28. pants – 5.–8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidencialitāti
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju. | 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  neizpaužamos aspektus
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju. |
| 6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei. | 6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits
  pastāvīgu un
  kompetentu
  štata
  darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.
  Šīs prasības ievērošanu izvērtē ekspertu veiktajā vērtēšanā, kas minēta 8. punktā. |
| | Jo īpaši nacionālās iestādes darbiniekiem, kas ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku darba novērtēšanu, kuru pienākums ir veikt pārskatīšanu saistībā ar ražojumu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.5. punktā. |
| | Tāpat nacionālās iestādes darbiniekiem, kas ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku darba novērtēšanu, kuru pienākums ir veikt ražotāja kvalitātes vadības sistēmas revīziju, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.6. punktā. |
| Neskarot 33. panta 3. punktu,
  ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar medicīnisko ierīču jomā kompetento iestādi. | Ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar medicīnisko ierīču jomā kompetento iestādi. |
| 7.   Dalībvalstis
  Komisiju
  un
  citas dalībvalstis informē
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem. | 7.   
  Galīgā atbildība par paziņotajām institūcijām un nacionālo iestādi, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir tai dalībvalstij, kurā tās atrodas. Dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt, vai izraudzītā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, pienācīgi veic savu darbu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas institūciju darba novērtēšanu, iecelšanu un paziņošanu un paziņoto institūciju pienācīgu pārraudzību, kā arī vai ieceltā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, veic savu darbu neatkarīgi un objektīvi.
  Dalībvalstis
  sniedz Komisijai
  un
  pārējām dalībvalstīm visu informāciju, ko tās pieprasījušas
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.
  Šāda informācija ir publiski pieejama saskaņā ar 84. panta noteikumiem. |
| 8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Salīdzinošajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde. | 8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Salīdzinošajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde. |
| Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  var piedalīties
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm
  un Komisijai
  , un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu. | Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  piedalās
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm, un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  konfidencialitāti
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju.

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde aizsargā iegūtās informācijas
  neizpaužamos aspektus
  . Tomēr ar informāciju par paziņotu institūciju tā apmainās ar citām dalībvalstīm un ar Komisiju.

6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.

6.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei ir pietiekams skaits
  pastāvīgu un
  kompetentu
  štata
  darbinieku pienācīgai savu uzdevumu izpildei.
  Šīs prasības ievērošanu izvērtē ekspertu veiktajā vērtēšanā, kas minēta 8. punktā.

Jo īpaši nacionālās iestādes darbiniekiem, kas ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku darba novērtēšanu, kuru pienākums ir veikt pārskatīšanu saistībā ar ražojumu, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.5. punktā.

Tāpat nacionālās iestādes darbiniekiem, kas ir atbildīgi par to paziņoto institūciju darbinieku darba novērtēšanu, kuru pienākums ir veikt ražotāja kvalitātes vadības sistēmas revīziju, ir tāda pati pierādīta kvalifikācija kā paziņoto institūciju darbiniekiem, kā noteikts VI pielikuma 3.2.6. punktā.

Neskarot 33. panta 3. punktu,
  ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar medicīnisko ierīču jomā kompetento iestādi.

Ja nacionālā iestāde ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu tādā izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, visus jautājumus, kuri konkrēti attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, apspriež ar medicīnisko ierīču jomā kompetento iestādi.

7.   Dalībvalstis
  Komisiju
  un
  citas dalībvalstis informē
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.

7.   
  Galīgā atbildība par paziņotajām institūcijām un nacionālo iestādi, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir tai dalībvalstij, kurā tās atrodas. Dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt, vai izraudzītā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, pienācīgi veic savu darbu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas institūciju darba novērtēšanu, iecelšanu un paziņošanu un paziņoto institūciju pienācīgu pārraudzību, kā arī vai ieceltā nacionālā iestāde, kura ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, veic savu darbu neatkarīgi un objektīvi.
  Dalībvalstis
  sniedz Komisijai
  un
  pārējām dalībvalstīm visu informāciju, ko tās pieprasījušas
  par savām atbilstības novērtēšanas institūciju novērtēšanas, iecelšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto institūciju pārraudzības procedūrām, kā arī par jebkuriem šīs informācijas grozījumiem.
  Šāda informācija ir publiski pieejama saskaņā ar 84. panta noteikumiem.

8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Salīdzinošajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde.

8.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi katru otro gadu ekspertu līmenī vērtē tāda paša statusa iestādes. Salīdzinošajā vērtēšanā arī tiek uz vietas apmeklētas atbilstības novērtēšanas institūcijas vai paziņotās institūcijas, par kurām vērtētā iestāde ir atbildīga. Gadījumā, kas minēts 6. punkta otrajā daļā, ekspertu veiktajā vērtēšanā piedalās par medicīniskajām ierīcēm atbildīgā kompetentā iestāde.

Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  var piedalīties
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm
  un Komisijai
  , un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu.

Dalībvalstis izstrādā ekspertu veiktās vērtēšanas gada plānu, kas attiecībā uz iestādēm, kuras vērtē un kuras tiek vērtētas, nodrošina pienācīgu rotāciju, un to iesniedz Komisijai. Komisija
  piedalās
  šajā vērtēšanā. Ekspertu veiktās vērtēšanas iznākumu paziņo visām dalībvalstīm, un iznākuma kopsavilkumu dara publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas. Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā. | 1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas.
  Šajā sakarībā nodrošina, ka pastāvīgajiem administratīvajiem, tehniskajiem un zinātniskajiem štata darbiniekiem ir medicīniskās, tehniskās un vajadzības gadījumā farmakoloģiskās zināšanas. Izmanto pastāvīgos štata darbiniekus, bet paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam vajadzības gadījumā nolīgt ārējos ekspertus.
  Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.
  Konkrētāk, saskaņā ar VI pielikuma 1.2. punktu paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu un novērstu interešu konfliktu. |
| | Paziņotā institūcija publicē sarakstu ar institūcijas darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanu un medicīnisko ierīču sertifikāciju. Attiecībā uz katru darbinieku šajā sarakstā ietver vismaz viņa kvalifikāciju, CV un interešu deklarāciju. Saraksts nosūtāms par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei, kura pārbauda, vai darbinieki atbilst šīs regulas prasībām. Saraksts nosūtāms arī Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas. Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.

1.   Paziņotās institūcijas atbilst tādām organizatoriskām un vispārīgām prasībām un tādām prasībām attiecībā uz kvalitātes pārvaldību, resursiem un procesiem, kas nodrošina, ka tiek izpildīti uzdevumi, kuru veikšanai tās saskaņā ar šo Regulu ir ieceltas.
  Šajā sakarībā nodrošina, ka pastāvīgajiem administratīvajiem, tehniskajiem un zinātniskajiem štata darbiniekiem ir medicīniskās, tehniskās un vajadzības gadījumā farmakoloģiskās zināšanas. Izmanto pastāvīgos štata darbiniekus, bet paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam vajadzības gadījumā nolīgt ārējos ekspertus.
  Paziņotajām institūcijām izvirzītais prasību minimums ir izklāstīts VI pielikumā.
  Konkrētāk, saskaņā ar VI pielikuma 1.2. punktu paziņotā institūcija ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības neatkarību, objektivitāti un taisnīgumu un novērstu interešu konfliktu.

Paziņotā institūcija publicē sarakstu ar institūcijas darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanu un medicīnisko ierīču sertifikāciju. Attiecībā uz katru darbinieku šajā sarakstā ietver vismaz viņa kvalifikāciju, CV un interešu deklarāciju. Saraksts nosūtāms par paziņotajām institūcijām atbildīgajai nacionālajai iestādei, kura pārbauda, vai darbinieki atbilst šīs regulas prasībām. Saraksts nosūtāms arī Komisijai.

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

30. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Paziņotajām institūcijām ir pastāvīgi un kompetenti štata darbinieki un īpašas zināšanas gan ar ierīču veiktspējas novērtēšanu saistītās tehniskās jomās, gan arī medicīnas jomā. Darbinieki spēj veikt apakšuzņēmēju kvalitātes iekšēju novērtējumu. |
| | Ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā tiesības uz līgumu slēgšanu var piešķirt ārējiem ekspertiem attiecībā uz medicīnisko ierīču vai tehnoloģiju novērtēšanu. |
| 1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par apakšuzņēmuma vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi. | 1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par apakšuzņēmuma vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi. |
| 2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic apakšuzņēmumi vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību. | 2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic apakšuzņēmumi vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību. |
| | 2.a
     
  Paziņotās institūcijas dara publiski pieejamu apakšuzņēmēju vai filiāļu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi, un to darbinieku interešu deklarācijas. |
| 3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai. | 3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas
  skaidri paustu
  piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai. |
| 4.   Paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgās iestādes rīcībā tur
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu. | 4.   
  Vismaz reizi gadā
  paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgajai nacionālajai iestādei iesniedz
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu. |
| | 4.a
     
  Paziņoto institūciju gada novērtējuma ziņojumā, kas jāveic saskaņā ar 35. panta 3. punktu, iekļauj paziņoto institūciju apakšuzņēmēja(-u) vai filiāles(-ļu) atbilstības pārbaudi, kas veikta, lai konstatētu atbilstību VI pielikumā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.
     
  Paziņotajām institūcijām ir pastāvīgi un kompetenti štata darbinieki un īpašas zināšanas gan ar ierīču veiktspējas novērtēšanu saistītās tehniskās jomās, gan arī medicīnas jomā. Darbinieki spēj veikt apakšuzņēmēju kvalitātes iekšēju novērtējumu.

Ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā tiesības uz līgumu slēgšanu var piešķirt ārējiem ekspertiem attiecībā uz medicīnisko ierīču vai tehnoloģiju novērtēšanu.

1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par apakšuzņēmuma vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.

1.   Ja paziņotā institūcija par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem slēdz apakšuzņēmuma līgumu vai konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem izmanto filiāli, tā pārliecinās par apakšuzņēmuma vai filiāles atbilstību VI pielikumā izklāstītajām attiecīgajām prasībām un attiecīgi informē par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.

2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic apakšuzņēmumi vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību.

2.   Par uzdevumiem, ko to vārdā veic apakšuzņēmumi vai filiāles, paziņotās institūcijas uzņemas pilnu atbildību.

2.a
     
  Paziņotās institūcijas dara publiski pieejamu apakšuzņēmēju vai filiāļu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi, un to darbinieku interešu deklarācijas.

3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai.

3.   Par atbilstības novērtēšanas pasākumiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus vai šos pasākumus filiālē īstenot var tikai ar tās juridiskās vai fiziskās personas
  skaidri paustu
  piekrišanu, kas ir pieteikusies atbilstības novērtēšanai.

4.   Paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgās iestādes rīcībā tur
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu.

4.   
  Vismaz reizi gadā
  paziņotās institūcijas par tām
  atbildīgajai nacionālajai iestādei iesniedz
  būtiskos dokumentus, kas attiecas uz apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas pārbaudi un uz darbu, ko apakšuzņēmējs vai filiāle veikuši saskaņā ar šo regulu.

4.a
     
  Paziņoto institūciju gada novērtējuma ziņojumā, kas jāveic saskaņā ar 35. panta 3. punktu, iekļauj paziņoto institūciju apakšuzņēmēja(-u) vai filiāles(-ļu) atbilstības pārbaudi, kas veikta, lai konstatētu atbilstību VI pielikumā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

30.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 30.a pants |
| | Filiāļu un apakšuzņēmēju reģistrācijas elektroniskā sistēma |
| | 1.
     
  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, kurā tiek apkopota un apstrādāta informācija par filiālēm un apakšuzņēmējiem, kā arī par tiem uzticētajiem konkrētiem uzdevumiem. |
| | 2.
     
  Pirms var notikt apakšuzņēmuma līgumu izpilde, paziņotā institūcija, kas paredzējusi noslēgt apakšuzņēmuma līgumu par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem vai konkrētu ar atbilstības novērtēšanu saistītus uzdevumus uzticēt filiālei, tā reģistrē šo uzņēmumu vai filiāļu nosaukumus, norādot to konkrētos uzdevumus. |
| | 3.
     
  Nedēļas laikā no brīža, kad radušās jebkādas izmaiņas1. punktā minētajā informācijā, attiecīgais uzņēmējs atjaunina datus elektroniskajā sistēmā. |
| | 4.
     
  Elektroniskajā sistēmā iekļautie dati ir publiski pieejami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

30.a pants

Filiāļu un apakšuzņēmēju reģistrācijas elektroniskā sistēma

1.
     
  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, kurā tiek apkopota un apstrādāta informācija par filiālēm un apakšuzņēmējiem, kā arī par tiem uzticētajiem konkrētiem uzdevumiem.

2.
     
  Pirms var notikt apakšuzņēmuma līgumu izpilde, paziņotā institūcija, kas paredzējusi noslēgt apakšuzņēmuma līgumu par konkrētiem ar atbilstības novērtēšanu saistītiem uzdevumiem vai konkrētu ar atbilstības novērtēšanu saistītus uzdevumus uzticēt filiālei, tā reģistrē šo uzņēmumu vai filiāļu nosaukumus, norādot to konkrētos uzdevumus.

3.
     
  Nedēļas laikā no brīža, kad radušās jebkādas izmaiņas1. punktā minētajā informācijā, attiecīgais uzņēmējs atjaunina datus elektroniskajā sistēmā.

4.
     
  Elektroniskajā sistēmā iekļautie dati ir publiski pieejami.

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – 1.a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja atbilstības novērtēšanas institūcija vēlas saņemt paziņojumus par 43.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, tā norāda šo vēlmi un iesniedz pieteikumu par informēšanu EMA saskaņā ar 43.a pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja atbilstības novērtēšanas institūcija vēlas saņemt paziņojumus par 43.a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, tā norāda šo vēlmi un iesniedz pieteikumu par informēšanu EMA saskaņā ar 43.a pantu.

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

32. pants – 3. līdz 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  divi
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanā
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem,
  kurš
  ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs,
  pārstāv Komisiju
  . | 3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  trīs
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  vērtēšanā un kuriem nav interešu konflikta ar institūciju, kas iesniegusi pieteikumu atbilstības novērtēšanai
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem
  pārstāv Komisiju
  ,
  vismaz viens no pārējiem ekspertiem
  ir
  no citas dalībvalsts, nevis tās, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas struktūra; Komisijas pārstāvis ir
  apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs
  . Ja atbilstības novērtēšanas institūcija ir pieprasījusi
  ,
  lai tai tiktu nosūtīti paziņojumi par 43
  .
  a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, EMA arī ir jābūt iekļautai apvienotajā novērtēšanas grupā. |
| 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 31. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai apakšuzņēmumu, kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 31. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 32. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis. | 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 31. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai apakšuzņēmumu, kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 31. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 32. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis. |
| Konstatējumus, ka kāda institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā
  nacionālā
  iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā, lai
  panāktu savstarpēju vienošanos par
  pieteikuma
  novērtējumu
  . Atzinumu atšķirības
  norāda
  atbildīgās
  nacionālās
  iestādes novērtējuma ziņojumā. | Konstatējumus, ka kāda
  pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas
  institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā
  nacionālā
  iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā
  . Novērtējuma ziņojumā nacionālā iestāde norāda pasākumus
  ,
  kurus tā īstenos,
  lai
  nodrošinātu attiecīgās
  pieteikuma
  iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcijas atbilstību VI pielikumā izklāstītajām prasībām
  .
  Ja radušās
  atzinumu atšķirības, atbildīgās
  valsts
  iestādes novērtējuma ziņojumā
  var iekļaut atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu, kurā izteiktas domas par paziņojumu
  . |
| 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem. Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz oficiālās Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim. | 5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem.
  Ja tiek izveidots atsevišķs novērtējuma grupas atzinums, arī tas jāiesniedz Komisijai, kura to tālāk nodos Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai.
  Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz oficiālās Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim. |
| 6.   Apvienotā novērtēšanas grupa atzinumu par novērtējuma ziņojumu
  un
  paziņojuma projektu sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu,
  ko
  attiecīgā nacionālā iestāde
  pienācīgi ņem vērā savā lēmumā par paziņotās institūcijas iecelšanu
  . | 6.   Apvienotā novērtēšanas grupa
  galīgo
  atzinumu par novērtējuma ziņojumu, paziņojuma projektu
  un attiecīgā gadījumā atsevišķu novērtējuma grupas atzinumu
  sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu
  . Attiecīgā nacionālā iestāde savu lēmumu par paziņotās institūcijas izraudzīšanu pamato ar šo MDCG ieteikumu. Ja šis ziņojums atšķiras no MDCG ieteikuma
  , attiecīgā nacionālā iestāde
  iesniedz MDCG pienācīgu rakstisku lēmuma pamatojumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  divi
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  novērtēšanā
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem,
  kurš
  ir apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs,
  pārstāv Komisiju
  .

3.   Komisija 14 dienu laikā no 2. punktā minētās iesniegšanas brīža ieceļ apvienoto novērtēšanas grupu, kurā ir vismaz
  trīs
  eksperti, kas izraudzīti no tādu ekspertu saraksta, kuri ir kvalificēti atbilstības novērtēšanas institūciju
  vērtēšanā un kuriem nav interešu konflikta ar institūciju, kas iesniegusi pieteikumu atbilstības novērtēšanai
  . Minēto sarakstu sadarbībā ar MDCG izstrādā Komisija. Vismaz viens no šiem ekspertiem
  pārstāv Komisiju
  ,
  vismaz viens no pārējiem ekspertiem
  ir
  no citas dalībvalsts, nevis tās, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas struktūra; Komisijas pārstāvis ir
  apvienotās novērtēšanas grupas vadītājs
  . Ja atbilstības novērtēšanas institūcija ir pieprasījusi
  ,
  lai tai tiktu nosūtīti paziņojumi par 43
  .
  a panta 1. punktā minētajām ierīcēm, EMA arī ir jābūt iekļautai apvienotajā novērtēšanas grupā.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 31. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai apakšuzņēmumu, kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 31. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 32. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde un apvienotā novērtēšanas grupa 90 dienu laikā pēc apvienotās novērtēšanas grupas iecelšanas pārskata dokumentus, kas kopā ar pieteikumu iesniegti saskaņā ar 31. pantu, un uz vietas novērtē pieteikušos atbilstības novērtēšanas institūciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādu Savienībā vai ārpus tās atrodošos filiāli vai apakšuzņēmumu, kurš tiks iesaistīts atbilstības novērtēšanas procesā. Šāda novērtēšana uz vietas neattiecas uz prasībām, kuru sakarā pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcija ir saņēmusi sertifikātu, ko izsniegusi nacionālā akreditācijas struktūra, kas minēta 31. panta 2. punktā, ja vien šādu novērtēšanu uz vietas veikt neprasa 32. panta 3. punktā minētais Komisijas pārstāvis.

Konstatējumus, ka kāda institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā
  nacionālā
  iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā, lai
  panāktu savstarpēju vienošanos par
  pieteikuma
  novērtējumu
  . Atzinumu atšķirības
  norāda
  atbildīgās
  nacionālās
  iestādes novērtējuma ziņojumā.

Konstatējumus, ka kāda
  pieteikuma iesniedzēja atbilstības novērtēšanas
  institūcija VI pielikuma prasībām neatbilst, norāda novērtēšanas procesā, un par paziņotajām institūcijām atbildīgā
  nacionālā
  iestāde ar apvienoto novērtēšanas grupu tos pārrunā
  . Novērtējuma ziņojumā nacionālā iestāde norāda pasākumus
  ,
  kurus tā īstenos,
  lai
  nodrošinātu attiecīgās
  pieteikuma
  iesniedzēja atbilstības novērtēšanas institūcijas atbilstību VI pielikumā izklāstītajām prasībām
  .
  Ja radušās
  atzinumu atšķirības, atbildīgās
  valsts
  iestādes novērtējuma ziņojumā
  var iekļaut atsevišķu novērtēšanas grupas atzinumu, kurā izteiktas domas par paziņojumu
  .

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem. Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz oficiālās Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim.

5.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde savu novērtējuma ziņojumu un paziņojuma projektu iesniedz Komisijai, kas šos dokumentus tūlīt nosūta MDCG un apvienotās novērtējuma grupas locekļiem.
  Ja tiek izveidots atsevišķs novērtējuma grupas atzinums, arī tas jāiesniedz Komisijai, kura to tālāk nodos Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai.
  Pēc Komisijas pieprasījuma iestāde šos dokumentus iesniedz oficiālās Savienības valodās, kuru skaits var būt līdz trim.

6.   Apvienotā novērtēšanas grupa atzinumu par novērtējuma ziņojumu
  un
  paziņojuma projektu sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu,
  ko
  attiecīgā nacionālā iestāde
  pienācīgi ņem vērā savā lēmumā par paziņotās institūcijas iecelšanu
  .

6.   Apvienotā novērtēšanas grupa
  galīgo
  atzinumu par novērtējuma ziņojumu, paziņojuma projektu
  un attiecīgā gadījumā atsevišķu novērtējuma grupas atzinumu
  sniedz 21 dienas laikā no šo dokumentu saņemšanas, un Komisija šo atzinumu tūlīt iesniedz MDCG. MDCG 21 dienas laikā no brīža, kad saņemts apvienotās novērtēšanas grupas atzinums, par paziņojuma projektu sniedz ieteikumu
  . Attiecīgā nacionālā iestāde savu lēmumu par paziņotās institūcijas izraudzīšanu pamato ar šo MDCG ieteikumu. Ja šis ziņojums atšķiras no MDCG ieteikuma
  , attiecīgā nacionālā iestāde
  iesniedz MDCG pienācīgu rakstisku lēmuma pamatojumu
  .

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

33. pants – 2 līdz 4. un 8. līdz 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis
  drīkst paziņot
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas, kas atbilst VI pielikuma prasībām. | 2.   Dalībvalstis
  paziņo
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas, kas atbilst VI pielikuma prasībām
  un kuru pieteikumu novērtēšanas procedūra ir pabeigta atbilstīgi 32
  . 
  pantam. |
| 3.
     
  Ja iestāde, kas atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu arī citu tādu izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, pozitīvu atzinumu par paziņojumu un tās tvērumu pirms paziņošanas sniedz medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde. | |
| 4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt. | 4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu
  un riska klasi
  , kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt. |
| Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kodu un attiecīgo ierīču tipu sarakstu, ar kuru tiek definēts paziņoto institūciju iecelšanas tvērums, ko dalībvalstis norāda savā paziņojumā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kodu un attiecīgo ierīču
  riska klašu un
  tipu sarakstu, ar kuru tiek definēts paziņoto institūciju iecelšanas tvērums, ko dalībvalstis norāda savā paziņojumā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |
| 8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija. | 8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek
  nekavējoties
  apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija. |
| 9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, pēc tam, kad ar to notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka paziņošana ir pilnīgi
  vai daļēji
  pieņemama, Komisija paziņojumu attiecīgi publisko. | 9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, pēc tam, kad ar to notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka paziņošana ir pilnīgi pieņemama, Komisija paziņojumu attiecīgi publisko. |
| | Vienlaikus Komisija arī ievada 27. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajā elektroniskajā sistēmā ziņas, kas saistītas ar paziņotās institūcijas paziņošanu. Šai publikācijai pievieno par paziņotajām institūcijām atbildīgās valsts iestādes galīgo novērtējuma ziņojumu, apvienotās novērtēšanas grupas atzinumu un MDCG ieteikumu, kas minēti šā panta 5. punktā. |
| | Detalizētu paziņojumā iekļauto informāciju, piemēram, ierīču klasi un tipu, kā arī tā pielikumus, publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis
  drīkst paziņot
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas, kas atbilst VI pielikuma prasībām.

2.   Dalībvalstis
  paziņo
  tikai tādas atbilstības novērtēšanas institūcijas, kas atbilst VI pielikuma prasībām
  un kuru pieteikumu novērtēšanas procedūra ir pabeigta atbilstīgi 32
  . 
  pantam.

3.
     
  Ja iestāde, kas atbildīga par paziņotajām institūcijām, ir atbildīga par paziņoto institūciju iecelšanu arī citu tādu izstrādājumu jomā, kas nav medicīniskās ierīces, pozitīvu atzinumu par paziņojumu un tās tvērumu pirms paziņošanas sniedz medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde.

4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu, kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt.

4.   Paziņojumā ir skaidri aprakstīts iecelšanas tvērums, norādot atbilstības novērtēšanas pasākumus, atbilstības novērtēšanas procedūras un to ierīču tipu
  un riska klasi
  , kuras paziņotā institūcija ir pilnvarota novērtēt.

Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kodu un attiecīgo ierīču tipu sarakstu, ar kuru tiek definēts paziņoto institūciju iecelšanas tvērums, ko dalībvalstis norāda savā paziņojumā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kodu un attiecīgo ierīču
  riska klašu un
  tipu sarakstu, ar kuru tiek definēts paziņoto institūciju iecelšanas tvērums, ko dalībvalstis norāda savā paziņojumā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 88. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija.

8.   Ja dalībvalsts vai Komisija saskaņā ar 7. punktu iebilst, paziņojuma spēks tiek
  nekavējoties
  apturēts. Šādā gadījumā Komisija 15 dienu laikā pēc 7. punktā minētā termiņa beigām lietu iesniedz izskatīšanai MDCG. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām personām MDCG ne vēlāk kā 28 dienas pēc tam, kad lieta tai iesniegta izskatīšanai, sniedz savu atzinumu. Ja paziņotāja dalībvalsts MDCG lēmumam nepiekrīt, tā var lūgt, lai atzinumu sniedz Komisija.

9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, pēc tam, kad ar to notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka paziņošana ir pilnīgi
  vai daļēji
  pieņemama, Komisija paziņojumu attiecīgi publisko.

9.   Ja iebildumi saskaņā ar 7. punktu netiek celti vai arī ja MDCG vai Komisija, pēc tam, kad ar to notikusi apspriešanās saskaņā ar 8. punktu, atzīst, ka paziņošana ir pilnīgi pieņemama, Komisija paziņojumu attiecīgi publisko.

Vienlaikus Komisija arī ievada 27. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajā elektroniskajā sistēmā ziņas, kas saistītas ar paziņotās institūcijas paziņošanu. Šai publikācijai pievieno par paziņotajām institūcijām atbildīgās valsts iestādes galīgo novērtējuma ziņojumu, apvienotās novērtēšanas grupas atzinumu un MDCG ieteikumu, kas minēti šā panta 5. punktā.

Detalizētu paziņojumā iekļauto informāciju, piemēram, ierīču klasi un tipu, kā arī tā pielikumus, publisko.

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katrai paziņotajai institūcijai, par kuru saskaņā ar 33. pantu ir pieņemts paziņojums, Komisija piešķir identifikācijas numuru. Šādu vienotu identifikācijas numuru tā piešķir pat tad, ja institūcija ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem. | 1.   Katrai paziņotajai institūcijai, par kuru saskaņā ar 33. pantu ir pieņemts paziņojums, Komisija piešķir identifikācijas numuru. Šādu vienotu identifikācijas numuru tā piešķir pat tad, ja institūcija ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem.
  Veiksmīgas atkārtotas paziņošanas gadījumā institūcijas, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, patur tām piešķirto identifikācijas numuru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Katrai paziņotajai institūcijai, par kuru saskaņā ar 33. pantu ir pieņemts paziņojums, Komisija piešķir identifikācijas numuru. Šādu vienotu identifikācijas numuru tā piešķir pat tad, ja institūcija ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem.

1.   Katrai paziņotajai institūcijai, par kuru saskaņā ar 33. pantu ir pieņemts paziņojums, Komisija piešķir identifikācijas numuru. Šādu vienotu identifikācijas numuru tā piešķir pat tad, ja institūcija ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem.
  Veiksmīgas atkārtotas paziņošanas gadījumā institūcijas, kas paziņotas saskaņā ar Direktīvu 90/385/EEK un Direktīvu 93/42/EEK, patur tām piešķirto identifikācijas numuru.

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija dara
  publiski
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu. | 2.   Komisija dara
  sabiedrībai viegli
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija dara
  publiski
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.

2.   Komisija dara
  sabiedrībai viegli
  pieejamu sarakstu, kurā norādītas saskaņā ar šo regulu paziņotās institūcijas, tām piešķirtie identifikācijas numuri un darbības, kuru veikšanai tās ir paziņotas. Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

35. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem. | 1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  un attiecīgā gadījumā EMA
  tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem. |
| Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai apakšuzņēmumiem, kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas. | Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties
  un vēlākais 15 dienu laikā
  informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai apakšuzņēmumiem, kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas. |
| 2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi, ja
  vien nav likumīga pamata
  tos nepildīt, un
  pēdējā gadījumā abas puses var apspriesties
  ar MDCG.
  Paziņotā institūcija vai attiecīgā gadījumā
  par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  var pieprasīt, lai jebkuru informāciju, kas nosūtīta citas dalībvalsts iestādēm vai Komisijai, uzskatītu par konfidenciālu informāciju
  . | 2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties
  un vēlākais 15 dienu laikā
  reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi. Ja
  ir likumīgs pamats
  tos nepildīt,
  paziņotās institūcijas to izskaidro rakstiski
  un
  apspriežas
  ar MDCG
  , kas tādā gadījumā sagatavo ieteikumu
  . Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  ievēro MDCG ieteikumu
  . |
| 3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  apmeklējums
  uz vietas. | 3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām
  , kā arī novērtē, vai šīm prasībām atbilst arī tās apakšuzņēmēji vai filiāles
  . Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  un attiecīgā gadījumā Savienībā vai ārpus tās esošo to filiāļu un apakšuzņēmēju nepieteikta inspekcija, veicot apmeklējumu
  uz vietas. |
| | Lai noteiktu paziņotās institūcijas faktisko kompetenci un tās vērtējumu kvalitāti, jo īpaši paziņotās institūcijas spēju analizēt un novērtēt klīniskos pierādījumus, novērtējumā iekļauj arī paziņotās institūcijas veikto ierīces izstrādes dokumentācijas pārbaudes paraugu pārskatu. |
| 4.   
  Trīs
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  trim
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par
  tās dalībvalsts
  paziņotajām institūcijām, kurā
  institūcija ir dibināta, un apvienotā novērtēšanas grupa, kuras ieceltas
  saskaņā ar 32. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija joprojām atbilst
  VI pielikuma
  prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī. | 4.   
  Divus
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  diviem
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par paziņotajām institūcijām
  dalībvalstī
  , kurā saskaņā ar 32. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru
  ir apstiprināta institūcija un iecelta apvienotā novērtēšanas grupa
  , veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija
  un tās filiāles un apakšuzņēmumi
  joprojām atbilst
  VI pielikuma
  prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām
  vai paziņotās institūcijas filiāle vai apakšuzņēmējs
  joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī. |
| | Attiecībā uz 43.a pantā norādītajām īpašajām paziņotajām institūcijām šajā punktā minēto novērtēšanu veic katru gadu. |
| | Visus novērtējumu rezultātus publisko. |
| 5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu. | 5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu. |
| | 5.a
     
  Paziņotās institūcijas katru gadu iesniedz kompetentajai iestādei un Komisijai gada darbības pārskatu, kurā ietverta VI pielikuma 3.5. punktā minētā informācija, un Komisija to nodod MDCG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem.

1.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  un attiecīgā gadījumā EMA
  tās pastāvīgi pārrauga, lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību VI pielikuma prasībām. Paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma sniedz visu būtisko informāciju un dokumentus, kādi vajadzīgi, lai iestāde varētu pārbaudīt atbilstību šiem kritērijiem.

Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai apakšuzņēmumiem, kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas.

Paziņotās institūcijas par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi nekavējoties
  un vēlākais 15 dienu laikā
  informē par visiem tādiem pārveidojumiem, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem, telpām, filiālēm vai apakšuzņēmumiem, kas var ietekmēt VI pielikuma prasību izpildi vai to spēju veikt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz ierīcēm, kuru vērtēšanai tās ir ieceltas.

2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi, ja
  vien nav likumīga pamata
  tos nepildīt, un
  pēdējā gadījumā abas puses var apspriesties
  ar MDCG.
  Paziņotā institūcija vai attiecīgā gadījumā
  par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  var pieprasīt, lai jebkuru informāciju, kas nosūtīta citas dalībvalsts iestādēm vai Komisijai, uzskatītu par konfidenciālu informāciju
  .

2.   Paziņotās institūcijas nekavējoties
  un vēlākais 15 dienu laikā
  reaģē uz savas dalībvalsts vai citas dalībvalsts iestādes vai Komisijas iesniegtiem pieprasījumiem par atbilstības novērtēšanu, ko tās veikušas. Nacionālā iestāde, kas dalībvalstī, kurā institūcija ir dibināta, ir atbildīga par paziņotajām institūcijām, nodrošina kādas citas dalībvalsts iestāžu vai Komisijas iesniegto pieprasījumu izpildi. Ja
  ir likumīgs pamats
  tos nepildīt,
  paziņotās institūcijas to izskaidro rakstiski
  un
  apspriežas
  ar MDCG
  , kas tādā gadījumā sagatavo ieteikumu
  . Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde
  ievēro MDCG ieteikumu
  .

3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām. Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  apmeklējums
  uz vietas.

3.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde vismaz reizi gadā novērtē, vai ikviena paziņotā institūcija, par ko tā ir atbildīga, joprojām atbilst VI pielikuma prasībām
  , kā arī novērtē, vai šīm prasībām atbilst arī tās apakšuzņēmēji vai filiāles
  . Šajā novērtēšanā ietilpst katras paziņotās institūcijas
  un attiecīgā gadījumā Savienībā vai ārpus tās esošo to filiāļu un apakšuzņēmēju nepieteikta inspekcija, veicot apmeklējumu
  uz vietas.

Lai noteiktu paziņotās institūcijas faktisko kompetenci un tās vērtējumu kvalitāti, jo īpaši paziņotās institūcijas spēju analizēt un novērtēt klīniskos pierādījumus, novērtējumā iekļauj arī paziņotās institūcijas veikto ierīces izstrādes dokumentācijas pārbaudes paraugu pārskatu.

4.   
  Trīs
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  trim
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par
  tās dalībvalsts
  paziņotajām institūcijām, kurā
  institūcija ir dibināta, un apvienotā novērtēšanas grupa, kuras ieceltas
  saskaņā ar 32. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru, veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija joprojām atbilst
  VI pielikuma
  prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī.

4.   
  Divus
  gadus pēc paziņotās institūcijas paziņošanas un pēc tam ik pēc
  diviem
  gadiem nacionālā iestāde, kas ir atbildīga par paziņotajām institūcijām
  dalībvalstī
  , kurā saskaņā ar 32. panta 3. un 4. punktā aprakstīto procedūru
  ir apstiprināta institūcija un iecelta apvienotā novērtēšanas grupa
  , veic novērtēšanu, lai noteiktu, vai paziņotā institūcija
  un tās filiāles un apakšuzņēmumi
  joprojām atbilst
  VI pielikuma
  prasībām. Ja ir pamatotas bažas, vai kāda no paziņotajām institūcijām
  vai paziņotās institūcijas filiāle vai apakšuzņēmējs
  joprojām atbilst VI pielikuma prasībām, MDCG šajā punktā aprakstīto novērtēšanas procedūru pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma var sākt jebkurā brīdī.

Attiecībā uz 43.a pantā norādītajām īpašajām paziņotajām institūcijām šajā punktā minēto novērtēšanu veic katru gadu.

Visus novērtējumu rezultātus publisko.

5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu.

5.   Dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm vismaz reizi gadā ziņo par savām pārraudzības darbībām. Šajā ziņojumā ietilpst kopsavilkums, kuru dara publiski pieejamu.

5.a
     
  Paziņotās institūcijas katru gadu iesniedz kompetentajai iestādei un Komisijai gada darbības pārskatu, kurā ietverta VI pielikuma 3.5. punktā minētā informācija, un Komisija to nodod MDCG.

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

35.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 35.a pants |
| | Sankcijas |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir sankciju sistēma, ko piemēro gadījumos, kad paziņotās institūcijas nepilda obligātās prasības. Minētajai sistēmai jābūt pārredzamai un samērīgai attiecībā pret neatbilstības raksturu un pakāpi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

35.a pants

Sankcijas

Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir sankciju sistēma, ko piemēro gadījumos, kad paziņotās institūcijas nepilda obligātās prasības. Minētajai sistēmai jābūt pārredzamai un samērīgai attiecībā pret neatbilstības raksturu un pakāpi.

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

36. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Par jebkādiem turpmākiem būtiskiem paziņojuma grozījumiem paziņo
  Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Ja grozījumi paredz paplašināt paziņojuma tvērumu, tiem piemēro 32. panta 2.–6. punktā un 33. pantā aprakstītās procedūras. Visos citos gadījumos Komisija grozīto paziņojumu tūlīt publisko 33. panta 10. punktā minētajā elektroniskajā paziņošanas rīkā. | 1.   Komisijai un pārējām dalībvalstīm
  paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā
  . Ja grozījumi paredz paplašināt paziņojuma tvērumu, tiem piemēro 32. panta 2.–6. punktā un 33. pantā aprakstītās procedūras. Visos citos gadījumos Komisija grozīto paziņojumu tūlīt publisko 33. panta 10. punktā minētajā elektroniskajā paziņošanas rīkā. |
| 2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturējums nepārsniedz vienu gadu un vienu reizi uz tādu pašu periodu ir atjaunojams
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc. | 2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturēšanu piemēro, kamēr MDCG nav pieņēmusi lēmumu atsaukt apturēšanu, un pēc tam ieceltā apvienotā novērtēšanas grupa izstrādā novērtējumu saskaņā ar 32
  . 
  panta 3. punktā noteikto procedūru.
  Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc. |
| Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma apturējumu, ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties informē Komisiju
  un
  citas dalībvalstis. | Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma apturējumu, ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties
  un vēlākais 10 dienu laikā
  informē Komisiju, citas dalībvalstis
  , attiecīgos ražotājus un veselības aprūpes speciālistus
  . |
| 3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm. | 3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts
  informē Komisiju un
  rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija, vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm. |
| 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  grozīts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde. | 4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  apturēts
  ,
  ierobežots vai atsaukts,
  ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā
  un ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc ziņojuma publicēšanas
  to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde. |
| | Lai pārbaudītu, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums ticis apturēts, ierobežots vai atsaukts, ietekmē izsniegtos sertifikātus, atbildīgā nacionālā iestāde pieprasa attiecīgajiem ražotājiem 30 dienu laikā sniegt pierādījumus par atbilstību paziņojuma darbības laikā. |
| 5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos: | 5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos: |
| (a) | attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas
  vai nu medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, vai arī
  cita paziņotā institūcija rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Par jebkādiem turpmākiem būtiskiem paziņojuma grozījumiem paziņo
  Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Ja grozījumi paredz paplašināt paziņojuma tvērumu, tiem piemēro 32. panta 2.–6. punktā un 33. pantā aprakstītās procedūras. Visos citos gadījumos Komisija grozīto paziņojumu tūlīt publisko 33. panta 10. punktā minētajā elektroniskajā paziņošanas rīkā.

1.   Komisijai un pārējām dalībvalstīm
  paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā
  . Ja grozījumi paredz paplašināt paziņojuma tvērumu, tiem piemēro 32. panta 2.–6. punktā un 33. pantā aprakstītās procedūras. Visos citos gadījumos Komisija grozīto paziņojumu tūlīt publisko 33. panta 10. punktā minētajā elektroniskajā paziņošanas rīkā.

2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturējums nepārsniedz vienu gadu un vienu reizi uz tādu pašu periodu ir atjaunojams
  . Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc.

2.   Ja par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde ir noskaidrojusi, ka kāda no paziņotajām institūcijām vairs neatbilst VI pielikuma prasībām vai nepilda savus pienākumus, atkarībā no tā, kādā mērā nav nodrošināta atbilstība šīm prasībām vai pildīti šie pienākumi, iestāde paziņojumu aptur, ierobežo vai pilnīgi vai daļēji atsauc.
  Apturēšanu piemēro, kamēr MDCG nav pieņēmusi lēmumu atsaukt apturēšanu, un pēc tam ieceltā apvienotā novērtēšanas grupa izstrādā novērtējumu saskaņā ar 32
  . 
  panta 3. punktā noteikto procedūru.
  Ja paziņotā institūcija darbību ir beigusi, par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde paziņojumu atsauc.

Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma apturējumu, ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties informē Komisiju
  un
  citas dalībvalstis.

Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde par jebkādu paziņojuma apturējumu, ierobežojumu vai atsaukumu nekavējoties
  un vēlākais 10 dienu laikā
  informē Komisiju, citas dalībvalstis
  , attiecīgos ražotājus un veselības aprūpes speciālistus
  .

3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm.

3.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts, dalībvalsts
  informē Komisiju un
  rīkojas, lai pienācīgi nodrošinātu, ka attiecīgās paziņotās institūcijas lietas vai nu apstrādā cita paziņotā institūcija, vai arī tās tiek turētas tā, lai pēc pieprasījuma būtu pieejamas par paziņotajām institūcijām un tirgus uzraudzību atbildīgajām nacionālajām iestādēm.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  grozīts
  , ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde.

4.   Par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde novērtē, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums
  apturēts
  ,
  ierobežots vai atsaukts,
  ietekmē paziņotās institūcijas izsniegtos sertifikātus, un triju mēnešu laikā pēc tam, kad tā ir izziņojusi paziņojuma grozījumus, Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz ziņojumu par konstatējumiem. Ja tirgū laisto ierīču drošuma nodrošināšanai ir nepieciešams apturēt vai atsaukt neatbilstīgi izsniegtu sertifikātu, iestāde paziņotajai institūcijai dod attiecīgu rīkojumu iestādes noteiktā saprātīgā laikā
  un ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc ziņojuma publicēšanas
  to izdarīt. Ja paziņotā institūcija noteiktajā termiņā to neizdara vai ir beigusi darbību, neatbilstīgi izsniegtos sertifikātus aptur vai atsauc pati par paziņotajām institūcijām atbildīgā nacionālā iestāde.

Lai pārbaudītu, vai iemesli, kuru dēļ paziņojums ticis apturēts, ierobežots vai atsaukts, ietekmē izsniegtos sertifikātus, atbildīgā nacionālā iestāde pieprasa attiecīgajiem ražotājiem 30 dienu laikā sniegt pierādījumus par atbilstību paziņojuma darbības laikā.

5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos:

5.   Paziņotās institūcijas izdoti sertifikāti, kas nav neatbilstīgi izsniegti un ko izsniegusi paziņotā institūcija, attiecībā uz kuru paziņojums ir apturēts, ierobežots vai atsaukts, derīgumu saglabā šādos apstākļos:

(a)

attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas
  vai nu medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, vai arī
  cita paziņotā institūcija rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas;

| (a) | attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas cita paziņotā institūcija rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz paziņojuma apturēšanu: ja triju mēnešu laikā no apturēšanas cita paziņotā institūcija rakstiski apstiprina, ka apturēšanas laikā uzņemas paziņotās institūcijas funkcijas;

| (b) | attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus.

| (b) | attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz paziņojuma ierobežošanu vai atsaukšanu: uz trim mēnešiem pēc ierobežošanas vai atsaukšanas. Ja paziņotās institūcijas funkcijas attiecīgajā periodā uzņemas medicīnisko ierīču jomā kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā ir dibināts šo sertifikātu saņēmušās ierīces ražotājs, šī iestāde sertifikāta derīguma termiņu var pagarināt uz turpmākiem triju mēnešu periodiem, kopumā nepārsniedzot divpadsmit mēnešus.

Iestāde vai paziņotā institūcija, kas uzņemas tās paziņotās institūcijas funkcijas, ko ietekmējuši paziņojuma grozījumi, par to tūlīt informē Komisiju, citas dalībvalstis un citas paziņotās institūcijas.

Iestāde vai paziņotā institūcija, kas uzņemas tās paziņotās institūcijas funkcijas, ko ietekmējuši paziņojuma grozījumi, par to tūlīt
  un ne vēlāk kā 10 dienu laikā
  informē Komisiju, citas dalībvalstis un citas paziņotās institūcijas.

Komisija nekavējoties un ne vēlāk kā 10 dienu laikā ievada 27. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajā elektroniskajā sistēmā ziņas, kas saistītas ar izmaiņām paziņotās institūcijas paziņojumā.

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

37. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija noskaidro, ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu. | Ja Komisija noskaidro, ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu.
  Komisija sagatavo ziņojumu un iekļauj tajā pēc novērtēšanās publiski pieejamos dalībvalstu atzinumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja Komisija noskaidro, ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu.

Ja Komisija noskaidro, ka paziņotā institūcija vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā par to informē paziņotāju dalībvalsti un pieprasa tai veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus, ja nepieciešams, arī apturēt, ierobežot vai atsaukt paziņojumu.
  Komisija sagatavo ziņojumu un iekļauj tajā pēc novērtēšanās publiski pieejamos dalībvalstu atzinumus.

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība īpašā medicīnisko ierīču, arī in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā dibināto paziņoto institūciju koordinācijas grupā. | Komisija
  , apspriežoties ar MDCG,
  nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība īpašā medicīnisko ierīču, arī in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā dibināto paziņoto institūciju koordinācijas grupā.
  Šīs grupas sanāksmes notiek regulāri un vismaz divas reizes gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība īpašā medicīnisko ierīču, arī in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā dibināto paziņoto institūciju koordinācijas grupā.

Komisija
  , apspriežoties ar MDCG,
  nodrošina, lai būtu ieviesta un tiktu izmantota attiecīga paziņoto institūciju savstarpēja koordinēšanās un sadarbība īpašā medicīnisko ierīču, arī in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču jomā dibināto paziņoto institūciju koordinācijas grupā.
  Šīs grupas sanāksmes notiek regulāri un vismaz divas reizes gadā.

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

39. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija vai MDCG var pieprasīt paziņoto institūciju piedalīšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija vai MDCG var pieprasīt paziņoto institūciju piedalīšanos.

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

39. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus attiecībā uz šajā pantā minētās paziņoto institūciju koordinācijas grupas darbības kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus attiecībā uz šajā pantā minētās paziņoto institūciju koordinācijas grupas darbības kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 84. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

40. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Maksājumi | Maksas par nacionālo iestāžu darbību |
| 1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes. | 1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes. |
| 2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana un
  izmaksu lietderības ievērošana
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un
  līmeni
  . Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm, kas ir iesniegušas derīgu sertifikātu, kuru ir izsniegusi 31. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai. | 2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana
  , izmaksu lietderīgums
  un
  nepieciešamība radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās dalībvalstīs
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un
  apmēru
  . Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm, kas ir iesniegušas derīgu sertifikātu, kuru ir izsniegusi 31. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai. |
| | Šīs maksas ir samērīgas un atbilst dzīves līmenim attiecīgajā valstī. Maksu apmēru publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Maksājumi

Maksas par nacionālo iestāžu darbību

1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes.

1.   Dalībvalsts, kurā institūcijas ir nodibinātas, no atbilstības novērtēšanas institūcijām, kas iesniegušas pieteikumus, un no paziņotajām institūcijām iekasē maksas. Šīs maksas pilnīgi vai daļēji sedz izmaksas, kas saistītas ar pasākumiem, kurus saskaņā ar šo regulu veic par paziņotajām institūcijām atbildīgās nacionālās iestādes.

2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana un
  izmaksu lietderības ievērošana
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un
  līmeni
  . Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm, kas ir iesniegušas derīgu sertifikātu, kuru ir izsniegusi 31. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai.

2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko, ņemot vērā tādus mērķus kā cilvēku veselības un drošības aizsardzība, inovāciju atbalstīšana
  , izmaksu lietderīgums
  un
  nepieciešamība radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās dalībvalstīs
  , nosaka 1. punktā minēto maksu struktūru un
  apmēru
  . Īpašu uzmanību pievērš to paziņoto institūciju interesēm, kas ir iesniegušas derīgu sertifikātu, kuru ir izsniegusi 31. panta 2. punktā minētā nacionālā akreditācijas struktūra, un to paziņoto institūciju interesēm, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK definīcijai.

Šīs maksas ir samērīgas un atbilst dzīves līmenim attiecīgajā valstī. Maksu apmēru publisko.

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

40.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 40.a pants |
| | Paziņoto institūciju iekasēto maksu par atbilstības novērtēšanas pasākumiem pārredzamība |
| | 1.
     
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par standarta maksām paziņotajām institūcijām. |
| | 2.
     
  Šīs maksas ir salīdzināmas dalībvalstu starpā. Lai uzlabotu šo maksu salīdzināmību, Komisija 24 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas dara pieejamus attiecīgus norādījumus. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis iesniedz Komisijai savus standarta maksu sarakstus. |
| | 4.
     
  Nacionālā iestāde nodrošina, ka paziņotās institūcijas dara publiski zināmus sarakstus, kuros norādītas standarta maksas par atbilstības novērtēšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

40.a pants

Paziņoto institūciju iekasēto maksu par atbilstības novērtēšanas pasākumiem pārredzamība

1.
     
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par standarta maksām paziņotajām institūcijām.

2.
     
  Šīs maksas ir salīdzināmas dalībvalstu starpā. Lai uzlabotu šo maksu salīdzināmību, Komisija 24 mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas dara pieejamus attiecīgus norādījumus.

3.
     
  Dalībvalstis iesniedz Komisijai savus standarta maksu sarakstus.

4.
     
  Nacionālā iestāde nodrošina, ka paziņotās institūcijas dara publiski zināmus sarakstus, kuros norādītas standarta maksas par atbilstības novērtēšanas pasākumiem.

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

V nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Medicīnisko ierīču
  klasificēšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Medicīnisko ierīču
  klasificēšana

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

41. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju. | Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.
  Galīgo lēmumu dara publiski pieejamu Eudamed. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.

Vismaz 14 dienas pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas kompetentā iestāde par paredzamo lēmumu informē MDCG un Komisiju.
  Galīgo lēmumu dara publiski pieejamu Eudamed.

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

41. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas var ar īstenošanas aktiem lemt, kā ar īstenošanas aktiem klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasificēšanas kritērijus. | Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas var ar īstenošanas aktiem lemt, kā ar īstenošanas aktiem klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasificēšanas kritērijus.
  Šāds lēmums jo īpaši jāpieņem, lai izvairītos no atšķirīgu lēmumu pieņemšanu dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas var ar īstenošanas aktiem lemt, kā ar īstenošanas aktiem klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasificēšanas kritērijus.

Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas var ar īstenošanas aktiem lemt, kā ar īstenošanas aktiem klasificēt kādu konkrētu ierīci, ierīču kategoriju vai grupu, piemērojot VII pielikumā izklāstītos klasificēšanas kritērijus.
  Šāds lēmums jo īpaši jāpieņem, lai izvairītos no atšķirīgu lēmumu pieņemšanu dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

41. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. | Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.
  Pirms īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ņem vērā to ierosinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.
  Pirms īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ņem vērā to ierosinājumus.

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

41. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 61.–75. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem: | 4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 61.–75. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes jomas speciālistu organizācijām
  , ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 61.–75. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem:

4.   Lai būtu ņemta vērā tehnikas attīstība un jebkāda informācija, kas kļūst pieejama 61.–75. pantā aprakstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, Komisija
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp veselības aprūpes jomas speciālistu organizācijām
  , ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem:

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

42. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Uz ražotājiem, kas ražo IIa klasē klasificētas ierīces, kuras nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces vai pētāmas ierīces, attiecas atbilstības novērtēšana, kuras pamatā ir pilnīga kvalitātes nodrošināšana, kas detalizēti aprakstīta VIII pielikumā, izņemot tā II nodaļu, un tehniskajā dokumentācijā ietilpstošās izstrādes dokumentācijas reprezentatīva novērtēšana. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties izstrādāt II pielikuma aprakstīto tehnisko dokumentāciju un iziet atbilstības novērtēšanu, kuras pamatā ir ražojuma atbilstības verificēšana, kas detalizēti aprakstīta X pielikuma A daļas 7. iedaļā vai B daļas 8. iedaļā. | 4.   Uz ražotājiem, kas ražo IIa klasē klasificētas ierīces, kuras nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces vai pētāmas ierīces, attiecas atbilstības novērtēšana, kuras pamatā ir pilnīga kvalitātes nodrošināšana, kas detalizēti aprakstīta VIII pielikumā, izņemot tā II nodaļu, un tehniskajā dokumentācijā ietilpstošās
  prototipa un
  izstrādes dokumentācijas reprezentatīva novērtēšana. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties izstrādāt II pielikuma aprakstīto tehnisko dokumentāciju un iziet atbilstības novērtēšanu, kuras pamatā ir ražojuma atbilstības verificēšana, kas detalizēti aprakstīta X pielikuma A daļas 7. iedaļā vai B daļas 8. iedaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Uz ražotājiem, kas ražo IIa klasē klasificētas ierīces, kuras nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces vai pētāmas ierīces, attiecas atbilstības novērtēšana, kuras pamatā ir pilnīga kvalitātes nodrošināšana, kas detalizēti aprakstīta VIII pielikumā, izņemot tā II nodaļu, un tehniskajā dokumentācijā ietilpstošās izstrādes dokumentācijas reprezentatīva novērtēšana. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties izstrādāt II pielikuma aprakstīto tehnisko dokumentāciju un iziet atbilstības novērtēšanu, kuras pamatā ir ražojuma atbilstības verificēšana, kas detalizēti aprakstīta X pielikuma A daļas 7. iedaļā vai B daļas 8. iedaļā.

4.   Uz ražotājiem, kas ražo IIa klasē klasificētas ierīces, kuras nav pēc pasūtījuma ražotas ierīces vai pētāmas ierīces, attiecas atbilstības novērtēšana, kuras pamatā ir pilnīga kvalitātes nodrošināšana, kas detalizēti aprakstīta VIII pielikumā, izņemot tā II nodaļu, un tehniskajā dokumentācijā ietilpstošās
  prototipa un
  izstrādes dokumentācijas reprezentatīva novērtēšana. Kā alternatīvu ražotājs var izvēlēties izstrādāt II pielikuma aprakstīto tehnisko dokumentāciju un iziet atbilstības novērtēšanu, kuras pamatā ir ražojuma atbilstības verificēšana, kas detalizēti aprakstīta X pielikuma A daļas 7. iedaļā vai B daļas 8. iedaļā.

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

42. pants – 10. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ar īstenošanas aktiem
  var konkretizēt
  kārtību un procedurālos aspektus, lai nodrošinātu, ka paziņotās institūcijas saskaņoti piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras, ikvienā no šādiem aspektiem: | Komisija ar īstenošanas aktiem
  konkretizē
  kārtību un procedurālos aspektus, lai nodrošinātu, ka paziņotās institūcijas saskaņoti piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras, ikvienā no šādiem aspektiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija ar īstenošanas aktiem
  var konkretizēt
  kārtību un procedurālos aspektus, lai nodrošinātu, ka paziņotās institūcijas saskaņoti piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras, ikvienā no šādiem aspektiem:

Komisija ar īstenošanas aktiem
  konkretizē
  kārtību un procedurālos aspektus, lai nodrošinātu, ka paziņotās institūcijas saskaņoti piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras, ikvienā no šādiem aspektiem:

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

42. pants – 10. punkts – 1. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | no ierīces riska klases un tipa atkarīgais minimālais biežums, kādā paziņotajām institūcijām jāveic nepieteiktas ražotņu inspekcijas un paraugojumu kontrolpārbaudes saskaņā ar VIII pielikuma 4.4. iedaļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

no ierīces riska klases un tipa atkarīgais minimālais biežums, kādā paziņotajām institūcijām jāveic nepieteiktas ražotņu inspekcijas un paraugojumu kontrolpārbaudes saskaņā ar VIII pielikuma 4.4. iedaļu;

svītrots

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

42. pants – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Nepieteiktās inspekcijas to rakstura un vēriena ziņā var uzskatīt par regulārām inspekcijām, un uzņēmējiem nav jāsedz to nepieteikto inspekciju radītās izmaksas, ja šo nepieteikto inspekciju laikā nav reģistrētas nozīmīgas neatbilstības. Pieprasot nepieteiktas inspekcijas un tās īstenojot, vienmēr jāņem vērā proporcionalitātes princips, pievēršot pienācīgu uzmanību jo īpaši katra atsevišķa izstrādājuma iespējamajam radītajam apdraudējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.a
     
  Nepieteiktās inspekcijas to rakstura un vēriena ziņā var uzskatīt par regulārām inspekcijām, un uzņēmējiem nav jāsedz to nepieteikto inspekciju radītās izmaksas, ja šo nepieteikto inspekciju laikā nav reģistrētas nozīmīgas neatbilstības. Pieprasot nepieteiktas inspekcijas un tās īstenojot, vienmēr jāņem vērā proporcionalitātes princips, pievēršot pienācīgu uzmanību jo īpaši katra atsevišķa izstrādājuma iespējamajam radītajam apdraudējumam.

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

42. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem, ņemot vērā tehnikas attīstību un jebkādu informāciju, kas kļūst pieejama 28.–40. pantā izklāstītās paziņoto institūciju iecelšanas vai pārraudzības gaitā vai 61.–75. pantā izklāstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, groza vai papildina VIII –XI pielikumā izklāstītās atbilstības novērtēšanas procedūras. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem, ņemot vērā tehnikas attīstību un jebkādu informāciju, kas kļūst pieejama 28.–40. pantā izklāstītās paziņoto institūciju iecelšanas vai pārraudzības gaitā vai 61.–75. pantā izklāstīto vigilances un tirgus uzraudzības pasākumu gaitā, groza vai papildina VIII –XI pielikumā izklāstītās atbilstības novērtēšanas procedūras.

svītrots

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

43. pants – nosaukums un 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņoto institūciju iesaiste | Paziņoto institūciju iesaiste
  atbilstības novērtēšanas procedūrās |
| 1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju, ražotājs var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm. Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai. | 1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju,
  to ierīču
  ražotājs
  , kuras nav minētas 43.a panta 1. punktā,
  var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm.
  Ja ražotājs pieteikumu iesniedz paziņotā institūcijā, kas atrodas dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, tas par šāda pieteikuma iesniegšanu informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņoto institūciju iesaiste

Paziņoto institūciju iesaiste
  atbilstības novērtēšanas procedūrās

1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju, ražotājs var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm. Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai.

1.   Ja atbilstības novērtēšanas procedūrā ir nepieciešams iesaistīt kādu paziņotu institūciju,
  to ierīču
  ražotājs
  , kuras nav minētas 43.a panta 1. punktā,
  var pieteikties paziņotai institūcijai pēc savas izvēles, ja vien šī institūcija ir paziņota attiecīgajiem atbilstības novērtēšanas pasākumiem, atbilstības novērtēšanas procedūrām un ierīcēm.
  Ja ražotājs pieteikumu iesniedz paziņotā institūcijā, kas atrodas dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, tas par šāda pieteikuma iesniegšanu informē savu par paziņotajām institūcijām atbildīgo nacionālo iestādi.
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai paziņotajai institūcijai.

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

43. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Attiecīgā paziņotā institūcija citas paziņotās institūcijas informē par jebkuru ražotāju, kas pirms paziņotās institūcijas lēmuma par atbilstības novērtējumu savu pieteikumu atsauc. | 2.   Attiecīgā paziņotā institūcija citas paziņotās institūcijas informē par jebkuru ražotāju, kas pirms paziņotās institūcijas lēmuma par atbilstības novērtējumu savu pieteikumu atsauc.
  Turklāt tā par to nekavējoties informē visas valsts kompetentās iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Attiecīgā paziņotā institūcija citas paziņotās institūcijas informē par jebkuru ražotāju, kas pirms paziņotās institūcijas lēmuma par atbilstības novērtējumu savu pieteikumu atsauc.

2.   Attiecīgā paziņotā institūcija citas paziņotās institūcijas informē par jebkuru ražotāju, kas pirms paziņotās institūcijas lēmuma par atbilstības novērtējumu savu pieteikumu atsauc.
  Turklāt tā par to nekavējoties informē visas valsts kompetentās iestādes.

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

V nodaļa – 2.a iedaļa (jauna) – nosaukums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums Nr. 360 un 371

Regulas priekšlikums

43.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 43.a pants |
| | Īpašu paziņoto institūciju iesaiste augsta riska ierīču atbilstības novērtēšanas procedūrās |
| | 1.
     
  Tikai īpašām paziņotajām institūcijām ir tiesības veikt atbilstības novērtēšanu šādām ierīcēm: |
| | a) | implantējamas ierīces, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

43.a pants

Īpašu paziņoto institūciju iesaiste augsta riska ierīču atbilstības novērtēšanas procedūrās

1.
     
  Tikai īpašām paziņotajām institūcijām ir tiesības veikt atbilstības novērtēšanu šādām ierīcēm:

a)

implantējamas ierīces,

| b) | ierīces, kuru sastāvā ir viela, kā minēts 1. panta 4. punktā un VII pielikuma 6.1. iedaļā (13. noteikums), |
| --- | --- |

b)

ierīces, kuru sastāvā ir viela, kā minēts 1. panta 4. punktā un VII pielikuma 6.1. iedaļā (13. noteikums),

| c) | ierīces, kas pieder IIb klasei un paredzētas zāļu ievadīšanai un/vai izvadīšanai, kā minēts 1. panta 5. punktā un VII pielikuma 5.3. iedaļā (11. noteikums), |
| --- | --- |

c)

ierīces, kas pieder IIb klasei un paredzētas zāļu ievadīšanai un/vai izvadīšanai, kā minēts 1. panta 5. punktā un VII pielikuma 5.3. iedaļā (11. noteikums),

| d) | ierīces, kas ražotas, izmantojot cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes audus vai šūnas vai to derivātus, kuri ir dzīvotnespējīgi vai ir padarīti dzīvotnespējīgi, vai |
| --- | --- |

d)

ierīces, kas ražotas, izmantojot cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes audus vai šūnas vai to derivātus, kuri ir dzīvotnespējīgi vai ir padarīti dzīvotnespējīgi, vai

| e) | visas citas ierīces, kas pieder III klasei. |
| --- | --- |

e)

visas citas ierīces, kas pieder III klasei.

2.
     
  Pieteikuma iesniedzējas, kas ir īpašās paziņotās institūcijas, kuras uzskata, ka tās atbilst prasībām, kas attiecas uz VI pielikuma 3.6. iedaļā minētajām īpašajām paziņotajām institūcijām, iesniedz pieteikumu EMA.

3.
     
  Iesniedzot pieteikumu, tiek veikts maksājums EMA, lai segtu izmaksas par pieteikuma izskatīšanu.

4.
     
  EMA izraugās īpašo paziņoto institūciju vai institūcijas saskaņā ar VI pielikumā noteiktajām prasībām, 90 dienu laikā pieņem atzinumu par atļauju veikt 1. punktā minēto ierīču atbilstības novērtēšanu un nosūta to Komisijai.

5.
     
  Pēc tam Komisija attiecīgi publicē paziņojumu, norādot īpašās paziņotās institūcijas vai institūciju nosaukumus.

6.
     
  Šis paziņojums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Komisijas izstrādātajā un administrētajā paziņoto institūciju datubāzē. Publicētajā paziņojumā ir noteikta īpašās paziņotās institūcijas likumīgās darbības joma.

Šis paziņojums ir spēkā piecus gadus, un ik pēc pieciem gadiem to var atjaunot, iesniedzot EMA jaunu pieteikumu.

7.
     
  Šā panta 1. punktā uzskaitīto ierīču ražotāji var vērsties pie jebkuras tādas īpašās paziņotās institūcijas pēc savas izvēles, kuras nosaukums iekļauts 43.b pantā (jauns) minētajā elektroniskajā sistēmā.

8.
     
  Uz vienu un to pašu atbilstības novērtēšanas pasākumu pieteikumu var iesniegt tikai vienai īpašajai paziņotajai institūcijai.

9.
     
  Īpašā paziņotā institūcija paziņo Komisijai par pieteikumiem 1. punktā uzskaitīto ierīču atbilstības novērtēšanai.

10.
     
  Uz īpašajām paziņotajām institūcijām attiecas 43. panta 2., 3. un 4. punkts.

Grozījums Nr. 372

Regulas priekšlikums

43.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 43.b pants |
| | Īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma |
| | 1.
     
  Komisija izveido un regulāri atjaunina elektronisko reģistrācijas sistēmu, lai: |
| | — | reģistrētu īpašo paziņoto institūciju pieteikumus un tām piešķirtās atļaujas veikt atbilstības novērtējumus saskaņā ar šo nodaļu un apkopotu un apstrādātu informāciju par īpašajām paziņotajām institūcijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

43.b pants

Īpašo paziņoto institūciju elektroniskā reģistrācijas sistēma

1.
     
  Komisija izveido un regulāri atjaunina elektronisko reģistrācijas sistēmu, lai:

—

reģistrētu īpašo paziņoto institūciju pieteikumus un tām piešķirtās atļaujas veikt atbilstības novērtējumus saskaņā ar šo nodaļu un apkopotu un apstrādātu informāciju par īpašajām paziņotajām institūcijām;

| — | veiktu informācijas apmaiņu ar citām nacionālām iestādēm; kā arī |
| --- | --- |

—

veiktu informācijas apmaiņu ar citām nacionālām iestādēm; kā arī

| — | publicētu novērtējuma ziņojumus. |
| --- | --- |

—

publicētu novērtējuma ziņojumus.

2.
     
  Apkopoto un apstrādāto informāciju, kas saistīta ar pieteikumu procesu īpašajām paziņotajām institūcijām, elektroniskajā sistēmā ievada EMA.

3.
     
  Elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija, kas saistīta ar īpašajām paziņotajām institūcijām, ir publiski pieejama.

4.
     
  Komisija regulāri atjaunina sistēmu.

Grozījums Nr. 361 un 373

Regulas priekšlikums

43.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 43.c pants |
| | Īpašo paziņoto institūciju tīkls |
| | 1.
     
  Komisija un MDCG izveido, uztur, koordinē un pārvalda īpašo paziņoto institūciju tīklu. |
| | 2.
     
  Tīklam ir šādi mērķi: |
| | a) | palīdzēt īstenot Eiropas sadarbības potenciālu attiecībā uz ļoti specializētām medicīnas tehnoloģijām medicīnisko ierīču jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

43.c pants

Īpašo paziņoto institūciju tīkls

1.
     
  Komisija un MDCG izveido, uztur, koordinē un pārvalda īpašo paziņoto institūciju tīklu.

2.
     
  Tīklam ir šādi mērķi:

a)

palīdzēt īstenot Eiropas sadarbības potenciālu attiecībā uz ļoti specializētām medicīnas tehnoloģijām medicīnisko ierīču jomā;

| b) | sekmēt zināšanu apkopošanu attiecībā uz medicīniskām ierīcēm; |
| --- | --- |

b)

sekmēt zināšanu apkopošanu attiecībā uz medicīniskām ierīcēm;

| c) | veicināt atbilstības novērtēšanas kritēriju izstrādi un palīdzēt tīklā un ārpus tā veidot un nodot tālāk labāko praksi; |
| --- | --- |

c)

veicināt atbilstības novērtēšanas kritēriju izstrādi un palīdzēt tīklā un ārpus tā veidot un nodot tālāk labāko praksi;

| d) | palīdzēt apzināt ekspertus, kas darbojas inovatīvās jomās; |
| --- | --- |

d)

palīdzēt apzināt ekspertus, kas darbojas inovatīvās jomās;

| e) | izstrādāt un atjaunināt noteikumus par interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

e)

izstrādāt un atjaunināt noteikumus par interešu konfliktiem;

| f) | rast kopējus risinājumus līdzīgām problēmām, kas saistītas ar inovatīvo tehnoloģiju atbilstības novērtēšanas procedūrām, un |
| --- | --- |

f)

rast kopējus risinājumus līdzīgām problēmām, kas saistītas ar inovatīvo tehnoloģiju atbilstības novērtēšanas procedūrām, un

| g) | noteikt būtiskas atšķirības un ziņot par tām atbilstības novērtējumos, kurus par būtībā līdzīgām ierīcēm veic dažādas īpašās paziņotās institūcijas, un paziņot par tām MDCG. |
| --- | --- |

g)

noteikt būtiskas atšķirības un ziņot par tām atbilstības novērtējumos, kurus par būtībā līdzīgām ierīcēm veic dažādas īpašās paziņotās institūcijas, un paziņot par tām MDCG.

3.
     
  Tīkla dalībnieku sanāksmes sasauc jebkurā laikā, ja to pieprasa vismaz divi tīkla dalībnieki vai EMA. Sanāksmes notiek vismaz divreiz gadā.

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

44. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 44. pants | svītrots |
| Noteiktu atbilstības novērtējumu izskatīšanas mehānisms | |
| 1.
     
  Par pieteikumiem uz atbilstības novērtēšanu tādām ierīcēm, kas klasificētas III klasē, izņemot pieteikumus uz esošu sertifikātu papildināšanu vai atjaunošanu, paziņotās institūcijas paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 19.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 26. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Paziņojumu un tā pavaddokumentus Komisija tūlīt nosūta Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG). | |
| 2.
     
  MDCG 28 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var pieprasīt, lai paziņotā institūcija iesniegtu kopsavilkumu par provizorisko atbilstības novērtējumu pirms sertifikāta izsniegšanas. Ja kāds MDCG loceklis vai Komisija tā ierosina, MDCG par šādu pieprasīšanu lemj saskaņā ar 78. panta 4. punktā izklāstīto procedūru. MDCG pieprasījumā norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanai. Iesniegšanas sakarā izraugoties konkrētu lietu, pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu nosacījumu principu. | |
| Piecu dienu laikā pēc tam, kad MDCG saņēmis pieprasījumu, paziņotā institūcija par to informē ražotāju. | |
| 3.
     
  MDCG var iesniegt komentārus par provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu, bet ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā kopsavilkuma iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas MDCG var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama paziņotās institūcijas provizoriskā atbilstības novērtējuma analizēšanai. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu. | |
| 4.
     
  Paziņotā institūcija pienācīgi apsver visus saskaņā ar 3. punktu saņemtos komentārus. Tā nosūta Komisijai paskaidrojumu par to, kā tie ņemti vērā, arī pienācīgu pamatojumu, kāpēc saņemtajiem komentāriem nav sekojusi rīcība, un galīgo lēmumu par attiecīgo atbilstības novērtējumu. Šo informāciju Komisija tūlīt nosūta MDCG. | |
| 5.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot III klases ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–4. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. | |
| Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem: | |
| (a) | ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē klīnisko praksi vai sabiedrības veselību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

44. pants

svītrots

Noteiktu atbilstības novērtējumu izskatīšanas mehānisms

1.
     
  Par pieteikumiem uz atbilstības novērtēšanu tādām ierīcēm, kas klasificētas III klasē, izņemot pieteikumus uz esošu sertifikātu papildināšanu vai atjaunošanu, paziņotās institūcijas paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno I pielikuma 19.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 26. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Paziņojumu un tā pavaddokumentus Komisija tūlīt nosūta Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG).

2.
     
  MDCG 28 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var pieprasīt, lai paziņotā institūcija iesniegtu kopsavilkumu par provizorisko atbilstības novērtējumu pirms sertifikāta izsniegšanas. Ja kāds MDCG loceklis vai Komisija tā ierosina, MDCG par šādu pieprasīšanu lemj saskaņā ar 78. panta 4. punktā izklāstīto procedūru. MDCG pieprasījumā norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanai. Iesniegšanas sakarā izraugoties konkrētu lietu, pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu nosacījumu principu.

Piecu dienu laikā pēc tam, kad MDCG saņēmis pieprasījumu, paziņotā institūcija par to informē ražotāju.

3.
     
  MDCG var iesniegt komentārus par provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkumu, bet ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā kopsavilkuma iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas MDCG var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama paziņotās institūcijas provizoriskā atbilstības novērtējuma analizēšanai. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu.

4.
     
  Paziņotā institūcija pienācīgi apsver visus saskaņā ar 3. punktu saņemtos komentārus. Tā nosūta Komisijai paskaidrojumu par to, kā tie ņemti vērā, arī pienācīgu pamatojumu, kāpēc saņemtajiem komentāriem nav sekojusi rīcība, un galīgo lēmumu par attiecīgo atbilstības novērtējumu. Šo informāciju Komisija tūlīt nosūta MDCG.

5.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot III klases ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–4. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

Šim punktam atbilstošus pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem:

(a)

ierīce vai tās pamattehnoloģija ir jaunieviesums un būtiski ietekmē klīnisko praksi vai sabiedrības veselību;

| (b) | kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā;

| (c) | attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu;

| (d) | atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības; |
| --- | --- |

(d)

atbilstības novērtējumos, ko par būtībā līdzīgām ierīcēm devušas atšķirīgas paziņotās institūcijas, konstatējamas būtiskas nesakritības;

| (e) | konkrēta ierīču kategorija vai grupa vai to pamattehnoloģija tiek saistītas ar sabiedrības veselības problēmām. |
| --- | --- |

(e)

konkrēta ierīču kategorija vai grupa vai to pamattehnoloģija tiek saistītas ar sabiedrības veselības problēmām.

6.
     
  Rezumējumu par komentāriem, kas iesniegti saskaņā ar 3. punktu, un atbilstības novērtēšanas procedūras iznākumu Komisija dara publiski pieejamu. Tā neatklāj nedz personas datus, nedz arī konfidenciālu komercinformāciju.

7.
     
  Šā panta nolūkiem Komisija izveido tehnisko infrastruktūru elektroniskai datu apmaiņai starp paziņotajām institūcijām un MDCG.

8.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt kārtību un procedurālos aspektus, kas attiecināmi uz provizoriskā atbilstības novērtējuma kopsavilkuma iesniegšanu un analizēšanu saskaņā ar 2. un 3. punktu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 374/REV

Regulas priekšlikums

44.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 44.a pants |
| | Novērtēšanas procedūra īpašos gadījumos |
| | 1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas informē Komisiju par pieteikumiem atbilstības novērtējuma veikšanai implantējamām III klases ierīcēm, IIb klases ierīcēm, kas paredzētas zāļu ievadīšanai un/vai izvadīšanai, kā minēts 1. panta 5. punktā un VII pielikuma 5.3. iedaļā (11. noteikums), un ierīcēm, kas ražotas, izmantojot cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes audus vai šūnas vai to derivātus, kas ir dzīvotnespējīgi vai ir padarīti dzīvotnespējīgi, izņemot pieteikumus spēkā esošo sertifikātu atjaunošanai vai papildināšanai, un ierīcēm, kuru 6. un 7. pantā minētās specifikācijas ir publicētas attiecībā uz klīnisko izvērtējumu un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli. Paziņojumam pievieno I pielikuma 19.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 26. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nosūta paziņojumu un papilddokumentus Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG), lai tā sniegtu atzinumu. Sagatavojot atzinumu, MDCG var prasīt attiecīgajiem Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) ekspertiem klīnisko novērtējumu, kas minēts 78. pantā. |
| | 2.
     
  MDCG 20 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var nolemt pieprasīt, lai īpašā paziņotā institūcija, pirms izsniegt tai sertifikātu, iesniedz šādus dokumentus: |
| | — | klīniskās izvērtēšanas ziņojumu, kā minēts XIII pielikumā, tostarp klīniskā pētījuma ziņojumu, kā minēts XIV pielikumā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

44.a pants

Novērtēšanas procedūra īpašos gadījumos

1.
     
  Īpašās paziņotās institūcijas informē Komisiju par pieteikumiem atbilstības novērtējuma veikšanai implantējamām III klases ierīcēm, IIb klases ierīcēm, kas paredzētas zāļu ievadīšanai un/vai izvadīšanai, kā minēts 1. panta 5. punktā un VII pielikuma 5.3. iedaļā (11. noteikums), un ierīcēm, kas ražotas, izmantojot cilvēkcilmes vai dzīvniekcilmes audus vai šūnas vai to derivātus, kas ir dzīvotnespējīgi vai ir padarīti dzīvotnespējīgi, izņemot pieteikumus spēkā esošo sertifikātu atjaunošanai vai papildināšanai, un ierīcēm, kuru 6. un 7. pantā minētās specifikācijas ir publicētas attiecībā uz klīnisko izvērtējumu un pēc laišanas tirgū veikto klīnisko pēckontroli. Paziņojumam pievieno I pielikuma 19.3. iedaļā minēto lietošanas pamācības projektu un 26. pantā minētā drošuma un klīniskās veiktspējas kopsavilkuma projektu. Īpašā paziņotā institūcija paziņojumā norāda paredzēto dienu, līdz kurai atbilstības novērtēšana jāpabeidz. Komisija nekavējoties nosūta paziņojumu un papilddokumentus Medicīnisko ierīču koordinācijas grupai (MDCG), lai tā sniegtu atzinumu. Sagatavojot atzinumu, MDCG var prasīt attiecīgajiem Medicīnisko ierīču novērtēšanas komitejas (ACMD) ekspertiem klīnisko novērtējumu, kas minēts 78. pantā.

2.
     
  MDCG 20 dienu laikā no 1. punktā minētās informācijas saņemšanas var nolemt pieprasīt, lai īpašā paziņotā institūcija, pirms izsniegt tai sertifikātu, iesniedz šādus dokumentus:

—

klīniskās izvērtēšanas ziņojumu, kā minēts XIII pielikumā, tostarp klīniskā pētījuma ziņojumu, kā minēts XIV pielikumā,

| — | pēc laišanas tirgū veicamās klīniskās uzraudzības plānu, kā minēts XIII pielikumā, un |
| --- | --- |

—

pēc laišanas tirgū veicamās klīniskās uzraudzības plānu, kā minēts XIII pielikumā, un

| — | jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

—

jebkādu informāciju par to, vai ierīci tirgo vai netirgo trešās valstīs, un, ja iespējams, rezultātus saistībā ar novērtējumiem, ko šajās valstīs veikušas kompetentās iestādes.

MDCG locekļi pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu, tikai pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| (a) | ierīce ir jaunieviesums ar iespējamu būtisku klīnisko ietekmi vai ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

(a)

ierīce ir jaunieviesums ar iespējamu būtisku klīnisko ietekmi vai ietekmi uz veselību;

| (b) | kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

kādas konkrētas ierīču kategorijas vai grupas riska un ieguvumu profils ir nelabvēlīgi mainījies sakarā ar zinātniski pamatotām veselības problēmām, kas saistītas ar sastāvdaļām vai izejmateriālu vai ar ietekmi uz veselību atteices gadījumā;

| (c) | attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz kādu konkrētu ierīču kategoriju vai grupu ir palielinājies tādu nopietnu incidentu skaits, par kuriem tiek ziņots saskaņā ar 61. pantu.

Ņemot vērā tehnikas attīstību un visu pieejamo informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai izdarītu izmaiņas šajos kritērijos vai papildinātu tos.

MDCG pieprasījumā norāda ar veselības aizsardzību saistītu zinātniski pamatotu iemeslu, kura dēļ konkrētā lieta ir izraudzīta.

Ja MDCG neiesniedz savu pieprasījumu 20 dienu laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas, īpašā paziņotā institūcija var turpināt atbilstības novērtēšanas procedūru.

3.
     
  MDCG pēc apspriešanās ar ACMD sniedz atzinumu par 2. punktā minētajiem dokumentiem ne vēlāk kā 60 dienas pēc to iesniegšanas. Minētajā periodā un ne vēlāk kā 30 dienas pēc iesniegšanas ACMD ar MDCG starpniecību var pieprasīt, lai tiktu iesniegta papildu informācija, kas zinātniski pamatoti nepieciešama, lai analizētu 2. punktā minētos dokumentus. Cita starpā var pieprasīt paraugus vai ražotāja telpu apmeklējumu. Šā punkta pirmajā teikumā minētais komentāru iesniegšanas periods tiek atlikts, līdz ir iesniegta pieprasītā papildu informācija. Turpmāki MDCG pieprasījumi pēc papildu informācijas nav saistīti ar komentāru iesniegšanas perioda atlikšanu.

4.
     
  Savā atzinumā MDCG ņem vērā ACMD veikto klīnisko novērtējumu. MDCG var ieteikt veikt izmaiņas 2. punktā minētajos dokumentos.

5.
     
  MDCG nekavējoties informē Komisiju, īpašo paziņoto institūciju un ražotāju par savu atzinumu.

6.
     
  Īpašā paziņotā institūcija 15 dienu laikā pēc 5. punktā minētā paziņojuma saņemšanas norāda, vai tā piekrīt MDCG atzinumam. Ja tā atzinumam nepiekrīt, tā var rakstveidā paziņot MDCG, ka vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu. Tādā gadījumā īpašā paziņotā institūcija 30 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta MDCG sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. MDCG šo informāciju nekavējoties nosūta ACMD un Komisijai.

MDCG 30 dienu laikā pēc pieprasījuma pamatojuma saņemšanas atkārtoti izskata savu atzinumu, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar ACMD. Slēdziena pamatojumu pievieno galīgajam atzinumam.

7.
     
  Tūlīt pēc galīgā atzinuma pieņemšanas MDCG nosūta to Komisijai, īpašajai paziņotajai institūcijai un ražotājam.

8.
     
  Ja MDCG atzinums ir labvēlīgs, īpašā paziņotā institūcija var turpināt sertifikācijas procesu.

Tomēr, ja MDCG labvēlīga atzinuma priekšnoteikums ir īpašu pasākumu piemērošana (piemēram, pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles plāna pielāgošana vai sertifikācija ar laika ierobežojumu), paziņotā institūcija izsniedz atbilstības sertifikātu tikai ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir pilnībā izpildīti.

Pēc labvēlīga atzinuma pieņemšanas Komisija vienmēr pārliecinās par iespēju pieņemt ierīces vai attiecīgo ierīču grupas kopējos tehniskos standartus un, ja iespējams, pieņem tos (saskaņā ar 7. pantu).

Nelabvēlīga MDCG atzinuma gadījumā īpašā paziņotā institūcija vēl neizsniedz atbilstības sertifikātu. Tomēr īpašā paziņotā institūcija var iesniegt jaunu informāciju, atbildot uz MDCG novērtējumā iekļauto paskaidrojumu. Ja jaunā informācija būtiski atšķiras no iepriekš iesniegtās informācijas, MDCG pieteikumu novērtē atkārtoti.

Pēc ražotāja pieprasījuma Komisija organizē uzklausīšanu, kas ļauj apspriest nelabvēlīga zinātniskā novērtējuma zinātnisko pamatojumu un jebkādu darbību, kuru ražotājs var veikt, vai datus, kurus var iesniegt, lai kliedētu MDCG bažas.

9.
     
  Ja pacientu drošības un sabiedrības veselības aizsardzībai to uzskata par nepieciešamu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai noteiktu konkrētas ierīču kategorijas vai grupas (izņemot 1. punktā minētās ierīces), uz kurām iepriekš noteiktā periodā attiecina 1.–8. punktu.

Šajā punktā noteiktos pasākumus var attaisnot tikai ar vienu vai vairākiem kritērijiem, kas minēti 2. punktā.

10.
     
  Komisijas sagatavotais 6. un 7. punktā minēto atzinumu kopsavilkums ir publiski pieejams. Tajā neatklāj nedz personas datus, nedz arī konfidenciālu komercinformāciju.

11.
     
  Saskaņā ar šo pantu Komisija izveido tehnisko infrastruktūru elektroniskai datu apmaiņai starp MDCG, īpašajām paziņotajām institūcijām un ACMD, kā arī starp ACMD un Komisiju.

12.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt kārtību un procedurālos aspektus, kas saistīti ar šajā pantā paredzētās dokumentācijas iesniegšanu un analīzi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

13.
     
  Attiecīgajam uzņēmumam nenosaka maksu par papildu izmaksām saistībā ar šo novērtējumu.

Grozījums Nr. 369

Regulas priekšlikums

44.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 44.b pants |
| | Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija publicē ziņojumu par pieredzi, kas gūta, piemērojot 44.a pantā minēto procedūru. Ziņojumā jo īpaši novērtē to, cik izstrādājumiem veica papildu novērtēšanu, kādi faktori bija pamatā novērtējuma veikšanai un kāds bija galīgais lēmums par attiecīgajiem izstrādājumiem. Tajā arī analizē jauno noteikumu kopējo ietekmi uz īpašajām paziņotajām institūcijām saistībā ar papildu novērtējumu veikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

44.b pants

Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija publicē ziņojumu par pieredzi, kas gūta, piemērojot 44.a pantā minēto procedūru. Ziņojumā jo īpaši novērtē to, cik izstrādājumiem veica papildu novērtēšanu, kādi faktori bija pamatā novērtējuma veikšanai un kāds bija galīgais lēmums par attiecīgajiem izstrādājumiem. Tajā arī analizē jauno noteikumu kopējo ietekmi uz īpašajām paziņotajām institūcijām saistībā ar papildu novērtējumu veikšanu.

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Sertifikāti, ko saskaņā ar VIII, IX un X pielikumu ir izsniegušas paziņotās institūcijas, ir kādā no oficiālajām Savienības valodām, ko nosaka dalībvalsts, kurā paziņotā institūcija ir nodibināta, bet, ja valsts to nav noteikusi, – kādā no oficiālajām Savienības valodām, kas ir pieņemama paziņotajai institūcijai. Sertifikātu satura minimums ir izklāstīts XII pielikumā. | 1.   
  Pirms jebkura sertifikāta izsniegšanas par novērtēšanu atbildīgā paziņotā institūcija ņem vērā 59. panta 4. punktā minētā klīniskā pētījuma ziņojuma, ja tāds ir, rezultātus.
  Sertifikāti, ko saskaņā ar VIII, IX un X pielikumu ir izsniegušas paziņotās institūcijas, ir kādā no oficiālajām Savienības valodām, ko nosaka dalībvalsts, kurā paziņotā institūcija ir nodibināta, bet, ja valsts to nav noteikusi, – kādā no oficiālajām Savienības valodām, kas ir pieņemama paziņotajai institūcijai. Sertifikātu satura minimums ir izklāstīts XII pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Sertifikāti, ko saskaņā ar VIII, IX un X pielikumu ir izsniegušas paziņotās institūcijas, ir kādā no oficiālajām Savienības valodām, ko nosaka dalībvalsts, kurā paziņotā institūcija ir nodibināta, bet, ja valsts to nav noteikusi, – kādā no oficiālajām Savienības valodām, kas ir pieņemama paziņotajai institūcijai. Sertifikātu satura minimums ir izklāstīts XII pielikumā.

1.   
  Pirms jebkura sertifikāta izsniegšanas par novērtēšanu atbildīgā paziņotā institūcija ņem vērā 59. panta 4. punktā minētā klīniskā pētījuma ziņojuma, ja tāds ir, rezultātus.
  Sertifikāti, ko saskaņā ar VIII, IX un X pielikumu ir izsniegušas paziņotās institūcijas, ir kādā no oficiālajām Savienības valodām, ko nosaka dalībvalsts, kurā paziņotā institūcija ir nodibināta, bet, ja valsts to nav noteikusi, – kādā no oficiālajām Savienības valodām, kas ir pieņemama paziņotajai institūcijai. Sertifikātu satura minimums ir izklāstīts XII pielikumā.

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

45. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja paziņotā institūcija konstatē, ka ražotājs vairs neatbilst šīs regulas prasībām, tā, ņemot vērā samērīguma principu, izsniegto sertifikātu aptur vai anulē, vai tam noteic ierobežojumus, ja vien atbilstība šādām prasībām netiek nodrošināta ar attiecīgu koriģējošu pasākumu, ko ražotājs veicis paziņotās institūcijas noteiktā atbilstīgā termiņā. Paziņotā institūcija savu lēmumu pamato. | 3.   Ja paziņotā institūcija konstatē, ka ražotājs vairs neatbilst šīs regulas prasībām, tā, ņemot vērā samērīguma principu, izsniegto sertifikātu aptur vai anulē, vai tam noteic ierobežojumus, ja vien atbilstība šādām prasībām netiek nodrošināta ar attiecīgu koriģējošu pasākumu, ko ražotājs veicis paziņotās institūcijas noteiktā atbilstīgā termiņā. Paziņotā institūcija savu lēmumu pamato
  un par to paziņo to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā medicīniskā ierīce tiek ražota un laista tirgū, Eiropas Komisijai un MDCG
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja paziņotā institūcija konstatē, ka ražotājs vairs neatbilst šīs regulas prasībām, tā, ņemot vērā samērīguma principu, izsniegto sertifikātu aptur vai anulē, vai tam noteic ierobežojumus, ja vien atbilstība šādām prasībām netiek nodrošināta ar attiecīgu koriģējošu pasākumu, ko ražotājs veicis paziņotās institūcijas noteiktā atbilstīgā termiņā. Paziņotā institūcija savu lēmumu pamato.

3.   Ja paziņotā institūcija konstatē, ka ražotājs vairs neatbilst šīs regulas prasībām, tā, ņemot vērā samērīguma principu, izsniegto sertifikātu aptur vai anulē, vai tam noteic ierobežojumus, ja vien atbilstība šādām prasībām netiek nodrošināta ar attiecīgu koriģējošu pasākumu, ko ražotājs veicis paziņotās institūcijas noteiktā atbilstīgā termiņā. Paziņotā institūcija savu lēmumu pamato
  un par to paziņo to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā medicīniskā ierīce tiek ražota un laista tirgū, Eiropas Komisijai un MDCG
  .

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

46. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Tā informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras skar attiecīgās medicīniskās ierīces ražošana un laišana tirgū, kā arī Komisiju un MDCG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Tā informē to dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras skar attiecīgās medicīniskās ierīces ražošana un laišana tirgū, kā arī Komisiju un MDCG.

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atkāpjoties no 42. panta, jebkura kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut attiecīgās dalībvalsts teritorijā laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tādu atsevišķu ierīci, attiecībā uz kuru nav veiktas 42. pantā minētās procedūras un kuras izmantošana ir sabiedrības veselības vai pacientu drošības interesēs. | 1.   Atkāpjoties no 42. panta, jebkura kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut attiecīgās dalībvalsts teritorijā laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tādu atsevišķu ierīci,
  kuru ir apstiprinājusi Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa un
  attiecībā uz kuru nav veiktas 42. pantā minētās procedūras, un kuras izmantošana ir sabiedrības veselības vai pacientu drošības interesēs
  , ja MDCG to ir atļāvusi
  .
  Šo atkāpi var izmantot tikai, ja paredzētajā laikposmā ražotājs iesniedz kompetentajai iestādei pieprasītos klīniskos datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atkāpjoties no 42. panta, jebkura kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut attiecīgās dalībvalsts teritorijā laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tādu atsevišķu ierīci, attiecībā uz kuru nav veiktas 42. pantā minētās procedūras un kuras izmantošana ir sabiedrības veselības vai pacientu drošības interesēs.

1.   Atkāpjoties no 42. panta, jebkura kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut attiecīgās dalībvalsts teritorijā laist tirgū vai nodot ekspluatācijā tādu atsevišķu ierīci,
  kuru ir apstiprinājusi Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa un
  attiecībā uz kuru nav veiktas 42. pantā minētās procedūras, un kuras izmantošana ir sabiedrības veselības vai pacientu drošības interesēs
  , ja MDCG to ir atļāvusi
  .
  Šo atkāpi var izmantot tikai, ja paredzētajā laikposmā ražotājs iesniedz kompetentajai iestādei pieprasītos klīniskos datus.

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

47. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja šāda atļauja neattiecas uz izmantošanu tikai vienam pacientam, dalībvalsts par jebkuru lēmumu, ar kuru kādu ierīci atļauj laist tirgū vai nodot ekspluatācijā saskaņā ar 1. punktu, informē Komisiju un citas dalībvalstis. | 2.   Ja šāda atļauja neattiecas uz izmantošanu tikai vienam pacientam, dalībvalsts par jebkuru lēmumu, ar kuru kādu ierīci atļauj laist tirgū vai nodot ekspluatācijā saskaņā ar 1. punktu, informē Komisiju
  , par attiecīgās medicīniskās ierīces novērtēšanu atbildīgo paziņoto institūciju, MDCG
  un citas dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja šāda atļauja neattiecas uz izmantošanu tikai vienam pacientam, dalībvalsts par jebkuru lēmumu, ar kuru kādu ierīci atļauj laist tirgū vai nodot ekspluatācijā saskaņā ar 1. punktu, informē Komisiju un citas dalībvalstis.

2.   Ja šāda atļauja neattiecas uz izmantošanu tikai vienam pacientam, dalībvalsts par jebkuru lēmumu, ar kuru kādu ierīci atļauj laist tirgū vai nodot ekspluatācijā saskaņā ar 1. punktu, informē Komisiju
  , par attiecīgās medicīniskās ierīces novērtēšanu atbildīgo paziņoto institūciju, MDCG
  un citas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

VI nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Klīniskā izvērtēšana un klīniskie pētījumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Klīniskā izvērtēšana un klīniskie pētījumi

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

49. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja uzskata, ka pierādījumu par atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām nav lietderīgi pamatot ar klīniskiem datiem, jebkādu šādu izņēmumu pietiekami pamato, balstoties uz ražotāja riska pārvaldības rezultātiem un ņemot vērā ierīces un cilvēka ķermeņa mijiedarbības īpatnības, paredzēto klīnisko sniegumu un ražotāja apgalvojumus. Regulas II pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ir pienācīgi jāpamato, ka atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām ir pietiekami pierādīt tikai ar preklīnisku pārbaudes metožu rezultātiem, arī ar veiktspējas izvērtējumu, ražojuma pārbaudes testu un preklīnisko izvērtējumu. | 3.   
  Attiecībā uz ierīcēm, kas nav III klases ierīces, —
  ja uzskata, ka pierādījumu par atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām nav lietderīgi pamatot ar klīniskiem datiem, jebkādu šādu izņēmumu pietiekami pamato, balstoties uz ražotāja riska pārvaldības rezultātiem un ņemot vērā ierīces un cilvēka ķermeņa mijiedarbības īpatnības, paredzēto klīnisko sniegumu un ražotāja apgalvojumus. Regulas II pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ir pienācīgi jāpamato, ka atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām ir pietiekami pierādīt tikai ar preklīnisku pārbaudes metožu rezultātiem, arī ar veiktspējas izvērtējumu, ražojuma pārbaudes testu un preklīnisko izvērtējumu. |
| | Kompetentā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu attiecībā uz atbrīvojumu no pirmajā daļā minētā pienākuma pierādīt atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, pamatojoties uz klīniskajiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja uzskata, ka pierādījumu par atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām nav lietderīgi pamatot ar klīniskiem datiem, jebkādu šādu izņēmumu pietiekami pamato, balstoties uz ražotāja riska pārvaldības rezultātiem un ņemot vērā ierīces un cilvēka ķermeņa mijiedarbības īpatnības, paredzēto klīnisko sniegumu un ražotāja apgalvojumus. Regulas II pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ir pienācīgi jāpamato, ka atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām ir pietiekami pierādīt tikai ar preklīnisku pārbaudes metožu rezultātiem, arī ar veiktspējas izvērtējumu, ražojuma pārbaudes testu un preklīnisko izvērtējumu.

3.   
  Attiecībā uz ierīcēm, kas nav III klases ierīces, —
  ja uzskata, ka pierādījumu par atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām nav lietderīgi pamatot ar klīniskiem datiem, jebkādu šādu izņēmumu pietiekami pamato, balstoties uz ražotāja riska pārvaldības rezultātiem un ņemot vērā ierīces un cilvēka ķermeņa mijiedarbības īpatnības, paredzēto klīnisko sniegumu un ražotāja apgalvojumus. Regulas II pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā ir pienācīgi jāpamato, ka atbilstību vispārīgām drošuma un veiktspējas prasībām ir pietiekami pierādīt tikai ar preklīnisku pārbaudes metožu rezultātiem, arī ar veiktspējas izvērtējumu, ražojuma pārbaudes testu un preklīnisko izvērtējumu.

Kompetentā iestāde sniedz iepriekšēju apstiprinājumu attiecībā uz atbrīvojumu no pirmajā daļā minētā pienākuma pierādīt atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, pamatojoties uz klīniskajiem datiem.

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

49. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Attiecībā uz III klases ierīcēm un implantējamām ierīcēm, 26. panta 1. punktā minēto drošības un klīniskās veiktspējas kopsavilkumu atjaunina vismaz reizi gadā, sagatavojot klīniskā izvērtējuma ziņojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz III klases ierīcēm un implantējamām ierīcēm, 26. panta 1. punktā minēto drošības un klīniskās veiktspējas kopsavilkumu atjaunina vismaz reizi gadā, sagatavojot klīniskā izvērtējuma ziņojumus.

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir projektētas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir projektētas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs;

| (a) | verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir projektētas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  vai sponsors
  ; |
| --- | --- |

(a)

verificēt, ka parastos lietošanas apstākļos ierīces ir projektētas, ražotas un iepakotas tā, lai tās būtu piemērotas vienam vai vairākiem konkrētiem medicīniskās ierīces uzdevumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, un lai tām būtu paredzētā veiktspēja, ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  vai sponsors
  ;

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | verificēt,
  ka ierīces nodrošina
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

verificēt,
  ka ierīces nodrošina
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  ko detalizēti aprakstījis ražotājs
  ;

| (b) | verificēt
  ierīces klīnisko drošumu un efektivitāti
  ,
  tostarp
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  izmantojot ierīci paredzētajam mērķim, iedzīvotāju mērķa grupai un atbilstoši lietošanas instrukcijām
  ; |
| --- | --- |

(b)

verificēt
  ierīces klīnisko drošumu un efektivitāti
  ,
  tostarp
  pacientam paredzētos ieguvumus,
  izmantojot ierīci paredzētajam mērķim, iedzīvotāju mērķa grupai un atbilstoši lietošanas instrukcijām
  ;

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

51. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Klīniska pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIV pielikuma II nodaļā minēto dokumentāciju.
  Sešu
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu. | 2.   Klīniska pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIV pielikuma II nodaļā minēto dokumentāciju.
  Četrpadsmit
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu. |
| | Ja ir vairāk par vienu attiecīgo dalībvalsti un kāda dalībvalsts nepiekrīt koordinētājai dalībvalstij jautājumā par to, vai klīniskais pētījums būtu jāapstiprina tādu apsvērumu dēļ, kuri nav saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, attiecīgās dalībvalstis mēģina vienoties par slēdzienu. Ja vienošanās par slēdzienu netiek panākta, Komisija pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar MDCG. Ja attiecīgās dalībvalstis iebilst pret klīnisko pētījumu tādu apsvērumu dēļ, kuri saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, klīniskais pētījums attiecīgajās dalībvalstīs nebūtu jāveic. |
| Ja pirmajā daļā minētajā laikā dalībvalsts sponsoram nav ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. | Ja pirmajā daļā minētajā laikā dalībvalsts sponsoram nav ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Klīniska pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIV pielikuma II nodaļā minēto dokumentāciju.
  Sešu
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu.

2.   Klīniska pētījuma sponsors dalībvalstij(-īm), kurā(-s) pētījums veicams, iesniedz pieteikumu, pievienojot XIV pielikuma II nodaļā minēto dokumentāciju.
  Četrpadsmit
  dienu laikā no pieteikuma saņemšanas attiecīgā dalībvalsts paziņo sponsoram, vai klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā un vai pieteikums uzskatāms par pilnīgu.

Ja ir vairāk par vienu attiecīgo dalībvalsti un kāda dalībvalsts nepiekrīt koordinētājai dalībvalstij jautājumā par to, vai klīniskais pētījums būtu jāapstiprina tādu apsvērumu dēļ, kuri nav saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, attiecīgās dalībvalstis mēģina vienoties par slēdzienu. Ja vienošanās par slēdzienu netiek panākta, Komisija pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā pēc konsultēšanās ar MDCG. Ja attiecīgās dalībvalstis iebilst pret klīnisko pētījumu tādu apsvērumu dēļ, kuri saistīti ar svarīgiem nacionāliem, vietējiem vai ētiskiem aspektiem, klīniskais pētījums attiecīgajās dalībvalstīs nebūtu jāveic.

Ja pirmajā daļā minētajā laikā dalībvalsts sponsoram nav ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Ja pirmajā daļā minētajā laikā dalībvalsts sponsoram nav ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

51. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  trīs
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. | Ja
  sešu
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja
  trīs
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Ja
  sešu
  dienu laikā no komentāru vai pabeigtā pieteikuma saņemšanas dalībvalsts nav sponsoram atbilstoši 2. punktam ziņojusi, uzskata, ka klīniskais pētījums ir šīs regulas darbības jomā, un pieteikums ir uzskatāms par pilnīgu.

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

51. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  35 dienas
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  35 dienas
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi.

| (c) | kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  60 dienas
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi. |
| --- | --- |

(c)

kad pēc 4. punktā minētās validēšanas dienas pagājušas
  60 dienas
  , ja vien attiecīgā dalībvalsts šajā laikā sponsoram nav paziņojusi par atteikumu, kura pamatā ir sabiedrības veselības, pacientu drošības vai sabiedriskās politikas apsvērumi.

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

51. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kas novērtē pieteikumu, nav interešu konfliktu un ka tās nav atkarīgas no sponsora, no iestādes(-ēm), kura(-s) ir pētījuma norises vieta(-s), un no attiecīgajiem pētniekiem, kā arī ir brīvas no jebkādas citas nevēlamas ietekmes. | 6.   Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kas novērtē pieteikumu, nav interešu konfliktu un ka tās nav atkarīgas no sponsora, no iestādes(-ēm), kura(-s) ir pētījuma norises vieta(-s), un no attiecīgajiem pētniekiem, kā arī ir brīvas no jebkādas citas nevēlamas ietekmes. |
| Dalībvalstis nodrošina, ka novērtēšanu kopīgi veic piemērots skaits tādu personu, kurām pa visām kopā ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze. Novērtējumā tiek ņemts vērā vismaz vienas tādas personas viedoklis, kuras galveno interešu lauks nav zinātne. Tiek ņemts vērā
  vismaz viena pacienta
  viedoklis. | Dalībvalstis nodrošina, ka novērtēšanu kopīgi veic piemērots skaits tādu personu, kurām pa visām kopā ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze. Novērtējumā tiek ņemts vērā vismaz vienas tādas personas viedoklis, kuras galveno interešu lauks nav zinātne. Tiek ņemts vērā
  pacientu
  viedoklis. |
| | Vērtētāju saraksts būtu jādara pieejams sponsoram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kas novērtē pieteikumu, nav interešu konfliktu un ka tās nav atkarīgas no sponsora, no iestādes(-ēm), kura(-s) ir pētījuma norises vieta(-s), un no attiecīgajiem pētniekiem, kā arī ir brīvas no jebkādas citas nevēlamas ietekmes.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kas novērtē pieteikumu, nav interešu konfliktu un ka tās nav atkarīgas no sponsora, no iestādes(-ēm), kura(-s) ir pētījuma norises vieta(-s), un no attiecīgajiem pētniekiem, kā arī ir brīvas no jebkādas citas nevēlamas ietekmes.

Dalībvalstis nodrošina, ka novērtēšanu kopīgi veic piemērots skaits tādu personu, kurām pa visām kopā ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze. Novērtējumā tiek ņemts vērā vismaz vienas tādas personas viedoklis, kuras galveno interešu lauks nav zinātne. Tiek ņemts vērā
  vismaz viena pacienta
  viedoklis.

Dalībvalstis nodrošina, ka novērtēšanu kopīgi veic piemērots skaits tādu personu, kurām pa visām kopā ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze. Novērtējumā tiek ņemts vērā vismaz vienas tādas personas viedoklis, kuras galveno interešu lauks nav zinātne. Tiek ņemts vērā
  pacientu
  viedoklis.

Vērtētāju saraksts būtu jādara pieejams sponsoram.

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

51. pants – 6.a-e punkts (jauni)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā. |
| | 6.b
     
  Attiecīgā dalībvalsts atļauju veikt šajā pantā minēto klīniskā pētījumu piešķir tikai pēc tam, kad neatkarīga ētikas komisija to ir pārbaudījusi un apstiprinājusi saskaņā ar Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarāciju. |
| | 6.c
     
  Ētikas komiteja jo īpaši pārbauda pētījuma medicīnisko pamatojumu, klīniskajā pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu piekrišanu pēc pilnīgas informācijas saņemšanas par klīnisko pētījumu, pētnieku piemērotību un pētāmajām ierīcēm. |
| | Ētikas komiteja rīkojas saskaņā ar tās valsts vai to valstu normatīvajiem aktiem, kurā(-ās) paredzēts veikt pētījumu, un tai jāievēro visas attiecīgās starptautiskās normas un standarti. Turklāt tā strādā tik efektīvi, lai attiecīgā dalībvalsts varētu iekļauties šajā nodaļā minētajos procedūras termiņos. |
| | Ētikas komiteju veido attiecīgs skaits locekļu, kuriem visiem ir atbilstoša kvalifikācija un pieredze, kas nepieciešama, lai varētu rūpīgi novērtēt klīniskā pētījuma zinātniskos, medicīniskos un ētiskos aspektus. |
| | Ētikas komitejas locekļi, kas izvērtē klīniskā pētījuma pieteikumu, nav atkarīgi ne no sponsora, ne iestādes, kurā veiktspējas pētījums tiek veikts, ne pētījumā iesaistītajiem pētniekiem, un uz viņiem netiek izdarīts nepienācīgs spiediens. Pieteikuma vērtētāju vārdi, uzvārdi, kvalifikācijas un interešu deklarācijas ir publiski pieejamas. |
| | 6.d
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai klīnisko pētījumu jomā izveidotu ētikas komitejas, ja tādu nav, un sekmētu to darbu. |
| | 6.e
     
  Komisija veicina ētikas komiteju sadarbību un apmaiņu ar labāko praksi ētikas jautājumu jomā, ietverot ētikas novērtējumu procedūras un principus. |
| | Komisija izstrādā pamatnostādnes pacientu iesaistīšanai ētikas komitejās, ņemot vērā pašreizējo labo praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a
     
  Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma nepieciešamība un pamatojums, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, kuru 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā.

6.b
     
  Attiecīgā dalībvalsts atļauju veikt šajā pantā minēto klīniskā pētījumu piešķir tikai pēc tam, kad neatkarīga ētikas komisija to ir pārbaudījusi un apstiprinājusi saskaņā ar Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarāciju.

6.c
     
  Ētikas komiteja jo īpaši pārbauda pētījuma medicīnisko pamatojumu, klīniskajā pētījumā līdzdalīgo pētāmo personu piekrišanu pēc pilnīgas informācijas saņemšanas par klīnisko pētījumu, pētnieku piemērotību un pētāmajām ierīcēm.

Ētikas komiteja rīkojas saskaņā ar tās valsts vai to valstu normatīvajiem aktiem, kurā(-ās) paredzēts veikt pētījumu, un tai jāievēro visas attiecīgās starptautiskās normas un standarti. Turklāt tā strādā tik efektīvi, lai attiecīgā dalībvalsts varētu iekļauties šajā nodaļā minētajos procedūras termiņos.

Ētikas komiteju veido attiecīgs skaits locekļu, kuriem visiem ir atbilstoša kvalifikācija un pieredze, kas nepieciešama, lai varētu rūpīgi novērtēt klīniskā pētījuma zinātniskos, medicīniskos un ētiskos aspektus.

Ētikas komitejas locekļi, kas izvērtē klīniskā pētījuma pieteikumu, nav atkarīgi ne no sponsora, ne iestādes, kurā veiktspējas pētījums tiek veikts, ne pētījumā iesaistītajiem pētniekiem, un uz viņiem netiek izdarīts nepienācīgs spiediens. Pieteikuma vērtētāju vārdi, uzvārdi, kvalifikācijas un interešu deklarācijas ir publiski pieejamas.

6.d
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai klīnisko pētījumu jomā izveidotu ētikas komitejas, ja tādu nav, un sekmētu to darbu.

6.e
     
  Komisija veicina ētikas komiteju sadarbību un apmaiņu ar labāko praksi ētikas jautājumu jomā, ietverot ētikas novērtējumu procedūras un principus.

Komisija izstrādā pamatnostādnes pacientu iesaistīšanai ētikas komitejās, ņemot vērā pašreizējo labo praksi.

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | izmantojamā metodika, iesaistīto personu skaits un paredzamais pētījuma rezultāts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ga)

izmantojamā metodika, iesaistīto personu skaits un paredzamais pētījuma rezultāts.

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

52. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pēc klīniskā pētījuma pabeigšanas sponsors ievada 53.a pantā minētajā elektroniskajā sistēmā tā rezultātu apkopojumu, ko sagatavo tā, lai tas būtu viegli saprotams nespeciālistam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Pēc klīniskā pētījuma pabeigšanas sponsors ievada 53.a pantā minētajā elektroniskajā sistēmā tā rezultātu apkopojumu, ko sagatavo tā, lai tas būtu viegli saprotams nespeciālistam.

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

52. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | komerciāli sensitīvas informācijas aizsargāšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

komerciāli sensitīvas informācijas aizsargāšana;

| (b) | komerciāli sensitīvas informācijas aizsargāšana;
  datus par nevēlamiem notikumiem un datus par drošību neuzskata par sensitīvu informāciju; |
| --- | --- |

(b)

komerciāli sensitīvas informācijas aizsargāšana;
  datus par nevēlamiem notikumiem un datus par drošību neuzskata par sensitīvu informāciju;

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

53. pants – 1.,2. un 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuru ģenerē 51. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti klīniskajiem pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz: | 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuru ģenerē 51. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti klīniskajiem pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz: |
| (a) | klīnisko pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 52. pantam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuru ģenerē 51. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti klīniskajiem pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz:

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, ar kuru ģenerē 51. panta 1. punktā minētos vienotos identifikācijas numurus, kas paredzēti klīniskajiem pētījumiem, un apkopo un apstrādā informāciju, kas attiecas uz:

(a)

klīnisko pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 52. pantam;

| (a) | klīnisko pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 52. pantam; |
| --- | --- |

(a)

klīnisko pētījumu reģistrēšanu atbilstoši 52. pantam;

| (b) | informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 56. pantam; |
| --- | --- |

(b)

informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 56. pantam;

| (b) | informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 56. pantam; |
| --- | --- |

(b)

informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un to un Komisijas starpā atbilstoši 56. pantam;

| (c) | klīniskajiem pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums; |
| --- | --- |

(c)

klīniskajiem pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums;

| (c) | klīniskajiem pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums; |
| --- | --- |

(c)

klīniskajiem pētījumiem, kuri veikti vairākās dalībvalstīs un par kuriem atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums;

| (d) | 59. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums. |
| --- | --- |

(d)

59. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums.

| (d) | 59. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums. |
| --- | --- |

(d)

59. panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem par nopietniem nevēlamiem notikumiem un ierīces nepilnībām gadījumos, ja atbilstoši 58. pantam iesniegts vienots pieteikums.

| (da) | ziņojumu par klīnisko pētījumu un kopsavilkumu, ko iesniedz sponsors saskaņā ar 57. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(da)

ziņojumu par klīnisko pētījumu un kopsavilkumu, ko iesniedz sponsors saskaņā ar 57. panta 3. punktu.

2.   Veidojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu, Komisija nodrošina tai sadarbspēju ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar
  Regulas
   (ES) Nr. [../..] [.
  .] pantu.
  Izņemot 52. pantā minēto informāciju, elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama tikai dalībvalstīm un Komisijai.

2.   Veidojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu, Komisija nodrošina tai sadarbspēju ar ES datubāzi, ko izmanto sakarā ar klīniskajiem izmēģinājumiem ar cilvēkiem paredzētām zālēm un kas izveidota saskaņā ar
  Regulas
  (ES) Nr.
  [atsauce uz pieņemamo regulu par klīniskajiem pētījumiem]
  [..]
  pantu
  . Izņemot 52. pantā
  un 53. panta 1. punkta d) un da) apakšpunktā
  minēto informāciju, elektroniskajā sistēmā apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama tikai dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija nodrošina arī veselības aprūpes speciālistu piekļuvi minētajai elektroniskajai sistēmai.

Saskaņā ar 52. panta 3. un 4. punktu informācija, kas minēta 53. panta 1. punkta d) un da) apakšpunktā, ir publiski pieejama.

2.a
     
  Pēc pamatota pieprasījuma visu informāciju par īpašo diagnostikas medicīnisko ierīci elektroniskajā sistēmā dara pieejamu pieprasījumu iesniegušajai pusei, izņemot, ja visas informācijas vai tās daļas konfidencialitāte ir pamatota saskaņā ar 52. panta 3. punktu.

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

55. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalsts sponsora pieprasījumu būtiski mainīt klīnisko pētījumu novērtē saskaņā ar 51. panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalsts sponsora pieprasījumu būtiski mainīt klīnisko pētījumu novērtē saskaņā ar 51. panta 6. punktu.

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalsts klīniska pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīnisku pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīnisks pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un tā pamatojumu ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai. | 1.   Ja dalībvalsts klīniska pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīnisku pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīnisks pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu
  vai iedarbīguma
  dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un tā pamatojumu ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja dalībvalsts klīniska pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīnisku pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīnisks pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un tā pamatojumu ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai.

1.   Ja dalībvalsts klīniska pētījuma izdarīšanu ir atteikusi, apturējusi vai izbeigusi, vai arī ir pieprasījusi klīnisku pētījumu būtiski grozīt vai uz laiku apturēt, vai ja sponsors tai paziņojis, ka klīnisks pētījums tiek priekšlaikus izbeigts drošības apsvērumu
  vai iedarbīguma
  dēļ, šī dalībvalsts savu lēmumu un tā pamatojumu ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo visām dalībvalstīm un Komisijai.

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja sponsors klīnisku pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis. | 1.   Ja sponsors klīnisku pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu
  vai iedarbīguma
  dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja sponsors klīnisku pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis.

1.   Ja sponsors klīnisku pētījumu uz laiku apturējis drošuma apsvērumu
  vai iedarbīguma
  dēļ, 15 dienu laikā no brīža, kad pētījums uz laiku apturēts, tas informē attiecīgās dalībvalstis.

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

57. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Par klīniska pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām attiecībā uz konkrēto dalībvalsti. | 2.   Par klīniska pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu
  , lai visas dalībvalstis varētu informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā, par klīniskā pētījuma rezultātiem
  . Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām attiecībā uz konkrēto dalībvalsti. |
| Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniska pētījuma kopējām beigām. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma
  kopējām
  beigām. | Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniska pētījuma
  priekšlaicīgu apturēšanu vienā dalībvalstī un
  kopējām beigām.
  Par klīniskā pētījuma priekšlaicīgas pārtraukšanas iemesliem informē arī visas dalībvalstis, lai tās varētu informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā, par klīniskā pētījuma rezultātiem.
  Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām
  vienā vai vairākās dalībvalstīs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Par klīniska pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām attiecībā uz konkrēto dalībvalsti.

2.   Par klīniska pētījuma beigām attiecībā uz katru attiecīgo dalībvalsti sponsors tai paziņo, par priekšlaikus izbeigtiem klīniskiem izmēģinājumiem norādot pamatojumu
  , lai visas dalībvalstis varētu informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā, par klīniskā pētījuma rezultātiem
  . Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām attiecībā uz konkrēto dalībvalsti.

Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniska pētījuma kopējām beigām. Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma
  kopējām
  beigām.

Ja pētījums notiek vairākās dalībvalstīs, sponsors visām attiecīgajām dalībvalstīm paziņo par klīniska pētījuma
  priekšlaicīgu apturēšanu vienā dalībvalstī un
  kopējām beigām.
  Par klīniskā pētījuma priekšlaicīgas pārtraukšanas iemesliem informē arī visas dalībvalstis, lai tās varētu informēt sponsorus, kas vienlaikus veic līdzīgus klīniskos pētījumus Savienībā, par klīniskā pētījuma rezultātiem.
  Šo paziņojumu sniedz 15 dienu laikā no klīniskā pētījuma beigām
  vienā vai vairākās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

57. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Gada laikā no
  klīniska
  pētījuma
  beigām
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz
  klīniskā
  pētījuma
  rezultātu apkopojumu
  , ko noformē kā XIV pielikuma I nodaļas 2.7. iedaļā minēto klīniskā pētījuma ziņojumu. Ja zinātnisku apsvērumu dēļ gada laikā klīniskā pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XIV pielikuma II nodaļas 3. iedaļā minētajā klīnisko pētījumu plānā kopā ar
  paskaidrojumu
  norāda laiku, kad klīniskā pētījuma rezultāti tiks iesniegti. | 3.   
  Neatkarīgi no klīniskās pētījuma rezultāta
  gada laikā no
  klīniskās veiktspējas
  pētījuma
  pabeigšanas vai priekšlaicīgas pabeigšanas
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz
  klīniskās veiktspējas
  pētījuma
  rezultātus
  , ko noformē kā XIV pielikuma I nodaļas 2.7. iedaļā minēto klīniskā pētījuma ziņojumu.
  Papildus iesniedz kopsavilkumu, kas sagatavots nespeciālistam viegli saprotamā valodā. Sponsors gan
  ziņojumu,
  gan kopsavilkumu
  iesniedz,
  izmantojot 53
  . 
  pantā minēto elektronisko sistēmu
  . Ja
  pamatotu
  zinātnisku apsvērumu dēļ gada laikā klīniskā pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XIV pielikuma II nodaļas 3. iedaļā minētajā klīnisko pētījumu plānā kopā ar
  pamatojumu
  norāda laiku, kad klīniskā pētījuma rezultāti tiks iesniegti. |
| | 3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai noteiktu nespeciālistam paredzētā kopsavilkuma saturu un struktūru. |
| | Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem paredzēt noteikumus par klīniskā pētījuma ziņojuma paziņošanu. |
| | Gadījumā, ja sponsors nolemj brīvprātīgā kārtā jēldatus publiskot, Komisija izstrādā pamatnostādnes šādu datu formatēšanai un apmaiņai ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Gada laikā no
  klīniska
  pētījuma
  beigām
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz
  klīniskā
  pētījuma
  rezultātu apkopojumu
  , ko noformē kā XIV pielikuma I nodaļas 2.7. iedaļā minēto klīniskā pētījuma ziņojumu. Ja zinātnisku apsvērumu dēļ gada laikā klīniskā pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XIV pielikuma II nodaļas 3. iedaļā minētajā klīnisko pētījumu plānā kopā ar
  paskaidrojumu
  norāda laiku, kad klīniskā pētījuma rezultāti tiks iesniegti.

3.   
  Neatkarīgi no klīniskās pētījuma rezultāta
  gada laikā no
  klīniskās veiktspējas
  pētījuma
  pabeigšanas vai priekšlaicīgas pabeigšanas
  sponsors attiecīgajām dalībvalstīm iesniedz
  klīniskās veiktspējas
  pētījuma
  rezultātus
  , ko noformē kā XIV pielikuma I nodaļas 2.7. iedaļā minēto klīniskā pētījuma ziņojumu.
  Papildus iesniedz kopsavilkumu, kas sagatavots nespeciālistam viegli saprotamā valodā. Sponsors gan
  ziņojumu,
  gan kopsavilkumu
  iesniedz,
  izmantojot 53
  . 
  pantā minēto elektronisko sistēmu
  . Ja
  pamatotu
  zinātnisku apsvērumu dēļ gada laikā klīniskā pētījuma ziņojumu iesniegt nav iespējams, to iesniedz, tiklīdz tas kļuvis pieejams. Šajā gadījumā XIV pielikuma II nodaļas 3. iedaļā minētajā klīnisko pētījumu plānā kopā ar
  pamatojumu
  norāda laiku, kad klīniskā pētījuma rezultāti tiks iesniegti.

3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai noteiktu nespeciālistam paredzētā kopsavilkuma saturu un struktūru.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem paredzēt noteikumus par klīniskā pētījuma ziņojuma paziņošanu.

Gadījumā, ja sponsors nolemj brīvprātīgā kārtā jēldatus publiskot, Komisija izstrādā pamatnostādnes šādu datu formatēšanai un apmaiņai ar tiem.

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

58. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izmantojot 53. pantā minēto elektronisko sistēmu,
  tāda
  klīniska pētījuma sponsors
  , ko veic vairākās dalībvalstīs,
  51. panta nolūkā var iesniegt
  vienotu
  pieteikumu, kuru pēc saņemšanas elektroniski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm. | 1.   Izmantojot 53. pantā minēto elektronisko sistēmu, klīniska pētījuma sponsors 51. panta nolūkā var iesniegt pieteikumu, kuru pēc saņemšanas elektroniski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Izmantojot 53. pantā minēto elektronisko sistēmu,
  tāda
  klīniska pētījuma sponsors
  , ko veic vairākās dalībvalstīs,
  51. panta nolūkā var iesniegt
  vienotu
  pieteikumu, kuru pēc saņemšanas elektroniski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm.

1.   Izmantojot 53. pantā minēto elektronisko sistēmu, klīniska pētījuma sponsors 51. panta nolūkā var iesniegt pieteikumu, kuru pēc saņemšanas elektroniski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

58. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Vienotajā pieteikumā sponsors vienu no attiecīgajām dalībvalstīm ierosina par koordinētāju dalībvalsti. Ja minētā dalībvalsts nevēlas būt par koordinētāju dalībvalsti,
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas
  tā sešu dienu laikā
  vienojas
  ar citu attiecīgo dalībvalsti
  ,
  ka
  koordinētāja dalībvalsts
  būs pēdējā
  .
  Ja neviena cita dalībvalsts nepiekrīt būt
  par koordinētāju dalībvalsti
  , par koordinētāju dalībvalsti kļūst sponsora ierosinātā dalībvalsts
  .
  Ja par koordinētāju dalībvalsti kļūst nevis sponsora ierosinātā dalībvalsts, bet cita dalībvalsts, 51. panta 2. punktā minētā laikposma sākuma diena ir diena pēc dienas, kad dota piekrišana. | 2.   
  Attiecīgās dalībvalstis sešu dienu laikā
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas vienojas
  par to
  ,
  kura dalībvalsts būs
  koordinētāja dalībvalsts.
  Dalībvalstis un Komisija MDCG kompetenču sadales ietvaros vienojas
  par
  skaidriem noteikumiem, kā izraudzīties
  koordinētāju dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Vienotajā pieteikumā sponsors vienu no attiecīgajām dalībvalstīm ierosina par koordinētāju dalībvalsti. Ja minētā dalībvalsts nevēlas būt par koordinētāju dalībvalsti,
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas
  tā sešu dienu laikā
  vienojas
  ar citu attiecīgo dalībvalsti
  ,
  ka
  koordinētāja dalībvalsts
  būs pēdējā
  .
  Ja neviena cita dalībvalsts nepiekrīt būt
  par koordinētāju dalībvalsti
  , par koordinētāju dalībvalsti kļūst sponsora ierosinātā dalībvalsts
  .
  Ja par koordinētāju dalībvalsti kļūst nevis sponsora ierosinātā dalībvalsts, bet cita dalībvalsts, 51. panta 2. punktā minētā laikposma sākuma diena ir diena pēc dienas, kad dota piekrišana.

2.   
  Attiecīgās dalībvalstis sešu dienu laikā
  pēc vienotā pieteikuma iesniegšanas vienojas
  par to
  ,
  kura dalībvalsts būs
  koordinētāja dalībvalsts.
  Dalībvalstis un Komisija MDCG kompetenču sadales ietvaros vienojas
  par
  skaidriem noteikumiem, kā izraudzīties
  koordinētāju dalībvalsti.

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

58. pants – 3. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | koordinētā novērtējuma rezultātus
  konstatē
  ziņojumā, kas citām attiecīgajām dalībvalstīm
  jāņem vērā
  , lemjot par sponsora pieteikumu saskaņā ar 51. panta 5. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

koordinētā novērtējuma rezultātus
  konstatē
  ziņojumā, kas citām attiecīgajām dalībvalstīm
  jāņem vērā
  , lemjot par sponsora pieteikumu saskaņā ar 51. panta 5. punktu.

| (b) | koordinētā novērtējuma rezultātus
  iekļauj
  ziņojumā, kas citām attiecīgajām dalībvalstīm
  jāapstiprina
  , lemjot par sponsora pieteikumu saskaņā ar 51. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(b)

koordinētā novērtējuma rezultātus
  iekļauj
  ziņojumā, kas citām attiecīgajām dalībvalstīm
  jāapstiprina
  , lemjot par sponsora pieteikumu saskaņā ar 51. panta 5. punktu.

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

58. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Šīs regulas 57. panta 3. punkta nolūkā sponsors attiecīgajām dalībvalstīm ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību iesniedz klīniskā pētījuma ziņojumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.
     
  Šīs regulas 57. panta 3. punkta nolūkā sponsors attiecīgajām dalībvalstīm ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību iesniedz klīniskā pētījuma ziņojumu.

svītrots

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

59. pants – 1. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Informāciju vāc arī par incidentiem, ko izraisījušas kļūdas lietošanā, jo tās ir būtisks ar medicīniskām ierīcēm saistītu incidentu avots. Šī informācija var palīdzēt uzlabot ierīces drošumu un zināšanas par to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Informāciju vāc arī par incidentiem, ko izraisījušas kļūdas lietošanā, jo tās ir būtisks ar medicīniskām ierīcēm saistītu incidentu avots. Šī informācija var palīdzēt uzlabot ierīces drošumu un zināšanas par to.

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

59. pants – 1. punkts – 1.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm jāizveido arī neelektroniski ziņošanas formāti, lai nodrošinātu, ka ziņot var arī tie pacienti, kuriem nav piekļuves internetam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstīm jāizveido arī neelektroniski ziņošanas formāti, lai nodrošinātu, ka ziņot var arī tie pacienti, kuriem nav piekļuves internetam.

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

59. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz klīnisku pētījumu, kuram sponsors ir izmantojis 58. pantā minēto vienoto pieteikumu, sponsors ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo jebkuru no 2. punktā minētajiem notikumiem. Pēc saņemšanas šo ziņojumu elektroniski nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm. | Attiecībā uz klīnisku pētījumu, kuram sponsors ir izmantojis 58. pantā minēto vienoto pieteikumu, sponsors ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo jebkuru no
  1. un
  2. punktā minētajiem notikumiem. Pēc saņemšanas šo ziņojumu elektroniski nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz klīnisku pētījumu, kuram sponsors ir izmantojis 58. pantā minēto vienoto pieteikumu, sponsors ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo jebkuru no 2. punktā minētajiem notikumiem. Pēc saņemšanas šo ziņojumu elektroniski nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm.

Attiecībā uz klīnisku pētījumu, kuram sponsors ir izmantojis 58. pantā minēto vienoto pieteikumu, sponsors ar 53. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību paziņo jebkuru no
  1. un
  2. punktā minētajiem notikumiem. Pēc saņemšanas šo ziņojumu elektroniski nosūta visām attiecīgajām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

VII nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Vigilance un tirgus uzraudzība |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Vigilance un tirgus uzraudzība

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

61. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav pēc pasūtījuma ražotas vai pētāmas ierīces, ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par: | 1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav pēc pasūtījuma ražotas vai pētāmas ierīces, ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par: |
| (a) | jebkuru
  nopietnu
  incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav pēc pasūtījuma ražotas vai pētāmas ierīces, ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par:

1.   Tādu ierīču ražotāji, kas nav pēc pasūtījuma ražotas vai pētāmas ierīces, ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību ziņo par:

(a)

jebkuru
  nopietnu
  incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū;

| (a) | jebkuru incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū
  , tostarp norādot laiku, kad šāds incidents noticis, un vietu, kā arī to, vai saskaņā ar 2. pantā minēto definīciju incidents uzskatāms par nopietnu
  ;
  ja iespējams, ražotājs norāda informāciju par incidentā iesaistīto pacientu vai lietotāju un veselības aprūpes speciālistu; |
| --- | --- |

(a)

jebkuru incidentu attiecībā uz ierīcēm, kas darītas pieejamas Savienības tirgū
  , tostarp norādot laiku, kad šāds incidents noticis, un vietu, kā arī to, vai saskaņā ar 2. pantā minēto definīciju incidents uzskatāms par nopietnu
  ;
  ja iespējams, ražotājs norāda informāciju par incidentā iesaistīto pacientu vai lietotāju un veselības aprūpes speciālistu;

| (b) | jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī. |
| --- | --- |

(b)

jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī.

| (b) | jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī. |
| --- | --- |

(b)

jebkuru operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu attiecībā uz ierīcēm, kas ir darītas pieejamas Savienības tirgū, tostarp jebkādiem operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, kuri kādā trešā valstī veikti attiecībā uz ierīci, kas ir arī likumīgi darīta pieejama Savienības tirgū, ja operatīvā koriģējošā drošuma pasākuma iemesls neattiecas tikai uz ierīci, kas darīta pieejama trešā valstī.

Pirmajā daļā minēto ziņojumu ražotāji izstrādā nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad tie uzzinājuši par notikumu un cēloņsakarību ar to ierīci vai arī šādas cēloņsakarības loģisko iespējamību. Ziņošanas perioda ilgums ir atkarīgs no tā, cik nopietns ir incidents. Ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ziņošana ir savlaicīga, ražotājs var iesniegt sākotnēju nepilnīgu ziņojumu, pēc kura tiek iesniegts pilnīgs ziņojums.

Pirmajā daļā minēto ziņojumu ražotāji izstrādā nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad tie uzzinājuši par notikumu un cēloņsakarību ar to ierīci vai arī šādas cēloņsakarības loģisko iespējamību. Ziņošanas perioda ilgums ir atkarīgs no tā, cik nopietns ir incidents. Ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ziņošana ir savlaicīga, ražotājs var iesniegt sākotnēju nepilnīgu ziņojumu, pēc kura tiek iesniegts pilnīgs ziņojums.

2.   Par līdzīgiem
  nopietniem
  incidentiem, kuri notikuši ar vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu un attiecībā uz kuriem ir identificēts pamatcēlonis vai īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, ražotāji atsevišķu incidenta ziņojumu vietā var iesniegt regulārus apkopojošus ziņojumus, ja vien 62. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes ar ražotāju ir vienojušās par regulāro apkopojošo ziņojumu sniegšanas formu, saturu un biežumu.

2.   Par līdzīgiem incidentiem, kuri notikuši ar vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu un attiecībā uz kuriem ir identificēts pamatcēlonis vai īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, ražotāji atsevišķu incidenta ziņojumu vietā var iesniegt regulārus apkopojošus ziņojumus, ja vien 62. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās kompetentās iestādes ar ražotāju ir vienojušās par regulāro apkopojošo ziņojumu sniegšanas formu, saturu un biežumu.

3.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai veicinātu, ka veselības aprūpes
  profesionāļi
  , lietotāji un pacienti savām kompetentajām iestādēm ziņo par incidentiem, kas
  var būt
  1. punkta a) apakšpunktā
  minētie nopietnie incidenti (varbūtēji nopietni incidenti)
  .

3.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus,
  tostarp mērķtiecīgas informēšanas kampaņas,
  lai veicinātu
  un nodrošinātu
  , ka veselības aprūpes
  speciālisti
  ,
  tostarp ārsti un farmaceiti, kā arī
  lietotāji un pacienti savām kompetentajām iestādēm ziņo par
  varbūtējiem
  incidentiem, kas
  minēti
  1. punkta a) apakšpunktā.
  Dalībvalstis par šiem pasākumiem ziņo Komisijai.

Šādus ziņojumus
  tās
  centrāli reģistrē valsts līmenī. Ja kādas dalībvalsts kompetentā iestāde saņem šādus ziņojumus, tā
  veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka par incidentu ir informēts
  ierīces
  ražotājs
  . Ražotājs nodrošina attiecīgu pēckontroli.

Dalībvalstu kompetentās iestādes
  šādus ziņojumus centrāli reģistrē valsts līmenī. Ja kādas dalībvalsts kompetentā iestāde saņem šādus ziņojumus, tā
  nekavējoties informē attiecīgās
  ierīces
  ražotāju
  . Ražotājs nodrošina attiecīgu pēckontroli.

Dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties paziņo par pirmajā daļā minētajiem ziņojumiem, izmantojot 62. pantā minēto elektronisko sistēmu, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs.

Dalībvalstis savstarpēji saskaņoti
  izstrādā veselības aprūpes
  profesionāļiem
  , lietotājiem un pacientiem paredzētas
  interneta
  standartveidlapas
  nopietnu
  incidentu paziņošanai.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  izstrādā veselības aprūpes
  speciālistiem
  , lietotājiem un pacientiem paredzētas
  elektroniska un neelektroniska formāta
  standartveidlapas incidentu paziņošanai.

4.   Pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotāji par jebkādiem 1. punktā minētiem
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem ziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgā ierīce ir darīta pieejama.

4.   Pēc pasūtījuma izgatavotu ierīču ražotāji par jebkādiem 1. punktā minētiem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem
  nekavējoties
  ziņo tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā attiecīgā ierīce ir darīta pieejama.

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

62. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju: | 1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju: |
| (a) | ražotāju ziņojumi par 61. panta 1. punktā minētajiem
  nopietnajiem
  incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju:

1.   Komisija kopā ar dalībvalstīm izveido un pārvalda elektronisku sistēmu, lai apkopotu un apstrādātu šādu informāciju:

(a)

ražotāju ziņojumi par 61. panta 1. punktā minētajiem
  nopietnajiem
  incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem;

| (a) | ražotāju ziņojumi par 61. panta 1. punktā minētajiem incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem; |
| --- | --- |

(a)

ražotāju ziņojumi par 61. panta 1. punktā minētajiem incidentiem un operatīvajiem koriģējošajiem drošuma pasākumiem;

| (b) | 61. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi; |
| --- | --- |

(b)

61. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi;

| (b) | 61. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi; |
| --- | --- |

(b)

61. panta 2. punktā minētie ražotāju regulārie apkopojošie ziņojumi;

| (c) | 63. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par
  nopietniem
  incidentiem; |
| --- | --- |

(c)

63. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par
  nopietniem
  incidentiem;

| (c) | 63. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par incidentiem; |
| --- | --- |

(c)

63. panta 1. punkta 2. daļā minētie kompetento iestāžu ziņojumi par incidentiem;

| (d) | 64. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm; |
| --- | --- |

(d)

64. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm;

| (d) | 64. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm; |
| --- | --- |

(d)

64. pantā minētie ražotāju ziņojumi par tendencēm;

| (da) | regulas 63.a pantā minētie periodiski atjauninātie drošuma ziņojumi, ko sagatavojuši ražotāji; |
| --- | --- |

(da)

regulas 63.a pantā minētie periodiski atjauninātie drošuma ziņojumi, ko sagatavojuši ražotāji;

| (e) | 63. panta 5. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi; |
| --- | --- |

(e)

63. panta 5. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi;

| (e) | 63. panta 5. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi; |
| --- | --- |

(e)

63. panta 5. punktā minētie ražotāju operatīvie drošuma paziņojumi;

| (f) | informācija, ar kuru atbilstoši 63. panta 4. un 7. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju. |
| --- | --- |

(f)

informācija, ar kuru atbilstoši 63. panta 4. un 7. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju.

| (f) | informācija, ar kuru atbilstoši 63. panta 4. un 7. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju. |
| --- | --- |

(f)

informācija, ar kuru atbilstoši 63. panta 4. un 7. punktam dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāapmainās savā starpā un ar Komisiju.

2.   Elektroniskās sistēmas apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un paziņotajām institūcijām.

2.   Elektroniskās sistēmas apkopotā un apstrādātā informācija ir pieejama dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un paziņotajām institūcijām
  , veselības aprūpes speciālistiem, kā arī ražotājiem, ja šī informācija attiecas uz viņu ierīci
  .

3.   Komisija nodrošina, lai attiecīga līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai būtu veselības aprūpes profesionāļiem un plašākai sabiedrībai.

3.   Komisija nodrošina, ka
  sabiedrībai ir attiecīga
  līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai.
  Ja informācija tiek pieprasīta par īpašu medicīnisku ierīci, minēto informāciju dara pieejamu nekavējoties un ne vēlāk kā 15 dienu laikā.

4.   Pamatojoties uz vienošanos starp Komisiju un trešu valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, Komisija šīm kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām var piešķirt attiecīga līmeņa piekļuvi datubāzei. Šādu vienošanos pamatā ir savstarpība, un ar tām saistītie noteikumi par konfidencialitāti un datu aizsardzību ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Savienībā.

4.   Pamatojoties uz vienošanos starp Komisiju un trešu valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, Komisija šīm kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām var piešķirt attiecīga līmeņa piekļuvi datubāzei. Šādu vienošanos pamatā ir savstarpība, un ar tām saistītie noteikumi par konfidencialitāti un datu aizsardzību ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro Savienībā.

5.   Šīs regulas 61. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ziņojumus par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, 61. panta 2. punktā minētos regulāros apkopojošos ziņojumus, 63. panta 1. punkta otrajā daļā minētos ziņojumus par
  nopietniem
  incidentiem un 64. pantā minētos ziņojumus par tendencēm pēc saņemšanas ar elektroniskās sistēmas starpniecību automātiski pārsūta šādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm:

5.   Šīs regulas 61. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ziņojumus par nopietniem incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, 61. panta 2. punktā minētos regulāros apkopojošos ziņojumus, 63. panta 1. punkta otrajā daļā minētos ziņojumus par incidentiem un 64. pantā minētos ziņojumus par tendencēm pēc saņemšanas ar elektroniskās sistēmas starpniecību automātiski pārsūta šādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm:

| (a) | dalībvalsts, kurā noticis incidents; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts, kurā noticis incidents;

| (a) | dalībvalsts, kurā noticis incidents; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts, kurā noticis incidents;

| (b) | dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums;

| (b) | dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts, kurā tiek vai tiks īstenots operatīvais koriģējošais drošuma pasākums;

| (c) | dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta;

| (c) | dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts, kurā atrodas ražotāja reģistrētā uzņēmējdarbības vieta;

| (d) | attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu ir izsniegusi sertifikātu. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu ir izsniegusi sertifikātu.

| (d) | attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu ir izsniegusi sertifikātu. |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurā ir nodibināta paziņotā institūcija, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu ir izsniegusi sertifikātu.

5.a
     
  Regulas 62. panta 5. punktā minētos ziņojumus un informāciju par attiecīgo ierīci, izmantojot elektronisko sistēmu, automātiski pārsūta arī paziņotajai institūcijai, kas izsniegusi sertifikātu saskaņā ar 45. pantu.

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par
  nopietnu
  incidentu, kas novērots
  to
  teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts
  to
  teritorijā,
  izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 61
  . 
  pantu. | Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju
  novērtē jebkādu informāciju
  ,
  kura tai darīta zināma saskaņā ar 61. pantu,
  par incidentu, kas novērots
  tās
  teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts
  tās
  teritorijā
  . Kompetentā iestāde ņem vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus
  ,
  tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju viedokļus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju, par
  nopietnu
  incidentu, kas novērots
  to
  teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts
  to
  teritorijā,
  izvērtē jebkādu informāciju, kura tām darīta zināma saskaņā ar 61
  . 
  pantu.

Dalībvalsts veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tās kompetentā iestāde valsts līmenī centralizēti un, ja iespējams, kopā ar ražotāju
  novērtē jebkādu informāciju
  ,
  kura tai darīta zināma saskaņā ar 61. pantu,
  par incidentu, kas novērots
  tās
  teritorijā, vai par operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu, kas ticis veikts vai tiks veikts
  tās
  teritorijā
  . Kompetentā iestāde ņem vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus
  ,
  tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizāciju viedokļus
  .

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja kompetentā iestāde ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 61. panta 3. punktu, vērtē kā saistītus ar nopietnu incidentu, tā šos ziņojumus nekavējoties paziņo 62. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja kompetentā iestāde ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 61. panta 3. punktu, vērtē kā saistītus ar nopietnu incidentu, tā šos ziņojumus nekavējoties paziņo 62. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā, ja vien par to pašu incidentu jau nav ziņojis ražotājs.

svītrots

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

63. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem
  nopietniem
  incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās varbūtīgums un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu. | 2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās varbūtīgums un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu
  un ņem vērā pacientu viedokli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem
  nopietniem
  incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās varbūtīgums un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu.

2.   Nacionālās kompetentās iestādes attiecībā uz paziņotiem incidentiem vai operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem veic riska novērtēšanu, ņemot vērā tādus kritērijus kā problēmas cēlonība, konstatējamība un tās atkārtošanās varbūtīgums, ierīces lietošanas biežums, kaitējuma rašanās varbūtīgums un kaitējuma nopietnums, ierīces sniegtais klīniskais ieguvums, paredzētie un iespējamie lietotāji, kā arī skartie iedzīvotāji. Tās izvērtē arī, cik pietiekams ir ražotāja paredzētais vai veiktais operatīvais koriģējošais drošuma pasākums, cik nepieciešami ir kādi citi koriģējoši pasākumi un kādi tie ir. Tās pārrauga, kā ražotājs izmeklē incidentu
  un ņem vērā pacientu viedokli
  .

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

63. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz ierīcēm, kas minētas 1. panta 4. punktā, – ja
  nopietnais
  incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīts ar vielu, kura, ja to lietotu atsevišķi, būtu uzskatāma par zālēm, kompetentā vērtētāja iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo zāļu jomā kompetento iestādi vai
  Eiropas Zāļu aģentūru (
  EMA), ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta otro daļu. | Attiecībā uz ierīcēm, kas minētas 1. panta 4. punktā,
  un,
  ja incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīts ar vielu, kura, ja to lietotu atsevišķi, būtu uzskatāma par zālēm, kompetentā vērtētāja iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo zāļu jomā kompetento iestādi vai EMA, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta otro daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz ierīcēm, kas minētas 1. panta 4. punktā, – ja
  nopietnais
  incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīts ar vielu, kura, ja to lietotu atsevišķi, būtu uzskatāma par zālēm, kompetentā vērtētāja iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo zāļu jomā kompetento iestādi vai
  Eiropas Zāļu aģentūru (
  EMA), ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta otro daļu.

Attiecībā uz ierīcēm, kas minētas 1. panta 4. punktā,
  un,
  ja incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīts ar vielu, kura, ja to lietotu atsevišķi, būtu uzskatāma par zālēm, kompetentā vērtētāja iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo zāļu jomā kompetento iestādi vai EMA, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta otro daļu.

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

63. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz ierīcēm, uz kurām šī regula attiecas saskaņā ar 1. panta 2. punkta e) apakšpunktu, – ja
  nopietnais
  incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīti ar ierīces ražošanai izmantotiem cilvēkcilmes audiem vai šūnām, kompetentā iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo par cilvēku audiem un šūnām kompetento iestādi, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta trešo daļu. | Attiecībā uz ierīcēm, uz kurām šī regula attiecas saskaņā ar 1. panta 2. punkta e) apakšpunktu, – ja incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīti ar ierīces ražošanai izmantotiem cilvēkcilmes audiem vai šūnām, kompetentā iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo par cilvēku audiem un šūnām kompetento iestādi, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta trešo daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz ierīcēm, uz kurām šī regula attiecas saskaņā ar 1. panta 2. punkta e) apakšpunktu, – ja
  nopietnais
  incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīti ar ierīces ražošanai izmantotiem cilvēkcilmes audiem vai šūnām, kompetentā iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo par cilvēku audiem un šūnām kompetento iestādi, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta trešo daļu.

Attiecībā uz ierīcēm, uz kurām šī regula attiecas saskaņā ar 1. panta 2. punkta e) apakšpunktu, – ja incidents vai operatīvais koriģējošais drošuma pasākums var būt saistīti ar ierīces ražošanai izmantotiem cilvēkcilmes audiem vai šūnām, kompetentā iestāde vai 6. punktā minētā kompetentā koordinētāja iestāde informē attiecīgo par cilvēku audiem un šūnām kompetento iestādi, ar kuru paziņotā institūcija ir apspriedusies saskaņā ar 42. panta 2. punkta trešo daļu.

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

63. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kad novērtēšana veikta, vērtētāja kompetentā iestāde ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību, sniedzot informāciju arī par sākotnējiem notikumiem un tās veiktās novērtēšanas iznākumu, nekavējoties informē citas kompetentās iestādes par koriģējošo pasākumu, ko ražotājs veicis vai paredzējis, vai ko tam likts veikt, lai
  nopietna incidenta
  atkārtošanās risku samazinātu līdz minimumam. | 4.   Kad novērtēšana veikta, vērtētāja kompetentā iestāde ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību, sniedzot informāciju arī par sākotnējiem notikumiem un tās veiktās novērtēšanas iznākumu, nekavējoties informē citas kompetentās iestādes par koriģējošo pasākumu, ko ražotājs veicis vai paredzējis, vai ko tam likts veikt, lai atkārtošanās risku samazinātu līdz minimumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Kad novērtēšana veikta, vērtētāja kompetentā iestāde ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību, sniedzot informāciju arī par sākotnējiem notikumiem un tās veiktās novērtēšanas iznākumu, nekavējoties informē citas kompetentās iestādes par koriģējošo pasākumu, ko ražotājs veicis vai paredzējis, vai ko tam likts veikt, lai
  nopietna incidenta
  atkārtošanās risku samazinātu līdz minimumam.

4.   Kad novērtēšana veikta, vērtētāja kompetentā iestāde ar 62. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību, sniedzot informāciju arī par sākotnējiem notikumiem un tās veiktās novērtēšanas iznākumu, nekavējoties informē citas kompetentās iestādes par koriģējošo pasākumu, ko ražotājs veicis vai paredzējis, vai ko tam likts veikt, lai atkārtošanās risku samazinātu līdz minimumam.

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

63. pants – 6. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ja ar viena un tā paša ražotāja vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu līdzīgi
  nopietni
  incidenti ir notikuši vairākās dalībvalstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ja ar viena un tā paša ražotāja vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu līdzīgi
  nopietni
  incidenti ir notikuši vairākās dalībvalstīs;

| (a) | ja ar viena un tā paša ražotāja vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu līdzīgi incidenti ir notikuši vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(a)

ja ar viena un tā paša ražotāja vienu un to pašu ierīci vai ierīces tipu līdzīgi incidenti ir notikuši vairākās dalībvalstīs;

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

63. pants – 7. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pārrauga ražotāja veikto
  nopietna
  incidenta izmeklēšanu un veicamo koriģējošo pasākumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

pārrauga ražotāja veikto
  nopietna
  incidenta izmeklēšanu un veicamo koriģējošo pasākumu;

| (a) | pārrauga ražotāja veikto incidenta izmeklēšanu un veicamo koriģējošo pasākumu; |
| --- | --- |

(a)

pārrauga ražotāja veikto incidenta izmeklēšanu un veicamo koriģējošo pasākumu;

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

63. pants – 7. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar paziņoto institūciju, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izdevusi sertifikātu, apspriežas par to, kā
  nopietnais
  incidents ietekmē sertifikātu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ar paziņoto institūciju, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izdevusi sertifikātu, apspriežas par to, kā
  nopietnais
  incidents ietekmē sertifikātu;

| (b) | ar paziņoto institūciju, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izdevusi sertifikātu, apspriežas par to, kā incidents ietekmē sertifikātu; |
| --- | --- |

(b)

ar paziņoto institūciju, kas attiecīgajai ierīcei saskaņā ar 45. pantu izdevusi sertifikātu, apspriežas par to, kā incidents ietekmē sertifikātu;

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

63.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 63.a pants |
| | Periodiski atjaunināti drošuma ziņojumi |
| | 1.
     
  Regulas III klasē klasificēto medicīnisko ierīču ražotāji 62. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā sniedz: |
| | a) | datu kopsavilkumu par medicīnisko ierīču radītajiem ieguvumiem un riskiem, tostarp visu pētījumu rezultātus un apsvērumus par to iespējamo ietekmi uz sertifikāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

63.a pants

Periodiski atjaunināti drošuma ziņojumi

1.
     
  Regulas III klasē klasificēto medicīnisko ierīču ražotāji 62. pantā minētajā elektroniskajā sistēmā sniedz:

a)

datu kopsavilkumu par medicīnisko ierīču radītajiem ieguvumiem un riskiem, tostarp visu pētījumu rezultātus un apsvērumus par to iespējamo ietekmi uz sertifikāciju;

| b) | medicīnisko ierīču risku un priekšrocību zinātnisku izvērtējumu; |
| --- | --- |

b)

medicīnisko ierīču risku un priekšrocību zinātnisku izvērtējumu;

| c) | visus datus par medicīnisko ierīču tirdzniecības apjomiem, tostarp novērtējumus par iedzīvotājiem, kas pakļauti medicīniskās ierīces iedarbībai. |
| --- | --- |

c)

visus datus par medicīnisko ierīču tirdzniecības apjomiem, tostarp novērtējumus par iedzīvotājiem, kas pakļauti medicīniskās ierīces iedarbībai.

2.
     
  Ražotāji kompetentajām iestādēm uzreiz pēc pieprasījuma vai vismaz vienu reizi gadā pirmo 2 gadu laikā pēc attiecīgās medicīniskās ierīces sākotnējās laišanas tirgū iesniedz periodiski atjauninātus drošuma ziņojumus.

3.
     
  MDCG novērtē periodiski atjauninātos drošuma ziņojumus, lai noteiktu, vai ir parādījušies jauni riski, vai riski ir mainījušies un vai ir mainījusies medicīniskās ierīces radītā riska un ieguvuma attiecība.

4.
     
  Pēc periodiski atjaunināto drošuma ziņojumu novērtēšanas MDCG apsver, vai ir jāveic kādi pasākumi saistībā ar attiecīgo medicīnisko ierīci. Negatīva zinātniskā novērtējuma gadījumā MDCG informē paziņoto institūciju. Šādā gadījumā paziņotā institūcija atļauju attiecīgi saglabā, groza, aptur vai atzīst par nederīgu.

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

64. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| IIb un III klasē klasificēto ierīču ražotāji 62. pantā minētajai elektroniskajai sistēmai ziņo katrreiz, ja statistiski būtiski palielinās
  tādu
  incidentu biežums vai nopietnums
  , kas nav nopietni incidenti,
  vai tādu paredzamu nevēlamu blakusiedarbību biežums vai nopietnums, kas nozīmīgi ietekmē I pielikuma 1. un 5. iedaļā minēto riska un ieguvumu analīzi un kas samērā ar paredzamajiem ieguvumiem ir radījusi vai var radīt nepieņemamu risku pacientu, lietotāju vai citu personu veselībai vai drošībai. Šo būtisko palielināšanos konstatē salīdzinājumā ar to, cik bieži vai cik nopietni šādi ar attiecīgo ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu saistīti incidenti vai paredzamās nevēlamās blakusiedarbības būtu gaidāmi konkrētā laikā, kas noteikts ražotāja sniegtajā atbilstības novērtējumā. Piemēro 63. pantu. | IIb un III klasē klasificēto ierīču ražotāji 62. pantā minētajai elektroniskajai sistēmai ziņo katrreiz, ja statistiski būtiski palielinās
  visu
  incidentu biežums vai nopietnums vai tādu paredzamu nevēlamu blakusiedarbību biežums vai nopietnums, kas nozīmīgi ietekmē I pielikuma 1. un 5. iedaļā minēto riska un ieguvumu analīzi un kas samērā ar paredzamajiem ieguvumiem ir radījusi vai var radīt nepieņemamu risku pacientu, lietotāju vai citu personu veselībai vai drošībai. Šo būtisko palielināšanos konstatē salīdzinājumā ar to, cik bieži vai cik nopietni šādi ar attiecīgo ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu saistīti incidenti vai paredzamās nevēlamās blakusiedarbības būtu gaidāmi konkrētā laikā, kas noteikts ražotāja sniegtajā atbilstības novērtējumā. Piemēro 63. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

IIb un III klasē klasificēto ierīču ražotāji 62. pantā minētajai elektroniskajai sistēmai ziņo katrreiz, ja statistiski būtiski palielinās
  tādu
  incidentu biežums vai nopietnums
  , kas nav nopietni incidenti,
  vai tādu paredzamu nevēlamu blakusiedarbību biežums vai nopietnums, kas nozīmīgi ietekmē I pielikuma 1. un 5. iedaļā minēto riska un ieguvumu analīzi un kas samērā ar paredzamajiem ieguvumiem ir radījusi vai var radīt nepieņemamu risku pacientu, lietotāju vai citu personu veselībai vai drošībai. Šo būtisko palielināšanos konstatē salīdzinājumā ar to, cik bieži vai cik nopietni šādi ar attiecīgo ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu saistīti incidenti vai paredzamās nevēlamās blakusiedarbības būtu gaidāmi konkrētā laikā, kas noteikts ražotāja sniegtajā atbilstības novērtējumā. Piemēro 63. pantu.

IIb un III klasē klasificēto ierīču ražotāji 62. pantā minētajai elektroniskajai sistēmai ziņo katrreiz, ja statistiski būtiski palielinās
  visu
  incidentu biežums vai nopietnums vai tādu paredzamu nevēlamu blakusiedarbību biežums vai nopietnums, kas nozīmīgi ietekmē I pielikuma 1. un 5. iedaļā minēto riska un ieguvumu analīzi un kas samērā ar paredzamajiem ieguvumiem ir radījusi vai var radīt nepieņemamu risku pacientu, lietotāju vai citu personu veselībai vai drošībai. Šo būtisko palielināšanos konstatē salīdzinājumā ar to, cik bieži vai cik nopietni šādi ar attiecīgo ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu saistīti incidenti vai paredzamās nevēlamās blakusiedarbības būtu gaidāmi konkrētā laikā, kas noteikts ražotāja sniegtajā atbilstības novērtējumā. Piemēro 63. pantu.

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

64.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 64.a pants |
| | Medicīniskās ierīces, uz kurām attiecas Eiropas Savienības tiesību akti par asins kvalitāti un drošumu |
| | 1.
     
  Šī regula neskar pašreizējos spēkā esošos un piemērojamos Eiropas līmeņa noteikumus, kas attiecas uz asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu. |
| | 2.
     
  Šī regula neskar dalībvalstu un Savienības tiesību aktus, kuri reglamentē izsekojamību un vigilanci asins un asins komponentu jomā, ja tie paredz augstākus standartus nekā šī regula. Šādi noteikumi jāsaglabā pacientu interešu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

64.a pants

Medicīniskās ierīces, uz kurām attiecas Eiropas Savienības tiesību akti par asins kvalitāti un drošumu

1.
     
  Šī regula neskar pašreizējos spēkā esošos un piemērojamos Eiropas līmeņa noteikumus, kas attiecas uz asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu.

2.
     
  Šī regula neskar dalībvalstu un Savienības tiesību aktus, kuri reglamentē izsekojamību un vigilanci asins un asins komponentu jomā, ja tie paredz augstākus standartus nekā šī regula. Šādi noteikumi jāsaglabā pacientu interešu dēļ.

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nopietnu
  incidentu un operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu tipoloģiju attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai ierīču kategorijām vai grupām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nopietnu
  incidentu un operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu tipoloģiju attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai ierīču kategorijām vai grupām;

| (a) | incidentu un operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu tipoloģiju attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai ierīču kategorijām vai grupām; |
| --- | --- |

(a)

incidentu un operatīvu koriģējošu drošuma pasākumu tipoloģiju attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai ierīču kategorijām vai grupām;

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | saskaņotām veidlapām, kas paredzētas ziņošanai par
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, kā minēts 61. un 64. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

saskaņotām veidlapām, kas paredzētas ziņošanai par
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, kā minēts 61. un 64. pantā;

| (b) | saskaņotām veidlapām, kas paredzētas ziņošanai par incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, kā minēts 61. un 64. pantā; |
| --- | --- |

(b)

saskaņotām veidlapām, kas paredzētas ziņošanai par incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, kā minēts 61. un 64. pantā;

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | laika grafikiem, kas paredzēti ziņošanai par
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, ņemot vērā ziņojamā notikuma nopietnumu, kā minēts 61. un 64. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

laika grafikiem, kas paredzēti ziņošanai par
  nopietniem
  incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, ņemot vērā ziņojamā notikuma nopietnumu, kā minēts 61. un 64. pantā;

| (c) | laika grafikiem, kas paredzēti ziņošanai par incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, ņemot vērā ziņojamā notikuma nopietnumu, kā minēts 61. un 64. pantā; |
| --- | --- |

(c)

laika grafikiem, kas paredzēti ziņošanai par incidentiem un operatīviem koriģējošiem drošuma pasākumiem, regulāro apkopojošo ziņojumu un ziņojumu par tendencēm iesniegšanai, ko veic ražotājs, ņemot vērā ziņojamā notikuma nopietnumu, kā minēts 61. un 64. pantā;

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

66. pants – 2. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izstrādājot īstenošanas aktus, Komisija vispirms prasa padomu MDAC. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Izstrādājot īstenošanas aktus, Komisija vispirms prasa padomu MDAC.

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

67. pants – 1. līdz 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un
  , ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams,
  ierasties uzņēmēju telpās un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus. Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada
  nopietnu
  risku. | 1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un ierasties uzņēmēju telpās un
  veikt to pārbaudi, un
  paņemt vajadzīgos ierīču paraugus
  analīžu veikšanai oficiālā laboratorijā
  . Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada risku. |
| | Kompetentās iestādes norīko inspektorus, kuri ir pilnvaroti veikt 1. punktā minētās pārbaudes. Pārbaudes veic tās dalībvalsts inspektori, kurā atrodas uzņēmējs. Šiem inspektoriem var palīdzēt kompetento iestāžu iecelti eksperti. |
| | 1.b
     
  Var veikt arī nepieteiktas inspekcijas. Nepieteikto inspekciju plāns un norise vienmēr atbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā konkrētās ierīces apdraudējuma riskus. |
| | 1.c
     
  Pēc katras šā panta 1. punktā paredzētās inspekcijas kompetentā iestāde sagatavo ziņojumu par to, kā pārbaudītais uzņēmējs ievēro šīs regulas juridiskās un tehniskās prasības un par nepieciešamiem koriģējošiem pasākumiem. |
| | 1.d
     
  Kompetentā iestāde, kas veikusi inspekciju, šo ziņojumu nosūta pārbaudītajam uzņēmējam. Kompetentā iestāde pirms ziņojuma pieņemšanas nodrošina pārbaudītajam uzņēmējam iespēju sniegt atsauksmes. Šā panta 1.b punktā minētais galīgais inspekcijas ziņojums tiek ievadīts 68. panta minētajā elektroniskajā sistēmā. |
| | 1.e
     
  Neskarot jebkādas starp Savienību un trešām valstīm noslēgtas starptautiskas vienošanās, 1. punktā minētās pārbaudes var notikt arī trešās valsts uzņēmēja telpās, ja ierīci ir paredzēts laist Savienības tirgū. |
| 2.   Dalībvalstis regulāri pārskata un novērtē
  , kā darbojas to
  uzraudzības
  pasākumi
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  četros
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Attiecīgā
  dalībvalsts rezultātu kopsavilkumu dara publiski
  pieejamu
  . | 2.   Dalībvalstis
  sagatavi stratēģiskās uzraudzības plānus, kuros izklāstītas to plānotās uzraudzības darbības, kā arī šo darbību veikšanai paredzētais personāls un materiālais aprīkojums. Dalībvalstis
  regulāri pārskata un novērtē
  savu
  uzraudzības
  plānu darbību
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  divos
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija var ieteikt veikt izmaiņas uzraudzības plānos.
  Dalībvalsts rezultātu kopsavilkumu
  un Komisijas ieteikumus
  dara publiski
  pieejamus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un
  , ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams,
  ierasties uzņēmēju telpās un paņemt vajadzīgos ierīču paraugus. Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada
  nopietnu
  risku.

1.   Kompetentās iestādes attiecīgi veic ierīču īpašību un veiktspējas kontrolpārbaudes, ja vajadzīgs, arī izskatot dokumentāciju un uz atbilstīgu paraugojumu pamata veicot fiziskas vai laboratoriskas kontrolpārbaudes. Attiecībā uz riska novērtēšanu un riska pārvaldību, vigilances datiem un sūdzībām tās ņem vērā iedibinātus principus. Kompetentās iestādes no uzņēmējiem var pieprasīt dokumentus un ziņas, kas nepieciešami, lai tās varētu veikt savu darbību, un ierasties uzņēmēju telpās un
  veikt to pārbaudi, un
  paņemt vajadzīgos ierīču paraugus
  analīžu veikšanai oficiālā laboratorijā
  . Ja tās uzskata par nepieciešamu, tās drīkst iznīcināt vai citādi padarīt neizmantojamas ierīces, kas rada risku.

Kompetentās iestādes norīko inspektorus, kuri ir pilnvaroti veikt 1. punktā minētās pārbaudes. Pārbaudes veic tās dalībvalsts inspektori, kurā atrodas uzņēmējs. Šiem inspektoriem var palīdzēt kompetento iestāžu iecelti eksperti.

1.b
     
  Var veikt arī nepieteiktas inspekcijas. Nepieteikto inspekciju plāns un norise vienmēr atbilst proporcionalitātes principam, jo īpaši ņemot vērā konkrētās ierīces apdraudējuma riskus.

1.c
     
  Pēc katras šā panta 1. punktā paredzētās inspekcijas kompetentā iestāde sagatavo ziņojumu par to, kā pārbaudītais uzņēmējs ievēro šīs regulas juridiskās un tehniskās prasības un par nepieciešamiem koriģējošiem pasākumiem.

1.d
     
  Kompetentā iestāde, kas veikusi inspekciju, šo ziņojumu nosūta pārbaudītajam uzņēmējam. Kompetentā iestāde pirms ziņojuma pieņemšanas nodrošina pārbaudītajam uzņēmējam iespēju sniegt atsauksmes. Šā panta 1.b punktā minētais galīgais inspekcijas ziņojums tiek ievadīts 68. panta minētajā elektroniskajā sistēmā.

1.e
     
  Neskarot jebkādas starp Savienību un trešām valstīm noslēgtas starptautiskas vienošanās, 1. punktā minētās pārbaudes var notikt arī trešās valsts uzņēmēja telpās, ja ierīci ir paredzēts laist Savienības tirgū.

2.   Dalībvalstis regulāri pārskata un novērtē
  , kā darbojas to
  uzraudzības
  pasākumi
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  četros
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Attiecīgā
  dalībvalsts rezultātu kopsavilkumu dara publiski
  pieejamu
  .

2.   Dalībvalstis
  sagatavi stratēģiskās uzraudzības plānus, kuros izklāstītas to plānotās uzraudzības darbības, kā arī šo darbību veikšanai paredzētais personāls un materiālais aprīkojums. Dalībvalstis
  regulāri pārskata un novērtē
  savu
  uzraudzības
  plānu darbību
  . Šādu pārskatīšanu un novērtēšanu veic vismaz reizi
  divos
  gados un tās rezultātus paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai.
  Komisija var ieteikt veikt izmaiņas uzraudzības plānos.
  Dalībvalsts rezultātu kopsavilkumu
  un Komisijas ieteikumus
  dara publiski
  pieejamus
  .

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

68. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm un
  Komisijai
  . | 2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm
  , Komisijai, paziņotajām institūcijām, EMA
  un
  veselības aprūpes speciālistiem
  .
  Komisija arī nodrošina, lai sabiedrībai ir attiecīga līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai. Tā jo īpaši nodrošina, ka informāciju, kas pieprasīta par īpašu medicīnisku ierīci, dara pieejamu nekavējoties un 15 dienu laikā. Komisija, apspriežoties ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, reizi 6 mēnešos plašākai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem sniedz pārskatu par šo informāciju. Šī informācija ir pieejama Eiropas datubankā, kā norādīts 27. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm un
  Komisijai
  .

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju ar elektroniskās sistēmas starpniecību nekavējoties nosūta visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm, un tā ir pieejama dalībvalstīm
  , Komisijai, paziņotajām institūcijām, EMA
  un
  veselības aprūpes speciālistiem
  .
  Komisija arī nodrošina, lai sabiedrībai ir attiecīga līmeņa piekļuve elektroniskajai sistēmai. Tā jo īpaši nodrošina, ka informāciju, kas pieprasīta par īpašu medicīnisku ierīci, dara pieejamu nekavējoties un 15 dienu laikā. Komisija, apspriežoties ar Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, reizi 6 mēnešos plašākai sabiedrībai un veselības aprūpes speciālistiem sniedz pārskatu par šo informāciju. Šī informācija ir pieejama Eiropas datubankā, kā norādīts 27. pantā.

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

68. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ar 68. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu saistīto informāciju dara pieejamu MDGC, kura to paziņo MDAC pirmajā sanāksmē pēc tam, kad informācija ir kļuvusi pieejama. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar 68. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu saistīto informāciju dara pieejamu MDGC, kura to paziņo MDAC pirmajā sanāksmē pēc tam, kad informācija ir kļuvusi pieejama.

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

69. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm. | Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm.
  Par šo novērtējumu kompetentās iestādes informē atbildīgās paziņotās institūcijas, ja novērtēšana attiecas uz IIa, IIb un III klases ierīcēm, kā arī citas kompetentās iestādes par novērtēšanas rezultātiem un pasākumiem, kas tiks veikti atkarībā no novērtēšanas rezultātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm.

Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm.
  Par šo novērtējumu kompetentās iestādes informē atbildīgās paziņotās institūcijas, ja novērtēšana attiecas uz IIa, IIb un III klases ierīcēm, kā arī citas kompetentās iestādes par novērtēšanas rezultātiem un pasākumiem, kas tiks veikti atkarībā no novērtēšanas rezultātiem.

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

69. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Ja kādas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz vigilances datiem vai citu informāciju, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka kāda ierīce apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, tie attiecīgo ierīci izvērtē attiecībā uz visām šajā regulā izvirzītajām prasībām, kas ir būtiskas šīs ierīces radītajam apdraudējumam. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja pēc izvērtēšanas saskaņā ar 69. pantu kompetentās iestādes konstatē, ka ierīce, kas apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, tās
  nekavējoties
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus piemērotos un pienācīgi pamatotos koriģējošos pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināta šīs ierīces atbilstība šīm prasībām, vai arī ierīci aizliegtu vai tikai ar ierobežojumiem vai īpašām prasībām atļautu darīt pieejamu tirgū, izņemtu no tirgus vai saprātīgā termiņā atsauktu. | 1.   Ja pēc izvērtēšanas saskaņā ar 69. pantu kompetentās iestādes konstatē, ka ierīce, kas apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, tās
  tūlīt
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus piemērotos un pienācīgi pamatotos koriģējošos pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināta šīs ierīces atbilstība šīm prasībām, vai arī ierīci aizliegtu vai tikai ar ierobežojumiem vai īpašām prasībām atļautu darīt pieejamu tirgū, izņemtu no tirgus vai saprātīgā termiņā
  , kas ir skaidri noteikts un paziņots attiecīgajam uzņēmējam,
  atsauktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja pēc izvērtēšanas saskaņā ar 69. pantu kompetentās iestādes konstatē, ka ierīce, kas apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, tās
  nekavējoties
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus piemērotos un pienācīgi pamatotos koriģējošos pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināta šīs ierīces atbilstība šīm prasībām, vai arī ierīci aizliegtu vai tikai ar ierobežojumiem vai īpašām prasībām atļautu darīt pieejamu tirgū, izņemtu no tirgus vai saprātīgā termiņā atsauktu.

1.   Ja pēc izvērtēšanas saskaņā ar 69. pantu kompetentās iestādes konstatē, ka ierīce, kas apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību, neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, tās
  tūlīt
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus piemērotos un pienācīgi pamatotos koriģējošos pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināta šīs ierīces atbilstība šīm prasībām, vai arī ierīci aizliegtu vai tikai ar ierobežojumiem vai īpašām prasībām atļautu darīt pieejamu tirgū, izņemtu no tirgus vai saprātīgā termiņā
  , kas ir skaidri noteikts un paziņots attiecīgajam uzņēmējam,
  atsauktu.

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

70. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka neatbilstība neattiecas tikai uz attiecīgās valsts teritoriju vien, tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par izvērtēšanas rezultātiem un par pasākumiem, ko tās uzņēmējiem pieprasījušas veikt. | 2.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka neatbilstība neattiecas tikai uz attiecīgās valsts teritoriju vien, tās
  nekavējoties
  ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par izvērtēšanas rezultātiem un par pasākumiem, ko tās uzņēmējiem pieprasījušas veikt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka neatbilstība neattiecas tikai uz attiecīgās valsts teritoriju vien, tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par izvērtēšanas rezultātiem un par pasākumiem, ko tās uzņēmējiem pieprasījušas veikt.

2.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka neatbilstība neattiecas tikai uz attiecīgās valsts teritoriju vien, tās
  nekavējoties
  ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību Komisiju un pārējās dalībvalstis informē par izvērtēšanas rezultātiem un par pasākumiem, ko tās uzņēmējiem pieprasījušas veikt.

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

70. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Uzņēmēji nodrošina, lai attiecībā uz visām attiecīgajām ierīcēm, ko tie darījuši pieejamas visas Savienības tirgū, tiktu veikti visi attiecīgie koriģējošie pasākumi. | 3.   Uzņēmēji
  nekavējoties
  nodrošina, lai attiecībā uz visām attiecīgajām ierīcēm, ko tie darījuši pieejamas visas Savienības tirgū, tiktu veikti visi attiecīgie koriģējošie pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Uzņēmēji nodrošina, lai attiecībā uz visām attiecīgajām ierīcēm, ko tie darījuši pieejamas visas Savienības tirgū, tiktu veikti visi attiecīgie koriģējošie pasākumi.

3.   Uzņēmēji
  nekavējoties
  nodrošina, lai attiecībā uz visām attiecīgajām ierīcēm, ko tie darījuši pieejamas visas Savienības tirgū, tiktu veikti visi attiecīgie koriģējošie pasākumi.

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

70. pants – 3. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja attiecīgās ierīces ir jāatsauc, uzņēmējs veic visus pamatotos pasākumus, lai īstenotu atsaukšanu pirms skaidri noteiktā perioda beigām, par kuru viņam paziņojusi kompetentā iestāde, kā norādīts 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja attiecīgās ierīces ir jāatsauc, uzņēmējs veic visus pamatotos pasākumus, lai īstenotu atsaukšanu pirms skaidri noteiktā perioda beigām, par kuru viņam paziņojusi kompetentā iestāde, kā norādīts 1. punktā;

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

70. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību šos pasākumus
  nekavējoties
  paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm. | Tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību šos pasākumus
  tūlīt
  paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību šos pasākumus
  nekavējoties
  paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.

Tās ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību šos pasākumus
  tūlīt
  paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

70. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis, izņemot dalībvalsti, kura ir procedūras sācēja, Komisiju un citas dalībvalstis nekavējoties informē par jebkādu to rīcībā esošu papildu informāciju, kas ir saistīta ar attiecīgās ierīces neatbilstību, un par jebkādiem pasākumiem, ko tās pieņēmušas attiecīgās ierīces sakarā. Ja kādai no dalībvalstīm pret paziņoto nacionālo pasākumu ir iebildumi, tā ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par saviem iebildumiem
  nekavējoties
  informē Komisiju un citas dalībvalstis. | 6.   Dalībvalstis, izņemot dalībvalsti, kura ir procedūras sācēja, Komisiju un citas dalībvalstis nekavējoties informē par jebkādu to rīcībā esošu papildu informāciju, kas ir saistīta ar attiecīgās ierīces neatbilstību, un par jebkādiem pasākumiem, ko tās pieņēmušas attiecīgās ierīces sakarā. Ja kādai no dalībvalstīm pret paziņoto nacionālo pasākumu ir iebildumi, tā ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par saviem iebildumiem
  tūlīt
  informē Komisiju un citas dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Dalībvalstis, izņemot dalībvalsti, kura ir procedūras sācēja, Komisiju un citas dalībvalstis nekavējoties informē par jebkādu to rīcībā esošu papildu informāciju, kas ir saistīta ar attiecīgās ierīces neatbilstību, un par jebkādiem pasākumiem, ko tās pieņēmušas attiecīgās ierīces sakarā. Ja kādai no dalībvalstīm pret paziņoto nacionālo pasākumu ir iebildumi, tā ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par saviem iebildumiem
  nekavējoties
  informē Komisiju un citas dalībvalstis.

6.   Dalībvalstis, izņemot dalībvalsti, kura ir procedūras sācēja, Komisiju un citas dalībvalstis nekavējoties informē par jebkādu to rīcībā esošu papildu informāciju, kas ir saistīta ar attiecīgās ierīces neatbilstību, un par jebkādiem pasākumiem, ko tās pieņēmušas attiecīgās ierīces sakarā. Ja kādai no dalībvalstīm pret paziņoto nacionālo pasākumu ir iebildumi, tā ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par saviem iebildumiem
  tūlīt
  informē Komisiju un citas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

70. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Ja
  divu mēnešu
  laikā pēc 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas nedz kāda dalībvalsts, nedz Komisija pret dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu nav cēlusi iebildumus, šo pasākumu uzskata par pamatotu. | 7.   Ja
  viena mēneša
  laikā pēc 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas nedz kāda dalībvalsts, nedz Komisija pret dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu nav cēlusi iebildumus, šo pasākumu uzskata par pamatotu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Ja
  divu mēnešu
  laikā pēc 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas nedz kāda dalībvalsts, nedz Komisija pret dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu nav cēlusi iebildumus, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

7.   Ja
  viena mēneša
  laikā pēc 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas nedz kāda dalībvalsts, nedz Komisija pret dalībvalsts veikto pagaidu pasākumu nav cēlusi iebildumus, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

70. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Visas dalībvalstis nodrošina, lai
  attiecīgās ierīces sakarā nekavējoties
  tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi. | 8.   Visas dalībvalstis nodrošina, lai
  saistībā ar attiecīgo ierīci tūlīt
  tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Visas dalībvalstis nodrošina, lai
  attiecīgās ierīces sakarā nekavējoties
  tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi.

8.   Visas dalībvalstis nodrošina, lai
  saistībā ar attiecīgo ierīci tūlīt
  tiktu veikti piemēroti ierobežojoši pasākumi.

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja
  divu mēnešu
  laikā pēc 70. panta 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas brīža kāda dalībvalsts iebilst pret citas dalībvalsts pieņemtu pagaidu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija šo nacionālo pasākumu izvērtē. Pamatojoties uz šīs izvērtēšanas rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem lemj, vai nacionālais pasākums ir pamatots. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. | 1.   Ja
  viena mēneša
  laikā pēc 70. panta 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas brīža kāda dalībvalsts iebilst pret citas dalībvalsts pieņemtu pagaidu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija šo nacionālo pasākumu izvērtē. Pamatojoties uz šīs izvērtēšanas rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem lemj, vai nacionālais pasākums ir pamatots. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja
  divu mēnešu
  laikā pēc 70. panta 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas brīža kāda dalībvalsts iebilst pret citas dalībvalsts pieņemtu pagaidu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija šo nacionālo pasākumu izvērtē. Pamatojoties uz šīs izvērtēšanas rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem lemj, vai nacionālais pasākums ir pamatots. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

1.   Ja
  viena mēneša
  laikā pēc 70. panta 4. punktā minētā paziņojuma saņemšanas brīža kāda dalībvalsts iebilst pret citas dalībvalsts pieņemtu pagaidu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija šo nacionālo pasākumu izvērtē. Pamatojoties uz šīs izvērtēšanas rezultātiem, Komisija ar īstenošanas aktiem lemj, vai nacionālais pasākums ir pamatots. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 88. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja, veikusi izvērtēšanu saskaņā ar 69. pantu, dalībvalsts konstatē, ka ierīce gan ir likumīgi laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, tomēr apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību vai arī sabiedrības veselības aizsardzību citos aspektos, tā pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs vai uzņēmēji, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināts, ka ierīce, laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, šādu apdraudējumu vairs nerada, saprātīgā termiņā ierīci no tirgus izņemtu vai to atsauktu. | 1.   Ja, veikusi izvērtēšanu saskaņā ar 69. pantu, dalībvalsts konstatē, ka ierīce gan ir likumīgi laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, tomēr apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību vai arī sabiedrības veselības aizsardzību citos aspektos, tā
  nekavējoties
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs vai uzņēmēji, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināts, ka ierīce, laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, šādu apdraudējumu vairs nerada, saprātīgā termiņā ierīci no tirgus izņemtu vai to atsauktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja, veikusi izvērtēšanu saskaņā ar 69. pantu, dalībvalsts konstatē, ka ierīce gan ir likumīgi laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, tomēr apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību vai arī sabiedrības veselības aizsardzību citos aspektos, tā pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs vai uzņēmēji, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināts, ka ierīce, laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, šādu apdraudējumu vairs nerada, saprātīgā termiņā ierīci no tirgus izņemtu vai to atsauktu.

1.   Ja, veikusi izvērtēšanu saskaņā ar 69. pantu, dalībvalsts konstatē, ka ierīce gan ir likumīgi laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, tomēr apdraud pacientu, lietotāju vai citu personu veselību vai drošību vai arī sabiedrības veselības aizsardzību citos aspektos, tā
  nekavējoties
  pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs vai uzņēmēji, rīkojoties samērīgi apdraudējuma raksturam, veiktu visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, ar kuriem būtu nodrošināts, ka ierīce, laista tirgū vai nodota ekspluatācijā, šādu apdraudējumu vairs nerada, saprātīgā termiņā ierīci no tirgus izņemtu vai to atsauktu.

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

73. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot 70. pantu, dalībvalsts pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērstu attiecīgo neatbilstību saprātīgā, neatbilstībai samērīgā laikā, ja ir konstatējusi vienu no šādiem apstākļiem: | 1.   Neskarot 70. pantu, dalībvalsts pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērstu attiecīgo neatbilstību saprātīgā,
  skaidri noteiktā un paziņotā, kā arī
  neatbilstībai samērīgā laikā, ja ir konstatējusi vienu no šādiem apstākļiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Neskarot 70. pantu, dalībvalsts pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērstu attiecīgo neatbilstību saprātīgā, neatbilstībai samērīgā laikā, ja ir konstatējusi vienu no šādiem apstākļiem:

1.   Neskarot 70. pantu, dalībvalsts pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērstu attiecīgo neatbilstību saprātīgā,
  skaidri noteiktā un paziņotā, kā arī
  neatbilstībai samērīgā laikā, ja ir konstatējusi vienu no šādiem apstākļiem:

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

73. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja uzņēmējs 1. punktā minētajā laikā nenovērš neatbilstību, attiecīgā dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu to, ka izstrādājums ir darīts pieejams tirgū, izstrādājumu no tirgus atsauktu vai izņemtu. Šī dalībvalsts ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par šiem pasākumiem
  nekavējoties
  informē Komisiju un citas dalībvalstis. | 2.   Ja uzņēmējs 1. punktā minētajā laikā nenovērš neatbilstību, attiecīgā dalībvalsts
  nekavējoties
  veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu to, ka izstrādājums ir darīts pieejams tirgū, izstrādājumu no tirgus atsauktu vai izņemtu. Šī dalībvalsts ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par šiem pasākumiem
  tūlīt
  informē Komisiju un citas dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja uzņēmējs 1. punktā minētajā laikā nenovērš neatbilstību, attiecīgā dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu to, ka izstrādājums ir darīts pieejams tirgū, izstrādājumu no tirgus atsauktu vai izņemtu. Šī dalībvalsts ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par šiem pasākumiem
  nekavējoties
  informē Komisiju un citas dalībvalstis.

2.   Ja uzņēmējs 1. punktā minētajā laikā nenovērš neatbilstību, attiecīgā dalībvalsts
  nekavējoties
  veic visus nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu to, ka izstrādājums ir darīts pieejams tirgū, izstrādājumu no tirgus atsauktu vai izņemtu. Šī dalībvalsts ar 68. pantā minētās elektroniskās sistēmas starpniecību par šiem pasākumiem
  tūlīt
  informē Komisiju un citas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

74. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalsts, veikusi izvērtēšanu, kas liecina, ka ar kādu ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu ir saistīts iespējams apdraudējums, uzskata, ka šādas ierīces vai ierīču kategoriju vai grupu darīt pieejamu tirgū vai nodot ekspluatācijā jāliedz, jāierobežo vai jāatļauj, noteicot īpašas prasības, vai ka šāda ierīce vai ierīču kategorija vai grupa no tirgus jāizņem vai jāatsauc, lai nodrošinātu pacientu, lietotāju vai citu personu veselības un drošības aizsardzību vai citus sabiedriskās veselības aspektus, tā
  var veikt
  jebkādus nepieciešamus un pamatotus pagaidu pasākumus. | 1.   Ja dalībvalsts, veikusi izvērtēšanu, kas liecina, ka ar kādu ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu ir saistīts iespējams apdraudējums, uzskata, ka šādas ierīces vai ierīču kategoriju vai grupu darīt pieejamu tirgū vai nodot ekspluatācijā jāliedz, jāierobežo vai jāatļauj, noteicot īpašas prasības, vai ka šāda ierīce vai ierīču kategorija vai grupa no tirgus jāizņem vai jāatsauc, lai nodrošinātu pacientu, lietotāju vai citu personu veselības un drošības aizsardzību vai citus sabiedriskās veselības aspektus, tā
  veic
  jebkādus nepieciešamus un pamatotus pagaidu pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja dalībvalsts, veikusi izvērtēšanu, kas liecina, ka ar kādu ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu ir saistīts iespējams apdraudējums, uzskata, ka šādas ierīces vai ierīču kategoriju vai grupu darīt pieejamu tirgū vai nodot ekspluatācijā jāliedz, jāierobežo vai jāatļauj, noteicot īpašas prasības, vai ka šāda ierīce vai ierīču kategorija vai grupa no tirgus jāizņem vai jāatsauc, lai nodrošinātu pacientu, lietotāju vai citu personu veselības un drošības aizsardzību vai citus sabiedriskās veselības aspektus, tā
  var veikt
  jebkādus nepieciešamus un pamatotus pagaidu pasākumus.

1.   Ja dalībvalsts, veikusi izvērtēšanu, kas liecina, ka ar kādu ierīci vai ierīču kategoriju vai grupu ir saistīts iespējams apdraudējums, uzskata, ka šādas ierīces vai ierīču kategoriju vai grupu darīt pieejamu tirgū vai nodot ekspluatācijā jāliedz, jāierobežo vai jāatļauj, noteicot īpašas prasības, vai ka šāda ierīce vai ierīču kategorija vai grupa no tirgus jāizņem vai jāatsauc, lai nodrošinātu pacientu, lietotāju vai citu personu veselības un drošības aizsardzību vai citus sabiedriskās veselības aspektus, tā
  veic
  jebkādus nepieciešamus un pamatotus pagaidu pasākumus.

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

75. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja vien nopietna cilvēku dzīvības vai drošības apdraudējuma dēļ nav nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgajam uzņēmējam dod iespēju pienācīgā laikā pirms jebkāda pasākuma pieņemšanas iesniegt informāciju kompetentajai iestādei. Ja pasākumi ir veikti, neuzklausot uzņēmēju, viņam dod iespēju sniegt informāciju, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, un šos pasākumus pēc tam tūlīt pārskata. | 2.   Ja vien nopietna cilvēku dzīvības vai drošības apdraudējuma dēļ nav nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgajam uzņēmējam dod iespēju pienācīgā laikā
  , kas ir skaidri noteikts,
  pirms jebkāda pasākuma pieņemšanas iesniegt informāciju kompetentajai iestādei. Ja pasākumi ir veikti, neuzklausot uzņēmēju, viņam dod iespēju sniegt informāciju, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, un šos pasākumus pēc tam tūlīt pārskata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja vien nopietna cilvēku dzīvības vai drošības apdraudējuma dēļ nav nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgajam uzņēmējam dod iespēju pienācīgā laikā pirms jebkāda pasākuma pieņemšanas iesniegt informāciju kompetentajai iestādei. Ja pasākumi ir veikti, neuzklausot uzņēmēju, viņam dod iespēju sniegt informāciju, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, un šos pasākumus pēc tam tūlīt pārskata.

2.   Ja vien nopietna cilvēku dzīvības vai drošības apdraudējuma dēļ nav nepieciešama tūlītēja rīcība, attiecīgajam uzņēmējam dod iespēju pienācīgā laikā
  , kas ir skaidri noteikts,
  pirms jebkāda pasākuma pieņemšanas iesniegt informāciju kompetentajai iestādei. Ja pasākumi ir veikti, neuzklausot uzņēmēju, viņam dod iespēju sniegt informāciju, tiklīdz tas ir praktiski iespējams, un šos pasākumus pēc tam tūlīt pārskata.

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

75. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja uzņēmējs pierāda, ka ir veicis iedarbīgus koriģējošus pasākumus, ikvienu pieņemto pasākumu nekavējoties atceļ vai groza. | 3.   Ja uzņēmējs
  pietiekami
  pierāda, ka ir veicis iedarbīgus koriģējošus pasākumus, ikvienu pieņemto pasākumu nekavējoties atceļ vai groza. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja uzņēmējs pierāda, ka ir veicis iedarbīgus koriģējošus pasākumus, ikvienu pieņemto pasākumu nekavējoties atceļ vai groza.

3.   Ja uzņēmējs
  pietiekami
  pierāda, ka ir veicis iedarbīgus koriģējošus pasākumus, ikvienu pieņemto pasākumu nekavējoties atceļ vai groza.

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

VIII nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa,
  Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja
  , ES references laboratorijas, ierīču reģistri |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sadarbība starp dalībvalstīm, Medicīnisko ierīču koordinācijas grupa,
  Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja
  , ES references laboratorijas, ierīču reģistri

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

76. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis ieceļ kompetento iestādi vai iestādes, kas atbildīgas par šīs regulas īstenošanu. Tās iestādēm uztic pilnvarojumu, resursus, aprīkojumu un zināšanas, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis kompetentās iestādes paziņo Komisijai, kas publicē kompetento iestāžu sarakstu. | 1.   Dalībvalstis ieceļ kompetento iestādi vai iestādes, kas atbildīgas par šīs regulas īstenošanu. Tās iestādēm uztic pilnvarojumu, resursus, aprīkojumu un zināšanas, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis kompetentās iestādes paziņo Komisijai, kas publicē kompetento iestāžu sarakstu
  un to kontaktinformāciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis ieceļ kompetento iestādi vai iestādes, kas atbildīgas par šīs regulas īstenošanu. Tās iestādēm uztic pilnvarojumu, resursus, aprīkojumu un zināšanas, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis kompetentās iestādes paziņo Komisijai, kas publicē kompetento iestāžu sarakstu.

1.   Dalībvalstis ieceļ kompetento iestādi vai iestādes, kas atbildīgas par šīs regulas īstenošanu. Tās iestādēm uztic pilnvarojumu, resursus, aprīkojumu un zināšanas, kas tām nepieciešami, lai pienācīgi pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstis kompetentās iestādes paziņo Komisijai, kas publicē kompetento iestāžu sarakstu
  un to kontaktinformāciju
  .

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

77. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savstarpēji un ar Komisiju un apmainās ar informāciju, kas nepieciešama, lai šo regulu piemērotu vienveidīgi. | 1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savstarpēji un ar Komisiju, un
  attiecīgā gadījumā ar MDCG, kā arī savstarpēji un ar Komisiju
  apmainās ar informāciju, kas nepieciešama, lai šo regulu piemērotu vienveidīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savstarpēji un ar Komisiju un apmainās ar informāciju, kas nepieciešama, lai šo regulu piemērotu vienveidīgi.

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savstarpēji un ar Komisiju, un
  attiecīgā gadījumā ar MDCG, kā arī savstarpēji un ar Komisiju
  apmainās ar informāciju, kas nepieciešama, lai šo regulu piemērotu vienveidīgi.

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – 2.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija pārbauda MDCG locekļu kompetenci. Komisija visos gadījumos dara zināmus atklātībai veiktās pārbaudes rezultātus un sniedz informāciju par MDCG locekļu kompetenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija pārbauda MDCG locekļu kompetenci. Komisija visos gadījumos dara zināmus atklātībai veiktās pārbaudes rezultātus un sniedz informāciju par MDCG locekļu kompetenci.

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

78. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  MDCG atsevišķos gadījumos var pieaicināt ekspertus un citas trešas personas piedalīties sanāksmēs vai sniegt viedokli rakstiski. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.
     
  MDCG atsevišķos gadījumos var pieaicināt ekspertus un citas trešas personas piedalīties sanāksmēs vai sniegt viedokli rakstiski.

svītrots

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

78.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.a pants |
| | Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja |
| | 1.
     
  Komisija izveido daudznozaru konsultatīvo komiteju (MDAC), kas sastāv no ekspertiem un ieinteresēto personu pārstāvjiem un kuras mērķis ir sniegt MDCG, Komisijai un dalībvalstīm atbalstu, padomus un zinātniskas konsultācijas par medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču reglamentācijas tehniskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un ekonomiskajiem aspektiem, piemēram, medicīnas tehnoloģijām, robežgadījumiem, kas ietver zāles, cilvēka audus un šūnas, kosmētikas līdzekļus, biocīdus, pārtikas un, vajadzības gadījumā, citus produktus, un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem. |
| | 2.
     
  Izveidojot MDAC, Komisija nodrošina plašu, pienācīgu un līdzsvarotu pārstāvību no disciplīnām, kas attiecas uz medicīniskajām ierīcēm. MDAC var uz savu atbildību izveidot ekspertu grupas konkrētās medicīnas disciplīnās. |
| | 3.
     
  MDAC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komisija sniedz tās darbībai nepieciešamo loģistikas atbalstu. |
| | 4.
     
  MDAC izstrādā savu reglamentu, kas stājas spēkā, kad saņemts labvēlīgs Komisijas atzinums. |
| | 5.
     
  Spriežot par robežgadījumiem, kuros iesaistītas zāles un pārtikas produkti, MDAC nodrošina pienācīgu apspriežu līmeni ar EMA un EFSA. |
| | 6.
     
  MDAC publisko savu locekļu interešu deklarācijas. |
| | NB: Šis grozījums ir horizontāls, ikvienā pieņemtā grozījumā, kurā ir minēta konsultatīvā komiteja, konsultatīvā grupa, konsultatīvā zinātniskā padome, šie termini jāsaprot vienādi un jāaizstāj ar akronīmu MDAC. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

78.a pants

Medicīnisko ierīču konsultatīvā komiteja

1.
     
  Komisija izveido daudznozaru konsultatīvo komiteju (MDAC), kas sastāv no ekspertiem un ieinteresēto personu pārstāvjiem un kuras mērķis ir sniegt MDCG, Komisijai un dalībvalstīm atbalstu, padomus un zinātniskas konsultācijas par medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču reglamentācijas tehniskajiem, zinātniskajiem, sociālajiem un ekonomiskajiem aspektiem, piemēram, medicīnas tehnoloģijām, robežgadījumiem, kas ietver zāles, cilvēka audus un šūnas, kosmētikas līdzekļus, biocīdus, pārtikas un, vajadzības gadījumā, citus produktus, un citiem šīs regulas īstenošanas aspektiem.

2.
     
  Izveidojot MDAC, Komisija nodrošina plašu, pienācīgu un līdzsvarotu pārstāvību no disciplīnām, kas attiecas uz medicīniskajām ierīcēm. MDAC var uz savu atbildību izveidot ekspertu grupas konkrētās medicīnas disciplīnās.

3.
     
  MDAC priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komisija sniedz tās darbībai nepieciešamo loģistikas atbalstu.

4.
     
  MDAC izstrādā savu reglamentu, kas stājas spēkā, kad saņemts labvēlīgs Komisijas atzinums.

5.
     
  Spriežot par robežgadījumiem, kuros iesaistītas zāles un pārtikas produkti, MDAC nodrošina pienācīgu apspriežu līmeni ar EMA un EFSA.

6.
     
  MDAC publisko savu locekļu interešu deklarācijas.

NB: Šis grozījums ir horizontāls, ikvienā pieņemtā grozījumā, kurā ir minēta konsultatīvā komiteja, konsultatīvā grupa, konsultatīvā zinātniskā padome, šie termini jāsaprot vienādi un jāaizstāj ar akronīmu MDAC.

Grozījums Nr. 367

Regulas priekšlikums

78.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.b pants |
| | Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja |
| | 1.
     
  Ar šo tiek izveidota Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja (ACMD), ievērojot visaugstākās zinātniskās kompetences, objektivitātes, pārredzamības un potenciālu interešu konfliktu novēršanas principu. |
| | 2.
     
  ACMD sastāvā darbojas:








  — | vismaz viens katras no 3. punktā minētajām medicīnas jomām pārstāvis. Šis komitejas loceklis ir atzīts speciālists savā jomā un vajadzības gadījumā var sniegt papildu speciālās zināšanas. Šos ekspertus ieceļ Komisija, izsludinot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, uz trīs gadu laikposmu, ko var vienu reizi pagarināt; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

78.b pants

Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja

1.
     
  Ar šo tiek izveidota Medicīnisko ierīču novērtēšanas komiteja (ACMD), ievērojot visaugstākās zinātniskās kompetences, objektivitātes, pārredzamības un potenciālu interešu konfliktu novēršanas principu.

2.
     
  ACMD sastāvā darbojas:

—

vismaz viens katras no 3. punktā minētajām medicīnas jomām pārstāvis. Šis komitejas loceklis ir atzīts speciālists savā jomā un vajadzības gadījumā var sniegt papildu speciālās zināšanas. Šos ekspertus ieceļ Komisija, izsludinot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, uz trīs gadu laikposmu, ko var vienu reizi pagarināt;

| — | viens EMA pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens EMA pārstāvis;

| — | viens Eiropas Komisijas pārstāvis; |
| --- | --- |

—

viens Eiropas Komisijas pārstāvis;

| — | trīs pacientu organizāciju pārstāvji, ko ieceļ Eiropas Komisija, izsludinot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. |
| --- | --- |

—

trīs pacientu organizāciju pārstāvji, ko ieceļ Eiropas Komisija, izsludinot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību.

ACMD sanāksmes notiek pēc MDCG un Komisijas pieprasījuma un tās vada Komisijas pārstāvis.

Komisija nodrošina, ka ACMD locekļiem ir atbilstīgas zināšanas, kas vajadzīgas, lai veiktu novērtēšanas procedūru īpašos gadījumos.

Komisija nodrošina komitejas sekretariāta funkcijas.

3.
     
  ACMD locekļus izraugās saskaņā ar viņu kompetenci un pieredzi attiecīgajā jomā:

| — | anestezioloģija; |
| --- | --- |

—

anestezioloģija;

| — | asinsgrupu noteikšana vai audu paraugu ņemšana; |
| --- | --- |

—

asinsgrupu noteikšana vai audu paraugu ņemšana;

| — | asins pārliešana un transplantācija; |
| --- | --- |

—

asins pārliešana un transplantācija;

| — | kardioloģija; |
| --- | --- |

—

kardioloģija;

| — | lipīgas infekcijas slimības; |
| --- | --- |

—

lipīgas infekcijas slimības;

| — | zobārstniecība; |
| --- | --- |

—

zobārstniecība;

| — | dermatoloģija; |
| --- | --- |

—

dermatoloģija;

| — | ausu, kakla un deguna slimības; |
| --- | --- |

—

ausu, kakla un deguna slimības;

| — | endokrinoloģija; |
| --- | --- |

—

endokrinoloģija;

| — | gastroenteroloģija; |
| --- | --- |

—

gastroenteroloģija;

| — | vispārējā/plastiskā ķirurģija; |
| --- | --- |

—

vispārējā/plastiskā ķirurģija;

| — | ģenētika; |
| --- | --- |

—

ģenētika;

| — | nefroloģija/uroloģija; |
| --- | --- |

—

nefroloģija/uroloģija;

| — | neiroloģija; |
| --- | --- |

—

neiroloģija;

| — | dzemdniecība un ginekoloģija; |
| --- | --- |

—

dzemdniecība un ginekoloģija;

| — | onkoloģija; |
| --- | --- |

—

onkoloģija;

| — | oftalmoloģija; |
| --- | --- |

—

oftalmoloģija;

| — | ortopēdija; |
| --- | --- |

—

ortopēdija;

| — | dabas medicīna; |
| --- | --- |

—

dabas medicīna;

| — | plaušu slimības; |
| --- | --- |

—

plaušu slimības;

| — | radioloģija. |
| --- | --- |

—

radioloģija.

ACMD locekļi veic savus pienākumus neatkarīgi un objektīvi. Viņi ir pilnīgi neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nevienas valdības, paziņotās institūcijas vai ražotāja norādījumus. Katrs komitejas loceklis sagatavo interešu deklarāciju, ko dara publiski pieejamu.

Ņemot vērā tehnikas attīstību un visu pieejamo informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 89. pantu, lai izdarītu izmaiņas šā punkta a) apakšpunktā minētajās nozarēs, veiktu svītrojumus vai papildinājumus.

4.
     
  ACMD veic 44.a pantā noteiktos uzdevumus. ACMD locekļi, sagatavojot klīnisku novērtējumu, cenšas panākt vienprātību. Ja vienprātība nav panākama, ACMD lemj ar balsu vairākumu. Attiecībā uz koordinācijas grupu Eiropas Komisija nepiedalās balsošanā. Atšķirīgus viedokļus pievieno ACMD atzinumam.

5.
     
  ACMD pieņem savu reglamentu, kurā jo īpaši paredz procedūras šādiem veicamajiem uzdevumiem:

| — | klīnisko novērtējumu pieņemšanai, tostarp steidzamības gadījumā; |
| --- | --- |

—

klīnisko novērtējumu pieņemšanai, tostarp steidzamības gadījumā;

| — | pienākumu deleģēšanai komitejas locekļiem. |
| --- | --- |

—

pienākumu deleģēšanai komitejas locekļiem.

Grozījums Nr. 366 un 368

Regulas priekšlikums

80. Pants – -a punkts (jauns), a, aa līdz ad punkts (jauns), b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | sniegt regulatīvus atzinumus, pamatojoties uz zinātnisku novērtējumu saskaņā ar 44.a pantu (konkrētu gadījumu novērtējuma procedūra); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-a)

sniegt regulatīvus atzinumus, pamatojoties uz zinātnisku novērtējumu saskaņā ar 44.a pantu (konkrētu gadījumu novērtējuma procedūra);

| (a) | palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem;

| (a) | palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

palīdzēt novērtēt pieteikušās atbilstības novērtēšanas institūcijas un paziņotās institūcijas saskaņā ar IV nodaļā izklāstītajiem noteikumiem;

| (aa) | noteikt un dokumentēt augsta līmeņa principus attiecībā uz kompetenci un kvalifikāciju, un procedūrām to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un vajadzīgo apmācību (sākotnējo un turpmāko apmācību); kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā, kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums; |
| --- | --- |

(aa)

noteikt un dokumentēt augsta līmeņa principus attiecībā uz kompetenci un kvalifikāciju, un procedūrām to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un vajadzīgo apmācību (sākotnējo un turpmāko apmācību); kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā, kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām, uz ko attiecas pilnvarojums;

| (ab) | pārskatīt un apstiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu kritērijus attiecībā uz šā panta aa) punktu; |
| --- | --- |

(ab)

pārskatīt un apstiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu kritērijus attiecībā uz šā panta aa) punktu;

| (ac) | uzraudzīt paziņoto institūciju koordinācijas grupu, kas norādīta 39. pantā; |
| --- | --- |

(ac)

uzraudzīt paziņoto institūciju koordinācijas grupu, kas norādīta 39. pantā;

| (ad) | palīdzēt Komisijai sniegt pārskatu par viligances datiem un tirgus uzraudzības pasākumiem, tostarp visiem veiktajiem preventīvajiem veselības aizsardzības pasākumiem, reizi 6 mēnešos. Šī informācija ir pieejama 27. pantā minētajā Eiropas datubankā; |
| --- | --- |

(ad)

palīdzēt Komisijai sniegt pārskatu par viligances datiem un tirgus uzraudzības pasākumiem, tostarp visiem veiktajiem preventīvajiem veselības aizsardzības pasākumiem, reizi 6 mēnešos. Šī informācija ir pieejama 27. pantā minētajā Eiropas datubankā;

| (b) | palīdzēt izskatīt noteiktus atbilstības novērtējumus saskaņā ar 44. pantu; |
| --- | --- |

(b)

palīdzēt izskatīt noteiktus atbilstības novērtējumus saskaņā ar 44. pantu;

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

81. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  par sasniegto tehnisko līmeni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  par sasniegto tehnisko līmeni
  ;

| (b) | attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  un tehnisko atbalstu saistībā ar sasniegtā tehniskā līmeņa definīciju
  ; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz konkrētām ierīcēm vai kādu ierīču kategoriju vai grupu sniegt zinātniskas konsultācijas
  un tehnisko atbalstu saistībā ar sasniegtā tehniskā līmeņa definīciju
  ;

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

81. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | palīdzēt izstrādāt
  starptautiska līmeņa
  standartus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

palīdzēt izstrādāt
  starptautiska līmeņa
  standartus;

| (f) | palīdzēt izstrādāt
  KTS, kā arī starptautiskos
  standartus; |
| --- | --- |

(f)

palīdzēt izstrādāt
  KTS, kā arī starptautiskos
  standartus;

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

81. pants – 2. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | sniegt Komisijai zinātniskos atzinumus un tehnisko palīdzību saistībā ar vienreizējas lietošanas ierīču pārkvalificēšanu par atkārtoti izmantojamām ierīcēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ga)

sniegt Komisijai zinātniskos atzinumus un tehnisko palīdzību saistībā ar vienreizējas lietošanas ierīču pārkvalificēšanu par atkārtoti izmantojamām ierīcēm.

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   MDCG locekļiem un ES references laboratoriju darbiniekiem nav tādu finansiālu interešu vai citu interešu medicīnisko ierīču nozarē, kas varētu skart to neitralitāti. Tie apņemas rīkoties sabiedrības interesēs un rīkoties neatkarīgi. Tie deklarē jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kas tiem var būt medicīnisko ierīču nozarē un, stāvoklim attiecīgi mainoties, šo deklarāciju atjaunina. Interešu
  deklarācija pēc pieprasījuma ir
  publiski
  pieejama
  .
  Šis pants neattiecas uz to ieinteresēto personu organizāciju pārstāvjiem, kas piedalās MDCG apakšgrupās. | 1.   MDCG locekļiem
  , MDCG konsultatīvajām ekspertu grupām
  un ES references laboratoriju darbiniekiem nav tādu finansiālu interešu vai citu interešu medicīnisko ierīču nozarē
  vai piegādes ķēdē
  , kas varētu skart to neitralitāti. Tie apņemas rīkoties sabiedrības interesēs un rīkoties neatkarīgi. Tie deklarē jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kas tiem var būt medicīnisko ierīču nozarē
  vai piegādes ķēdē
  , un, stāvoklim attiecīgi mainoties, šo deklarāciju atjaunina. Interešu
  deklarāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   MDCG locekļiem un ES references laboratoriju darbiniekiem nav tādu finansiālu interešu vai citu interešu medicīnisko ierīču nozarē, kas varētu skart to neitralitāti. Tie apņemas rīkoties sabiedrības interesēs un rīkoties neatkarīgi. Tie deklarē jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kas tiem var būt medicīnisko ierīču nozarē un, stāvoklim attiecīgi mainoties, šo deklarāciju atjaunina. Interešu
  deklarācija pēc pieprasījuma ir
  publiski
  pieejama
  .
  Šis pants neattiecas uz to ieinteresēto personu organizāciju pārstāvjiem, kas piedalās MDCG apakšgrupās.

1.   MDCG locekļiem
  , MDCG konsultatīvajām ekspertu grupām
  un ES references laboratoriju darbiniekiem nav tādu finansiālu interešu vai citu interešu medicīnisko ierīču nozarē
  vai piegādes ķēdē
  , kas varētu skart to neitralitāti. Tie apņemas rīkoties sabiedrības interesēs un rīkoties neatkarīgi. Tie deklarē jebkādas tiešas vai netiešas intereses, kas tiem var būt medicīnisko ierīču nozarē
  vai piegādes ķēdē
  , un, stāvoklim attiecīgi mainoties, šo deklarāciju atjaunina. Interešu
  deklarāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē
  .

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

82. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ekspertiem
  un citām trešām personām, ko MDCG pieaicina atsevišķos gadījumos
  ,
  tiek prasīts
  deklarēt savas intereses attiecīgajā jautājumā. | 2.   Ekspertiem
  , kas piedalās 78.a pantā minētajā Padomdevējā komitejā, pieprasa
  deklarēt savas intereses attiecīgajā jautājumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ekspertiem
  un citām trešām personām, ko MDCG pieaicina atsevišķos gadījumos
  ,
  tiek prasīts
  deklarēt savas intereses attiecīgajā jautājumā.

2.   Ekspertiem
  , kas piedalās 78.a pantā minētajā Padomdevējā komitejā, pieprasa
  deklarēt savas intereses attiecīgajā jautājumā.

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

83. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  rosinātu izveidot konkrētu tipu
  ierīču
  reģistrus
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū. Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību. | Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  nodrošinātu tādu koordinētu un saskaņotu medicīnisko
  ierīču
  reģistru izveidi
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū.
  Sistemātiski ievieš IIb un III klases medicīnisko ierīču reģistrus.
  Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  rosinātu izveidot konkrētu tipu
  ierīču
  reģistrus
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū. Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību.

Komisija un dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, kas
  nodrošinātu tādu koordinētu un saskaņotu medicīnisko
  ierīču
  reģistru izveidi
  , ar kuru palīdzību apkopot pieredzi par šo ierīču izmantošanu pēc laišanas tirgū.
  Sistemātiski ievieš IIb un III klases medicīnisko ierīču reģistrus.
  Šādi reģistri palīdz neatkarīgi izvērtēt ierīču drošuma un veiktspējas ilglaicību.

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

IX nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Konfidencialitāte, datu aizsardzība, finansēšana, sankcijas

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

86. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra pieņemšanas. | Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra pieņemšanas.
  Informācija par maksu struktūru un apmēru ir publiski pieejama pēc pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra pieņemšanas.

Šī regula neskar iespēju, ka dalībvalstis par tajā izklāstītajām darbībām iekasē maksu, ja vien maksas apmērs ir noteikts caurredzami un tā pamatā ir izmaksu atgūšanas princips. Tās Komisiju un citas dalībvalstis informē vismaz trīs mēnešus pirms maksu struktūras un apmēra pieņemšanas.
  Informācija par maksu struktūru un apmēru ir publiski pieejama pēc pieprasījuma.

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

87. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. | Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.
  Preventīvās sankcijas nosaka, ņemot vērā pārkāpuma dēļ gūto finansiālo labumu.
  Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kuras piemēro par šīs regulas normu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sankcijas īsteno. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.
  Preventīvās sankcijas nosaka, ņemot vērā pārkāpuma dēļ gūto finansiālo labumu.
  Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms šīs regulas piemērošanas dienas] un nekavējoties to informē par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

89. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
  ar
  šajā pantā
  paredzētajiem nosacījumiem
  . | 1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
  , ievērojot
  šajā pantā
  izklāstītos nosacījumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
  ar
  šajā pantā
  paredzētajiem nosacījumiem
  .

1.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
  , ievērojot
  šajā pantā
  izklāstītos nosacījumus
  .

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

89. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šīs regulas
  2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā
  minēto pilnvaru deleģējumu
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. | 2.   
  Pilnvaras pieņemt
  2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā
  minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Šīs regulas
  2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā
  minēto pilnvaru deleģējumu
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   
  Pilnvaras pieņemt
  2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā
  minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

89. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
  brīdī
  var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā minēto pilnvaru
  deleģējumu
  . Ar
  atsaukšanas
  lēmumu
  tiek izbeigta minētajā lēmumā
  norādīto pilnvaru
  deleģēšana
  . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
  laikā
  var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā minēto pilnvaru
  deleģēšanu
  . Ar lēmumu
  par atsaukšanu izbeidz tajā
  norādīto pilnvaru
  deleģēšanu
  . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
  brīdī
  var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā,
  4. panta 5. punktā, 8. panta 2. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  42. panta 11. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā, 74. panta 4. punktā un 81. panta 6. punktā minēto pilnvaru
  deleģējumu
  . Ar
  atsaukšanas
  lēmumu
  tiek izbeigta minētajā lēmumā
  norādīto pilnvaru
  deleģēšana
  . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
  laikā
  var atsaukt 2. panta 2. un 3. punktā,
  15.b panta 1. punktā, 16. panta 1. punktā,
  17. panta 4. punktā, 24. panta 7. punktā, 25. panta 7. punktā, 29. panta 2. punktā, 40. panta 2. punktā, 41. panta 4. punktā,
  44.a panta 2. punktā, 44.a panta 9. punktā,
  45. panta 5. punktā, 51. panta 7. punktā, 53. panta 3. punktā,
  57. panta 3.a punktā,
  74. panta 4. punktā
  , 78.b panta 3. punktā
  un 81. panta 6. punktā minēto pilnvaru
  deleģēšanu
  . Ar lēmumu
  par atsaukšanu izbeidz tajā
  norādīto pilnvaru
  deleģēšanu
  . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos tiesību aktus.

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

89. pants – 1. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Sagatavojot deleģētos aktus, Komisija konsultējas ar MDCG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sagatavojot deleģētos aktus, Komisija konsultējas ar MDCG.

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

94. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Atkāpjoties no Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK, šai regulai atbilstīgas atbilstības novērtēšanas institūcijas var iecelt un izziņot pirms tās piemērošanas dienas. Ar šo regulu ieceltās un izziņotās paziņotās institūcijas var piemērot šajā regulā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras un izdot sertifikātus saskaņā ar šo regulu pirms tās piemērošanas dienas. | 4.   Atkāpjoties no Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK, šai regulai atbilstīgas atbilstības novērtēšanas institūcijas var iecelt un izziņot pirms tās piemērošanas dienas. Ar šo regulu ieceltās un izziņotās paziņotās institūcijas var piemērot šajā regulā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras un izdot sertifikātus saskaņā ar šo regulu pirms tās piemērošanas dienas
  , ja attiecīgie deleģētie un īstenošanas akti ir tikuši īstenoti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Atkāpjoties no Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK, šai regulai atbilstīgas atbilstības novērtēšanas institūcijas var iecelt un izziņot pirms tās piemērošanas dienas. Ar šo regulu ieceltās un izziņotās paziņotās institūcijas var piemērot šajā regulā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras un izdot sertifikātus saskaņā ar šo regulu pirms tās piemērošanas dienas.

4.   Atkāpjoties no Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK, šai regulai atbilstīgas atbilstības novērtēšanas institūcijas var iecelt un izziņot pirms tās piemērošanas dienas. Ar šo regulu ieceltās un izziņotās paziņotās institūcijas var piemērot šajā regulā noteiktās atbilstības novērtēšanas procedūras un izdot sertifikātus saskaņā ar šo regulu pirms tās piemērošanas dienas
  , ja attiecīgie deleģētie un īstenošanas akti ir tikuši īstenoti
  .

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

I pielikums – I daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pārējos riskus iespējami samazināt, veicot piemērotus aizsardzības pasākumus, arī ieviešot trauksmes mehānismus; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pārējos riskus iespējami samazināt, veicot piemērotus aizsardzības pasākumus, arī ieviešot trauksmes mehānismus; un

| (c) | pārējos riskus iespējami samazināt, veicot piemērotus aizsardzības pasākumus, arī ieviešot trauksmes mehānismus;
  tādējādi tam jāņem vērā jaunākie instrumenti un koncepcijas, kas ir izstrādātas apdraudējuma un riska novērtēšanas jomā, pamatojoties uz cilvēkiem atbilstīgiem modeļiem, toksicitātes izplatīšanās ceļiem, negatīvā rezultāta trajektoriju un uz pierādījumiem balstītu toksikoloģiju;
  un |
| --- | --- |

(c)

pārējos riskus iespējami samazināt, veicot piemērotus aizsardzības pasākumus, arī ieviešot trauksmes mehānismus;
  tādējādi tam jāņem vērā jaunākie instrumenti un koncepcijas, kas ir izstrādātas apdraudējuma un riska novērtēšanas jomā, pamatojoties uz cilvēkiem atbilstīgiem modeļiem, toksicitātes izplatīšanās ceļiem, negatīvā rezultāta trajektoriju un uz pierādījumiem balstītu toksikoloģiju;
  un

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

I pielikums – I daļa – 2. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | šā punkta a), b), c) un d) apakšpunkts nemazina vajadzību veikt klīnisku pētījumu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, lai pienācīgi risinātu ar riskiem, draudiem un ierīču veiktspēju saistītās problēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

šā punkta a), b), c) un d) apakšpunkts nemazina vajadzību veikt klīnisku pētījumu un klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, lai pienācīgi risinātu ar riskiem, draudiem un ierīču veiktspēju saistītās problēmas;

Grozījums Nr. 378

Regulas priekšlikums

I pielikums – I daļa – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6a. | Tagad šī regula kombinējot apvieno aktīvas implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 90/385/EEK, un implantējamas medicīnas ierīces, uz ko attiecas Direktīva 93/42/EEK, un ierindo visas aktīvās implantējamās medicīnas ierīces un implantējamās ierīces, kas saistītas ar sabiedrības veselības problēmām, visaugstākās riska pakāpes III kategorijā, kam nepieciešama visstingrākā kontrole, un tā kā lielam vairākumam IIb klases implantējamo medicīnas ierīču kā – tapas, kaulu skrūves, plāksnes, skavas utt. ir sena vēsture attiecībā uz drošu implantēšanu cilvēka ķermenī un tā kā īpaši paziņotas institūcijas tiks ieceltas īpaši šīm IIb klases implantējamām ierīcēm, uz IIb klases ierīcēm nav nepieciešams attiecināt detalizētas pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6a.

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 7. sadaļa – 7.1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | fiziskai saderībai starp dažādu ražotāju izgatavotajām daļām, kas paredzētas ierīcēm, kuras sastāv no vairāk nekā vienas implantējamas daļas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

fiziskai saderībai starp dažādu ražotāju izgatavotajām daļām, kas paredzētas ierīcēm, kuras sastāv no vairāk nekā vienas implantējamas daļas;

Grozījums Nr. 355

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 7. sadaļa – 7.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.4. | Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu apdraudējumu, ko rada iespējama vielu izskalošanās vai noplūde ārpus ierīces.
  Īpašu vērību velta vielām
  , kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/200657 VI pielikuma 3. daļu ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai,
  un
  vielām, kurām piemīt īpašība radīt endokrinoloģiskās sistēmas traucējumus un par kurām ir zinātniski pierādījumi, ka tās var nopietni ietekmēt cilvēku veselību,
  un
  kuras ir identificētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)58, 59. pantā izklāstīto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.4.

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu apdraudējumu, ko rada iespējama vielu izskalošanās vai noplūde ārpus ierīces.
  Īpašu vērību velta vielām
  , kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/200657 VI pielikuma 3. daļu ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai,
  un
  vielām, kurām piemīt īpašība radīt endokrinoloģiskās sistēmas traucējumus un par kurām ir zinātniski pierādījumi, ka tās var nopietni ietekmēt cilvēku veselību,
  un
  kuras ir identificētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)58, 59. pantā izklāstīto procedūru.

| 7.4. | Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu apdraudējumu, ko rada iespējama vielu izskalošanās vai noplūde ārpus ierīces.
  Medicīniskās ierīces vai to daļas, kas ir invazīvas vai nonāk saskarē ar pacientu ķermeni vai tiek izmantotas zāļu, ķermeņa šķidrumu vai citu vielu, arī gāzu, ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī vai aizvadīšanai no tā, vai tiek izmantotas, lai transportētu vai uzglabātu šādas zāles, ķermeņa šķidrumus vai vielas, arī gāzes, kas paredzētas ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī, koncentrācijā, kas pārsniedz 0,1  % no homogēna materiāla masas, nesatur vielas
  , kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 VI pielikuma 3. daļu ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai,
  vai
  vielām, kurām piemīt īpašība radīt endokrinoloģiskās sistēmas traucējumus un par kurām ir zinātniski pierādījumi, ka tās var nopietni ietekmēt cilvēku veselību,
  vai
  kuras ir identificētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), 59. pantā izklāstīto procedūru
  , vai ir endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājas atbilstīgi Komisijas Ieteikumam (.../.../ES) par kritērijiem endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītāju noteikšanai
  . |
| --- | --- |

7.4.

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu apdraudējumu, ko rada iespējama vielu izskalošanās vai noplūde ārpus ierīces.
  Medicīniskās ierīces vai to daļas, kas ir invazīvas vai nonāk saskarē ar pacientu ķermeni vai tiek izmantotas zāļu, ķermeņa šķidrumu vai citu vielu, arī gāzu, ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī vai aizvadīšanai no tā, vai tiek izmantotas, lai transportētu vai uzglabātu šādas zāles, ķermeņa šķidrumus vai vielas, arī gāzes, kas paredzētas ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī, koncentrācijā, kas pārsniedz 0,1  % no homogēna materiāla masas, nesatur vielas
  , kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 VI pielikuma 3. daļu ir kancerogēnas, mutagēnas vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai,
  vai
  vielām, kurām piemīt īpašība radīt endokrinoloģiskās sistēmas traucējumus un par kurām ir zinātniski pierādījumi, ka tās var nopietni ietekmēt cilvēku veselību,
  vai
  kuras ir identificētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), 59. pantā izklāstīto procedūru
  , vai ir endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājas atbilstīgi Komisijas Ieteikumam (.../.../ES) par kritērijiem endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītāju noteikšanai
  .

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šādas vielas ļauj izmantot noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz četrus gadus, ja ir izpildīts kāds no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| — | to izslēgšana vai aizstāšana, izmantojot konstrukcijas izmaiņas vai materiālus vai komponentus, kuriem šīs vielas nav nepieciešamas, ir tehniski neiespējama, |
| --- | --- |

—

to izslēgšana vai aizstāšana, izmantojot konstrukcijas izmaiņas vai materiālus vai komponentus, kuriem šīs vielas nav nepieciešamas, ir tehniski neiespējama,

| — | nav nodrošināta aizstājēju uzticamība, |
| --- | --- |

—

nav nodrošināta aizstājēju uzticamība,

| — | kombinētā negatīvā ietekme uz veselību vai pacientu drošību, ko izraisījusi aizstāšana, var pārsniegt to radīto kombinēto ieguvumu veselībai vai pacientu drošībai. |
| --- | --- |

—

kombinētā negatīvā ietekme uz veselību vai pacientu drošību, ko izraisījusi aizstāšana, var pārsniegt to radīto kombinēto ieguvumu veselībai vai pacientu drošībai.

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 89. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem atjauno atkāpi, ja otrajā daļā minētie kritēriji joprojām tiek izpildīti.

Ražotāji, kas vēlas pieteikties atkāpes piešķiršanai, atjaunošanai vai atcelšanai, iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | pieteikuma iesniedzēja vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja vārds/nosaukums, adrese un kontaktinformācija;

| b) | informācija par to medicīnisko ierīci un konkrētu vielas pielietojumu tās medicīniskās ierīces materiālā vai detaļā, attiecībā uz kuru prasa atkāpi vai atkāpes atcelšanu, un tās precīzi raksturlielumi; |
| --- | --- |

b)

informācija par to medicīnisko ierīci un konkrētu vielas pielietojumu tās medicīniskās ierīces materiālā vai detaļā, attiecībā uz kuru prasa atkāpi vai atkāpes atcelšanu, un tās precīzi raksturlielumi;

| (c) | pārbaudāms pamatojums atkāpes piešķiršanai vai atcelšanai, pamatojoties uz otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(c)

pārbaudāms pamatojums atkāpes piešķiršanai vai atcelšanai, pamatojoties uz otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem;

| d) | iespējamo alternatīvo vielu, materiālu vai konstrukciju analīze, ņemot vērā arī informāciju par neatkarīgiem pētījumiem, salīdzinošiem profesionāliem vērtējumiem un pieteikuma iesniedzēja izstrādes darbībām, ja šāda informācija ir pieejama, un analīze par šādu alternatīvu pieejamību; |
| --- | --- |

d)

iespējamo alternatīvo vielu, materiālu vai konstrukciju analīze, ņemot vērā arī informāciju par neatkarīgiem pētījumiem, salīdzinošiem profesionāliem vērtējumiem un pieteikuma iesniedzēja izstrādes darbībām, ja šāda informācija ir pieejama, un analīze par šādu alternatīvu pieejamību;

| e) | cita svarīga informācija; |
| --- | --- |

e)

cita svarīga informācija;

| f) | pieteikuma iesniedzēja ierosināto pasākumu grafiks, lai izstrādātu, pieprasītu izstrādāt un/vai piemērotu iespējamās alternatīvas, tostarp šādu darbību grafiks; |
| --- | --- |

f)

pieteikuma iesniedzēja ierosināto pasākumu grafiks, lai izstrādātu, pieprasītu izstrādāt un/vai piemērotu iespējamās alternatīvas, tostarp šādu darbību grafiks;

| g) | ja nepieciešams, norādi par informāciju, kura būtu jāuzskata par īpašumtiesību informāciju, ietverot pabaudāmu pamatojumu. |
| --- | --- |

g)

ja nepieciešams, norādi par informāciju, kura būtu jāuzskata par īpašumtiesību informāciju, ietverot pabaudāmu pamatojumu.

Ja
  ir paredzēts, ka
  ierīces vai to daļas

Ja ierīces vai to daļas
  , kas minētas pirmajā daļā,

| — | ir invazīvas ierīces un īslaicīgi vai ilglaicīgi nonāk saskarē ar pacienta ķermeni vai |
| --- | --- |

—

ir invazīvas ierīces un īslaicīgi vai ilglaicīgi nonāk saskarē ar pacienta ķermeni vai

| — | tiek izmantotas zāļu, ķermeņa šķidrumu vai citu vielu, arī gāzu, ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī, aizvadīšanai no tā, vai |
| --- | --- |

—

tiek izmantotas zāļu, ķermeņa šķidrumu vai citu vielu, arī gāzu, ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī, aizvadīšanai no tā, vai

| — | tiek izmantotas, lai transportētu vai uzglabātu šādas zāles, ķermeņa šķidrumus vai vielas, arī gāzes, kas paredzētas ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī, |
| --- | --- |

—

tiek izmantotas, lai transportētu vai uzglabātu šādas zāles, ķermeņa šķidrumus vai vielas, arī gāzes, kas paredzētas ievadīšanai vai kompensēšanai ķermenī,

un ja tās
  koncentrācijā, kas sasniedz vai pārsniedz 0,1  % no
  plastificētā
  materiāla masas, satur
  ftalātus
  ,
  kuri
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļu pēc kancerogenitātes, mutagenitātes vai toksiskuma reproduktīvajai sistēmai ir
  klasificēti
  1A vai 1B kategorijā, pašas ierīces marķē kā
  ftalātus
  saturošas ierīces un/vai šādu marķējumu norāda uz katras vienības iepakojuma un attiecīgā gadījumā arī uz tirdzniecības iepakojuma.
  Ja šādas ierīces ir paredzētas arī bērnu, grūtnieču vai ar krūti barojošu sieviešu ārstēšanai,
  šo vielu izmantošanu kopsakarā ar atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, jo īpaši šim punktam, ražotājs konkrēti pamato tehniskajā dokumentācijā un lietošanas pamācībā sniedz informāciju par atlikušajiem riskiem šīm pacientu grupām un attiecīgā gadījumā – par pienācīgiem piesardzības pasākumiem.

koncentrācijā, kas sasniedz vai pārsniedz 0,1  % no
  homogēna
  materiāla masas, satur
  vielas
  ,
  kuras
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikuma 3. daļu pēc kancerogenitātes, mutagenitātes vai toksiskuma reproduktīvajai sistēmai ir
  klasificētas
  1A vai 1B kategorijā,
  vai vielas, kas saskaņā ar pirmo daļu ir identificētas kā endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājas un kam piešķirta atkāpe saskaņā ar otro vai trešo daļu,
  pašas ierīces marķē kā
  šādas vielas
  saturošas ierīces un/vai šādu marķējumu norāda uz katras vienības iepakojuma un attiecīgā gadījumā arī uz tirdzniecības iepakojuma. Šo vielu izmantošanu kopsakarā ar atbilstību vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, jo īpaši šim punktam, ražotājs konkrēti pamato tehniskajā dokumentācijā un lietošanas pamācībā sniedz informāciju par atlikušajiem riskiem pacientiem un attiecīgā gadījumā – par pienācīgiem piesardzības pasākumiem.

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 8. sadaļa – 8.1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | pilnībā atbilstu darba drošības jomā piemērojamo Savienības direktīvu prasībām, piemēram, Direktīvai 2010/32/ES, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

pilnībā atbilstu darba drošības jomā piemērojamo Savienības direktīvu prasībām, piemēram, Direktīvai 2010/32/ES,

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 8. sadaļa – 8.1. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| un, kur nepieciešams, | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

un, kur nepieciešams,

svītrots

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 8. sadaļa – 8.7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.7a | Medicīnisko ierīču ražotāji informē lietotājus par dezinfekcijas līmeni, kas nepieciešams pacientu drošības garantēšanai, un par visām pieejamajām metodēm šā līmeņa sasniegšanai. Ražotājiem uzliek par pienākumu pārbaudīt savas ierīces piemērotību, izmantojot visas metodes, kas varētu nodrošināt pacientu drošību, un pamatot iespējamu risinājuma noraidījumu, pierādot tā efektivitātes trūkumu vai to, ka šis risinājums rada zaudējumus, apdraudot viņu ierīces medicīnisko lietderību ievērojami vairāk nekā citi ražotāja ieteiktie risinājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.7a

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 9. sadaļa – nosaukums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | Ierīces, kurās ietilpst viela, kas uzskatāma par zālēm
  , un ierīces, kas sastāv no tādām vielām vai tādu vielu kombinācijas, kas paredzētas iekšķīgai lietošanai, ieelpošanai, rektālai vai vaginālai ievadīšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.

Ierīces, kurās ietilpst viela, kas uzskatāma par zālēm
  , un ierīces, kas sastāv no tādām vielām vai tādu vielu kombinācijas, kas paredzētas iekšķīgai lietošanai, ieelpošanai, rektālai vai vaginālai ievadīšanai

| 9. | Ierīces, kurās ietilpst viela, kas uzskatāma par zālēm |
| --- | --- |

9.

Ierīces, kurās ietilpst viela, kas uzskatāma par zālēm

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 9. sadaļa – 9.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.2. | Ierīces, kas sastāv no tādām vielām vai tādu vielu kombinācijas, kas ir paredzētas iekšķīgai lietošanai, ieelpošanai, rektālai vai vaginālai ievadīšanai un kas cilvēka organismā absorbējas vai disperģējas, pēc analoģijas ir atbilstīgas Direktīvas 2001/83/EK I pielikuma attiecīgajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.2.

svītrots

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 10. sadaļa – 10.2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | ir jāatbalsta tādu metožu izmantojums, kurās neizmanto dzīvniekus; pēc iespējas jāsamazina dzīvnieku izmantošana izmēģinājumos, un izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem būtu jāizmanto tikai galējas nepieciešamības gadījumā; saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES noteikumiem izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizstāj, jāierobežo vai jāuzlabo; tāpēc aicinām Komisiju izstrādāt noteikumus ar mērķi izvairīties no vairākkārtējiem izmēģinājumiem, un atkārtoti izmēģinājumi un pētījumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizliedz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

ir jāatbalsta tādu metožu izmantojums, kurās neizmanto dzīvniekus; pēc iespējas jāsamazina dzīvnieku izmantošana izmēģinājumos, un izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem būtu jāizmanto tikai galējas nepieciešamības gadījumā; saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES noteikumiem izmēģinājumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizstāj, jāierobežo vai jāuzlabo; tāpēc aicinām Komisiju izstrādāt noteikumus ar mērķi izvairīties no vairākkārtējiem izmēģinājumiem, un atkārtoti izmēģinājumi un pētījumi ar mugurkaulniekiem ir jāaizliedz.

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 10. sadaļa – 10.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.3. | Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas, izmantojot citas dzīvotnespējīgas bioloģiskas vielas, spēkā ir šādi nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.3.

Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas, izmantojot citas dzīvotnespējīgas bioloģiskas vielas, spēkā ir šādi nosacījumi.

| 10.3. | Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas, izmantojot citas dzīvotnespējīgas bioloģiskas vielas, spēkā ir šādi nosacījumi. |
| --- | --- |

10.3.

Attiecībā uz ierīcēm, kas ražotas, izmantojot citas dzīvotnespējīgas bioloģiskas vielas, spēkā ir šādi nosacījumi.

Tādu bioloģisko vielu, kas nav 10.1. un 10.2. iedaļā minētās vielas, apstrādi, saglabāšanu, testēšanu un manipulēšanu veic tā, lai pacientiem, lietotājiem un attiecīgā gadījumā citām personām nodrošinātu optimālu drošību. Konkrētāk, gādā par tādiem aspektiem kā drošība no vīrusiem un citiem pārnēsājamiem infekcijas ierosinātājiem, ražošanas procesā īstenojot validētas vīrusu iznīcināšanas vai inaktivācijas metodes.

Tādu bioloģisko vielu, kas nav 10.1. un 10.2. iedaļā minētās vielas, apstrādi, saglabāšanu, testēšanu un manipulēšanu veic tā, lai pacientiem, lietotājiem un attiecīgā gadījumā citām personām
  , tostarp atkritumu iznīcināšanas ķēdē,
  nodrošinātu optimālu drošību. Konkrētāk, gādā par tādiem aspektiem kā drošība no vīrusiem un citiem pārnēsājamiem infekcijas ierosinātājiem, ražošanas procesā īstenojot validētas vīrusu iznīcināšanas vai inaktivācijas metodes.

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 11. sadaļa – 11.2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.2.a | Ierīcēs, ar kurām veselības aprūpes darbiniekiem, pacientiem vai citām personām var nodot iespējami nāvējošas ar asinīm pārnestas infekcijas (ar netīšiem ievainojumiem un dūrieniem, piemēram, injekcijas adatu ievainojumiem), iestrādā atbilstīgus drošības aizsargmehānismus saskaņā ar Direktīvu 2010/32/ES. Tomēr ir jāievēro zobārsta profesijas īpatnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.2.a

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 11. sadaļa – 11.7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.7. | Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai lietotājam, pacientam vai citai personai no ierīces un/vai jebkādām atkritumvielām būtu viegli atbrīvoties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.7.

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai lietotājam, pacientam vai citai personai no ierīces un/vai jebkādām atkritumvielām būtu viegli atbrīvoties.

| 11.7. | Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai lietotājam, pacientam vai citai personai no ierīces
  un vielas, kura ir izmantota ierīcē,
  un/vai jebkādām atkritumvielām būtu viegli atbrīvoties
  , un, ja vajadzīgs un iespējams, aizstāt ar tādu ierīču un metožu izmantojumu, kurām ir uzlabotas drošības īpašības un rādītāji, lai pēc iespējas samazinātu iespējami kaitīgu vielu, piemēram, ķīmisku materiālu vai kodolmateriālu, ietekmi uz pacientiem, lietotājiem un citām personām
  . |
| --- | --- |

11.7.

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai lietotājam, pacientam vai citai personai no ierīces
  un vielas, kura ir izmantota ierīcē,
  un/vai jebkādām atkritumvielām būtu viegli atbrīvoties
  , un, ja vajadzīgs un iespējams, aizstāt ar tādu ierīču un metožu izmantojumu, kurām ir uzlabotas drošības īpašības un rādītāji, lai pēc iespējas samazinātu iespējami kaitīgu vielu, piemēram, ķīmisku materiālu vai kodolmateriālu, ietekmi uz pacientiem, lietotājiem un citām personām
  .

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 13. sadaļa – 13.1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās saderīgi ar lietošanas uzdevumu mazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju emitētajam starojumam, neierobežojot attiecīgās norādītās devas izmantošanu terapeitiskiem un diagnostiskiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

Ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās saderīgi ar lietošanas uzdevumu mazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju emitētajam starojumam, neierobežojot attiecīgās norādītās devas izmantošanu terapeitiskiem un diagnostiskiem mērķiem;

| (a) | Ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās saderīgi ar lietošanas uzdevumu mazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju emitētajam starojumam,
  un, ja iespējams, šīs ierīces aizstāj ar ierīcēm, kuras atbilst augstākam drošības standartam,
  neierobežojot attiecīgās norādītās devas izmantošanu terapeitiskiem un diagnostiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

(a)

Ierīces ir izstrādātas, ražotas un iepakotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās saderīgi ar lietošanas uzdevumu mazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju emitētajam starojumam,
  un, ja iespējams, šīs ierīces aizstāj ar ierīcēm, kuras atbilst augstākam drošības standartam,
  neierobežojot attiecīgās norādītās devas izmantošanu terapeitiskiem un diagnostiskiem mērķiem;

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 13. sadaļa – 13.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju nejaušam, novirzītam vai izkliedētam starojumam. | Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju nejaušam, novirzītam vai izkliedētam starojumam
  : pēc iespējas izvēlas tādas metodes, kas samazina pacientu, lietotāju un citu personu, uz ko tas varētu attiekties, ekspozīciju starojumam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju nejaušam, novirzītam vai izkliedētam starojumam.

Ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai iespēju un pieņemamības robežās samazinātu pacientu, lietotāju un citu personu ekspozīciju nejaušam, novirzītam vai izkliedētam starojumam
  : pēc iespējas izvēlas tādas metodes, kas samazina pacientu, lietotāju un citu personu, uz ko tas varētu attiekties, ekspozīciju starojumam
  .

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 13. sadaļa – 13.4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Jonizējošā starojuma emitēšanai paredzētas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai, ja vien iespējams, emitētā starojuma daudzumu, ģeometriju un sadalījumu pēc enerģijas (jeb kvalitāti) būtu iespējams mainīt un kontrolēt, ņemot vērā paredzēto lietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

Jonizējošā starojuma emitēšanai paredzētas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai, ja vien iespējams, emitētā starojuma daudzumu, ģeometriju un sadalījumu pēc enerģijas (jeb kvalitāti) būtu iespējams mainīt un kontrolēt, ņemot vērā paredzēto lietojumu.

| (a) | Jonizējošā starojuma emitēšanai paredzētas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai, ja vien iespējams, emitētā starojuma daudzumu, ģeometriju un sadalījumu pēc enerģijas (jeb kvalitāti) būtu iespējams mainīt un kontrolēt, ņemot vērā paredzēto lietojumu
  , un, ja iespējams, tiek izmantotas ierīces, kuru emitēto starojumu var kontrolēt jebkurā lietošanas brīdī un pēc tam
  . |
| --- | --- |

(a)

Jonizējošā starojuma emitēšanai paredzētas ierīces ir izstrādātas un ražotas tā, lai, ja vien iespējams, emitētā starojuma daudzumu, ģeometriju un sadalījumu pēc enerģijas (jeb kvalitāti) būtu iespējams mainīt un kontrolēt, ņemot vērā paredzēto lietojumu
  , un, ja iespējams, tiek izmantotas ierīces, kuru emitēto starojumu var kontrolēt jebkurā lietošanas brīdī un pēc tam
  .

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 18. sadaļa – 18.2 punkts – 1.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | kā noteikts Direktīvā 2010/32/ES, pēc iespējas mazinātu ievainojumu un infekciju risku citām personām, iestrādājot atbilstīgus drošības aizsargmehānismus, kuru mērķis ir novērst ievainojumus ar injekcijas adatām un citiem asiem instrumentiem, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

kā noteikts Direktīvā 2010/32/ES, pēc iespējas mazinātu ievainojumu un infekciju risku citām personām, iestrādājot atbilstīgus drošības aizsargmehānismus, kuru mērķis ir novērst ievainojumus ar injekcijas adatām un citiem asiem instrumentiem, un

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Etiķetes nodrošina cilvēkam salasāmā formātā,
  taču tās var papildināt
  mašīnlasāmā formātā, piemēram, ar radiofrekvenciālo identifikāciju (RFID) vai svītrkodiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

Etiķetes nodrošina cilvēkam salasāmā formātā,
  taču tās var papildināt
  mašīnlasāmā formātā, piemēram, ar radiofrekvenciālo identifikāciju (RFID) vai svītrkodiem.

| (d) | Etiķetes nodrošina cilvēkam salasāmā formātā,
  un tās papildina
  mašīnlasāmā formātā, piemēram, ar radiofrekvenciālo identifikāciju (RFID) vai svītrkodiem. |
| --- | --- |

(d)

Etiķetes nodrošina cilvēkam salasāmā formātā,
  un tās papildina
  mašīnlasāmā formātā, piemēram, ar radiofrekvenciālo identifikāciju (RFID) vai svītrkodiem.

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | norāde “Šis izstrādājums ir medicīniska ierīce”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

norāde “Šis izstrādājums ir medicīniska ierīce”.

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

I pielikums – 19.2. sadaļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sīkāk izstrādāta informācija, kas lietotājam noteikti nepieciešama, lai būtu iespējams identificēt ierīci, iepakojuma saturu un, ja lietotājam tas nav acīmredzams, ierīces paredzēto uzdevumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

sīkāk izstrādāta informācija, kas lietotājam noteikti nepieciešama, lai būtu iespējams identificēt ierīci, iepakojuma saturu un, ja lietotājam tas nav acīmredzams, ierīces paredzēto uzdevumu;

| (b) | sīkāk izstrādātu informāciju, kas lietotājam noteikti nepieciešama, lai būtu iespējams identificēt ierīci, iepakojuma saturu un, ja lietotājam tas nav acīmredzams, ierīces paredzēto uzdevumu
  , kā arī attiecīgā gadījumā to, ka ierīce ir izmantojama tikai vienā atsevišķā procedūrā
  ; |
| --- | --- |

(b)

sīkāk izstrādātu informāciju, kas lietotājam noteikti nepieciešama, lai būtu iespējams identificēt ierīci, iepakojuma saturu un, ja lietotājam tas nav acīmredzams, ierīces paredzēto uzdevumu
  , kā arī attiecīgā gadījumā to, ka ierīce ir izmantojama tikai vienā atsevišķā procedūrā
  ;

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.2. punkts – o apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (o) | ja ierīce ir vienreiz lietojama ierīce, kas tikusi pārstrādāta, norāde par šo faktu, jau veiktu pārstrādes ciklu skaits un jebkādi ierobežojumi attiecībā uz pārstrādes ciklu skaitu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(o)

ja ierīce ir vienreiz lietojama ierīce, kas tikusi pārstrādāta, norāde par šo faktu, jau veiktu pārstrādes ciklu skaits un jebkādi ierobežojumi attiecībā uz pārstrādes ciklu skaitu;

svītrots

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.3. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | ja ierīci var lietot atkārtoti, informāciju par pienācīgām procedūrām, pēc kurām iespējama atkārtota lietošana, to skaitā par tīrīšanu, dezinficēšanu, dekontamināciju, iepakošanu un attiecīgā gadījumā par to, kāda atkārtotas sterilizācijas metode ir validēta; jāsniedz informāciju, kas palīdzētu konstatēt, kad ierīci atkārtoti lietot vairs nedrīkst, piem., materiāla nolietošanās
  vai atļauto lietošanas reižu maksimālais skaits
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(k)

ja ierīci var lietot atkārtoti, informāciju par pienācīgām procedūrām, pēc kurām iespējama atkārtota lietošana, to skaitā par tīrīšanu, dezinficēšanu, dekontamināciju, iepakošanu un attiecīgā gadījumā par to, kāda atkārtotas sterilizācijas metode ir validēta; jāsniedz informāciju, kas palīdzētu konstatēt, kad ierīci atkārtoti lietot vairs nedrīkst, piem., materiāla nolietošanās
  vai atļauto lietošanas reižu maksimālais skaits
  ;

| (k) | ja ierīci var lietot atkārtoti, informāciju par pienācīgām procedūrām, pēc kurām iespējama atkārtota lietošana, to skaitā par tīrīšanu, dezinficēšanu, dekontamināciju, iepakošanu
  , atļauto atkārtotas lietošanas reižu maksimālo skaitu
  un attiecīgā gadījumā par to, kāda atkārtotas sterilizācijas metode ir validēta; jāsniedz informācija, kas palīdzētu konstatēt, kad ierīci atkārtoti lietot vairs nedrīkst, piem., materiāla nolietošanās; |
| --- | --- |

(k)

ja ierīci var lietot atkārtoti, informāciju par pienācīgām procedūrām, pēc kurām iespējama atkārtota lietošana, to skaitā par tīrīšanu, dezinficēšanu, dekontamināciju, iepakošanu
  , atļauto atkārtotas lietošanas reižu maksimālo skaitu
  un attiecīgā gadījumā par to, kāda atkārtotas sterilizācijas metode ir validēta; jāsniedz informācija, kas palīdzētu konstatēt, kad ierīci atkārtoti lietot vairs nedrīkst, piem., materiāla nolietošanās;

Grozījums Nr. 289

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.3. punkts – l apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | ja uz ierīces ir norāde, ka tā ir vienreiz lietojama, informāciju par ražotājam zināmām īpašībām un tehniskiem faktoriem, kas varētu radīt apdraudējumu, ierīci lietojot atkārtoti; ja saskaņā ar 19.1. iedaļas c) punktu lietošanas pamācība nav vajadzīga, informāciju lietotājam dara pieejamu pēc pieprasījuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(l)

ja uz ierīces ir norāde, ka tā ir vienreiz lietojama, informāciju par ražotājam zināmām īpašībām un tehniskiem faktoriem, kas varētu radīt apdraudējumu, ierīci lietojot atkārtoti; ja saskaņā ar 19.1. iedaļas c) punktu lietošanas pamācība nav vajadzīga, informāciju lietotājam dara pieejamu pēc pieprasījuma;

| (l) | izņemot 15.b pantā minētās ierīces,
  ja uz ierīces ir norāde, ka tā ir vienreiz lietojama, 
  — pierādījums, kas apliecina, ka ierīci nevar droši pārstrādāt, kas minēts 15.c panta 1. punktā un kurā iekļauta visa
  informācija par ražotājam zināmām īpašībām un tehniskiem faktoriem, kas varētu radīt apdraudējumu, ierīci lietojot atkārtoti; ja saskaņā ar 19.1. iedaļas c) punktu lietošanas pamācība nav vajadzīga, informāciju lietotājam dara pieejamu pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

(l)

izņemot 15.b pantā minētās ierīces,
  ja uz ierīces ir norāde, ka tā ir vienreiz lietojama, 
  — pierādījums, kas apliecina, ka ierīci nevar droši pārstrādāt, kas minēts 15.c panta 1. punktā un kurā iekļauta visa
  informācija par ražotājam zināmām īpašībām un tehniskiem faktoriem, kas varētu radīt apdraudējumu, ierīci lietojot atkārtoti; ja saskaņā ar 19.1. iedaļas c) punktu lietošanas pamācība nav vajadzīga, informāciju lietotājam dara pieejamu pēc pieprasījuma;

Grozījums Nr. 290

Regulas priekšlikums

I pielikums – III daļa – 19. sadaļa – 19.3. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lietošanas pamācības ir nespeciālistam viegli saprotamas, un tās pārskata attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lietošanas pamācības ir nespeciālistam viegli saprotamas, un tās pārskata attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji, tostarp pacientu un veselības aprūpes speciālistu organizācijas.

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

II pielikums – 5. sadaļa – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dokumentos ietilpst
  kopsavilkums par
  : | Dokumentos ietilpst
  visa pieejamā informācija, kas attiecas uz
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dokumentos ietilpst
  kopsavilkums par
  :

Dokumentos ietilpst
  visa pieejamā informācija, kas attiecas uz
  :

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

II pielikums – 6.1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | XIII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās uzraudzības plāns un izvērtēšanas ziņojums par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū vai jebkāds pamatojums uzskatam, ka klīniskā uzraudzība pēc laišanas tirgū nav nepieciešama vai lietderīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

XIII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās uzraudzības plāns un izvērtēšanas ziņojums par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū vai jebkāds pamatojums uzskatam, ka klīniskā uzraudzība pēc laišanas tirgū nav nepieciešama vai lietderīga.

| (d) | XIII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās uzraudzības plāns un izvērtēšanas ziņojums par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū
  , tostarp neatkarīgas zinātniskās struktūras pārskats par novērtējuma ziņojumu par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū attiecībā uz III klases medicīniskajām ierīcēm,
  vai jebkāds pamatojums uzskatam, ka klīniskā uzraudzība pēc laišanas tirgū nav nepieciešama vai lietderīga. |
| --- | --- |

(d)

XIII pielikuma B daļai atbilstošs pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās uzraudzības plāns un izvērtēšanas ziņojums par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū
  , tostarp neatkarīgas zinātniskās struktūras pārskats par novērtējuma ziņojumu par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū attiecībā uz III klases medicīniskajām ierīcēm,
  vai jebkāds pamatojums uzskatam, ka klīniskā uzraudzība pēc laišanas tirgū nav nepieciešama vai lietderīga.

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1 punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE zīmi veido iniciāļi “CE” šādā formā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

CE zīmi veido iniciāļi “CE” šādā formā:

| 1. | CE zīmi veido iniciāļi “CE”
  un termins “medicīniskā ierīce”
  šādā formā: |
| --- | --- |

1.

CE zīmi veido iniciāļi “CE”
  un termins “medicīniskā ierīce”
  šādā formā:

Grozījums Nr. 294

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 1. un 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1. | Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.1.

Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra

| 1.1. | Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra |
| --- | --- |

1.1.

Juridiskais statuss un organizatoriskā struktūra

| 1.1.4. | Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem.

| 1.1.4. | Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem. |
| --- | --- |

1.1.4.

Paziņotās institūcijas organizatoriskā struktūra, pienākumu sadale un darbība ir tāda, kas nodrošina pārliecību par veikto atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātiem.

Tās augstākā līmeņa vadības un pārējā personāla, kas var ietekmēt atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātus, organizatoriskā struktūra un funkcijas, pienākumi un pilnvaras precīzi jādokumentē.

Tās augstākā līmeņa vadības un pārējā personāla, kas var ietekmēt atbilstības novērtēšanas darbību sniegumu un rezultātus, organizatoriskā struktūra un funkcijas, pienākumi un pilnvaras precīzi jādokumentē.
  Šo informāciju dara zināmu atklātībai.

| 1.2. | Neatkarība un taisnīgums |
| --- | --- |

1.2.

Neatkarība un taisnīgums

| 1.2. | Neatkarība un taisnīgums |
| --- | --- |

1.2.

Neatkarība un taisnīgums

| 1.2.1. | Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par ražojumu, kā arī no ražotāja konkurentiem. |
| --- | --- |

1.2.1.

Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par ražojumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.

| 1.2.1. | Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par ražojumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.
  Tas neliedz paziņotajai institūcijai veikt atbilstības novērtējuma darbības attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas ražo atšķirīgus vai līdzīgus izstrādājumus. |
| --- | --- |

1.2.1.

Paziņotā institūcija ir trešās personas struktūra, kas ir neatkarīga no tā ražojuma ražotāja, saistībā ar kuru tā veic atbilstības novērtēšanu. Turklāt paziņotā institūcija ir neatkarīga no citiem uzņēmējiem, kuriem ir interese par ražojumu, kā arī no ražotāja konkurentiem.
  Tas neliedz paziņotajai institūcijai veikt atbilstības novērtējuma darbības attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem, kas ražo atšķirīgus vai līdzīgus izstrādājumus.

| 1.2.3. | Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, |
| --- | --- |

1.2.3.

Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu,

| 1.2.3. | Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, |
| --- | --- |

1.2.3.

Paziņotā institūcija, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu,

| — | nedrīkst būt ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai apkalpotājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumu, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

nedrīkst būt ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai apkalpotājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumu, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām;

| — | nedrīkst būt ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai apkalpotājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumu, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

nedrīkst būt ražojumu izstrādātājs, ražotājs, piegādātājs, uzstādītājs, pircējs, īpašnieks, lietotājs vai apkalpotājs, nedz arī kādas šīs personas pilnvarots pārstāvis. Tas neliedz pirkt un lietot novērtētos ražojumu, kas vajadzīgi paziņotās institūcijas darbībai (piem., mērierīces), veikt atbilstības novērtēšanu vai lietot šādus ražojumus personiskām vajadzībām;

| — | nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt; |
| --- | --- |

—

nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt;

| — | nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt; |
| --- | --- |

—

nav tieši saistīti ar to ražojumu izstrādi, ražošanu vai konstruēšanu, tirdzniecību, uzstādīšanu, lietošanu vai apkalpošanu, kurus tie novērtē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti veikt;

| — | nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu. |
| --- | --- |

—

nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu.

| — | nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu. |
| --- | --- |

—

nepiedāvā vai nesniedz pakalpojumus, kas var apdraudēt pārliecību par viņu neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. Jo īpaši tie nepiedāvā vai nesniedz konsultāciju pakalpojumus ražotājam, tā pilnvarotam pārstāvim, piegādātājam vai tirdzniecības konkurentam par novērtējamā ražojuma izstrādi, konstruēšanu, tirdzniecību vai apkalpošanu vai procesiem. Tas neizslēdz iespēju piedalīties vispārējās mācībās, kas saistītas ar medicīnisko ierīču noteikumiem vai saistītiem standartiem, kas neattiecas īpaši uz klientu.

Paziņotā institūcija publisko savas augstākā līmeņa vadības un personāla, kas ir atbildīgs par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, interešu deklarācijas. Nacionālā iestāde pārliecinās par paziņotās institūcijas atbilstību šā punkta noteikumiem un divreiz gadā pārredzami par to ziņo Komisijai.

| 1.2.4. | Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kuri veic novērtēšanu, atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības
  un
  darbinieku, kuri veic novērtēšanu, objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kuri veic novērtēšanu, atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem.

| 1.2.4. | Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  un apakšuzņēmēju
  objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  kā arī apakšuzņēmēju
  atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tiek garantēta paziņoto institūciju, to augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  un apakšuzņēmēju
  objektivitāte. Paziņotās institūcijas augstākā līmeņa vadības, darbinieku, kuri veic novērtēšanu,
  kā arī apakšuzņēmēju
  atalgojums nav atkarīgs no novērtējuma rezultātiem.

| 1.2.6. | Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu. |
| --- | --- |

1.2.6.

Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.

| 1.2.6. | Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.
  Paziņotā institūcija iesniedz pierādījumu valsts iestādei saskaņā ar šo punktu. |
| --- | --- |

1.2.6.

Paziņotā institūcija nodrošina un dokumentē, ka tās filiāļu vai apakšuzņēmēju vai kādas iesaistītās organizācijas darbība neskar tās atbilstības novērtēšanas darbību neatkarību, objektivitāti vai taisnīgumu.
  Paziņotā institūcija iesniedz pierādījumu valsts iestādei saskaņā ar šo punktu.

| 1.3. | Konfidencialitāte |
| --- | --- |

1.3.

Konfidencialitāte

| 1.3. | Konfidencialitāte |
| --- | --- |

1.3.

Konfidencialitāte

Paziņotās institūcijas darbinieki ievēro dienesta noslēpumu attiecībā uz informāciju, ko tie ieguvuši, veicot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, izņemot attiecībā uz
  valsts
  iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņotajām institūcijām, kompetentajām iestādēm un Komisiju. Īpašumtiesības ir aizsargātas. Tādēļ paziņotajai institūcijai ir ieviestas dokumentētas procedūras.

Paziņotās institūcijas darbinieki ievēro dienesta noslēpumu attiecībā uz informāciju, ko tie ieguvuši, veicot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu,
  tikai pamatotos gadījumos un
  izņemot attiecībā uz
  nacionālajām
  iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņotajām institūcijām, kompetentajām iestādēm un Komisiju. Īpašumtiesības ir aizsargātas. Tādēļ paziņotajai institūcijai ir ieviestas dokumentētas procedūras.

Ja valsts iestāžu pārstāvji vai veselības aprūpes speciālisti pieprasa paziņotajai institūcijai informāciju un datus, paziņotā institūcija dara zināmus neizpaušanas iemeslus un šos iemeslus publisko.

| 1.5. | Finanšu prasības |
| --- | --- |

1.5.

Finanšu prasības

| 1.5. | Finanšu prasības |
| --- | --- |

1.5.

Finanšu prasības

Paziņotās institūcijas rīcībā ir finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas darbības un saistītas saimnieciskās darbības. Tā dokumentē un sniedz pierādījumus par tās finansiālo stāvokli un ilgtspējīgu ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašus apstākļus sākumposmā.

Paziņotās institūcijas
  , tostarp tās meitasuzņēmumu,
  rīcībā ir finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas darbības un saistītas saimnieciskās darbības. Tā dokumentē un sniedz pierādījumus par tās finansiālo stāvokli un ilgtspējīgu ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā īpašus apstākļus sākumposmā.

| 1.6. | Līdzdalība koordinācijas darbībās |
| --- | --- |

1.6.

Līdzdalība koordinācijas darbībās

| 1.6. | Līdzdalība koordinācijas darbībās |
| --- | --- |

1.6.

Līdzdalība koordinācijas darbībās

| 1.6.1. | Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  vadlīnijām
  un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu. |
| --- | --- |

1.6.1.

Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu, ir informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  vadlīnijām
  un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.

| 1.6.1. | Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu,
  tostarp apakšuzņēmēji,
  ir informēti
  un apmācīti
  par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  standartiem, pamatnostādnēm
  un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.
  Paziņotā institūcija reģistrē darbības, kas veiktas saistībā ar tās personāla informēšanu. |
| --- | --- |

1.6.1.

Paziņotā institūcija piedalās vai nodrošina, ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu,
  tostarp apakšuzņēmēji,
  ir informēti
  un apmācīti
  par attiecīgajām standartizācijas darbībām un par paziņotās institūcijas koordinācijas grupas darbībām un ka tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu un pieņem lēmumus, ir informēti par visiem attiecīgajiem tiesību aktiem,
  standartiem, pamatnostādnēm
  un paraugpraksi, kas pieņemta saistībā ar šo regulu.
  Paziņotā institūcija reģistrē darbības, kas veiktas saistībā ar tās personāla informēšanu.

| 2. | KVALITĀTES VADĪBAS PRASĪBAS |
| --- | --- |

2.

KVALITĀTES VADĪBAS PRASĪBAS

| 2. | KVALITĀTES VADĪBAS PRASĪBAS |
| --- | --- |

2.

KVALITĀTES VADĪBAS PRASĪBAS

| 2.2. | Paziņotās institūcijas kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem: |
| --- | --- |

2.2.

Paziņotās institūcijas kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem:

| 2.2. | Paziņotās institūcijas
  un tās apakšuzņēmēju
  kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem: |
| --- | --- |

2.2.

Paziņotās institūcijas
  un tās apakšuzņēmēju
  kvalitātes vadības sistēma attiecas vismaz uz šādiem aspektiem:

| — | politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu;

| — | politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

politika attiecībā uz darbinieku norīkošanu darbībām un pienākumu noteikšanu;

| — | lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām;

| — | lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas process saskaņā ar augstākā līmeņa vadības un citu paziņotās institūcijas darbinieku uzdevumiem, pienākumiem un funkcijām;

| — | dokumentu vadība; |
| --- | --- |

—

dokumentu vadība;

| — | dokumentu vadība; |
| --- | --- |

—

dokumentu vadība;

| — | grāmatvedības pierakstu kontrole; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības pierakstu kontrole;

| — | grāmatvedības pierakstu kontrole; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības pierakstu kontrole;

| — | pārvaldības pārskats; |
| --- | --- |

—

pārvaldības pārskats;

| — | pārvaldības pārskats; |
| --- | --- |

—

pārvaldības pārskats;

| — | iekšējās revīzijas; |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas;

| — | iekšējās revīzijas; |
| --- | --- |

—

iekšējās revīzijas;

| — | korektīvi un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

—

korektīvi un profilaktiski pasākumi;

| — | korektīvi un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

—

korektīvi un profilaktiski pasākumi;

| — | sūdzības un pārsūdzības. |
| --- | --- |

—

sūdzības un pārsūdzības.

| — | sūdzības un pārsūdzības; |
| --- | --- |

—

sūdzības un pārsūdzības;

| — | pastāvīga apmācība. |
| --- | --- |

—

pastāvīga apmācība.

Grozījums Nr. 295

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1.1. | Paziņotā institūcija spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.1.1.

Paziņotā institūcija spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.

| 3.1.1. | Paziņotā institūcija
  un tās apakšuzņēmēji
  spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.
  Saskaņā ar 35. pantu šīs prasības izpildi uzrauga, lai nodrošinātu, ka tam ir nepieciešamā kvalitāte. |
| --- | --- |

3.1.1.

Paziņotā institūcija
  un tās apakšuzņēmēji
  spēj veikt visus ar šo regulu tai noteiktos uzdevumus ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci konkrētā jomā, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus paziņotā institūcija veic pati vai kāds tās vārdā vai pārraudzībā.
  Saskaņā ar 35. pantu šīs prasības izpildi uzrauga, lai nodrošinātu, ka tam ir nepieciešamā kvalitāte.

Jo īpaši paziņotajai institūcijai ir vajadzīgais personāls un tai ir vai ir piekļuve ierīcēm un iekārtām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas iekļauti atbilstības novērtēšanas darbībās, kuras institūcija ir pilnvarota veikt.

Jo īpaši paziņotajai institūcijai ir vajadzīgais personāls un tai ir vai ir piekļuve ierīcēm un iekārtām, kas vajadzīgas, lai pienācīgi veiktu tehniskos
  , zinātniskos
  un administratīvos uzdevumus, kas iekļauti atbilstības novērtēšanas darbībās, kuras institūcija ir pilnvarota veikt.

Kā priekšnoteikums ir pietiekams skaits zinātnisko darbinieku organizācijā, kam ir atbilstošas zināšanas un pieredze, lai novērtētu ierīču medicīnisko funkcionalitāti un veiktspēju, attiecībā uz ko tā ir pilnvarota, ņemot vērā šīs regulas un jo īpaši I pielikumā izklāstītās prasības.

Kā priekšnoteikums ir pietiekams skaits
  patstāvīgi pieejamu
  zinātnisko darbinieku organizācijā, kam ir atbilstošas nepieciešamās zināšanas
  , augstākās izglītības diploms
  un pieredze, lai novērtētu ierīču medicīnisko funkcionalitāti un veiktspēju, attiecībā uz ko tā ir pilnvarota, ņemot vērā šīs regulas un jo īpaši I pielikumā izklāstītās prasības.

Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, interešu deklarācijas, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.

Paziņotās institūcijas vismaz reizi gadā veic visu to medicīnisko ierīču ražotņu nepieteiktas inspekcijas, par kurām tās ir atbildīgas.

Par novērtējumu atbildīgā paziņotā institūcija informē citas dalībvalstis par ikgadējo inspekciju rezultātiem. Šie rezultāti tiek saglabāti ziņojumā rakstveidā.

Tam turklāt jāinformē attiecīgā atbildīgā valsts iestāde par vietām, kurās veikta ikgadējā inspekcija.

| 3.1.2. | Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram ražojuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram ražojuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu.

| 3.1.2. | Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram izstrādājuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar
  medicīniskām,
  tehniskām
  un, ja vajadzīgs, farmakoloģiskām
  zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu
  , vai apakšuzņēmēja veikta novērtējuma izvērtēšanu
  . |
| --- | --- |

3.1.2.

Paziņotajai institūcijai pastāvīgi un katrā atbilstības novērtēšanas procedūrā un katram izstrādājuma veidam vai kategorijai, attiecībā uz kuru tā ir pilnvarota, ir organizācijā nepieciešamais administratīvais, tehniskais un zinātniskais personāls ar
  medicīniskām,
  tehniskām
  un, ja vajadzīgs, farmakoloģiskām
  zināšanām un pietiekamu un atbilstošu pieredzi, kas saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, kā arī atbilstošas tehnoloģijas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus, tostarp klīnisko datu novērtēšanu
  , vai apakšuzņēmēja veikta novērtējuma izvērtēšanu
  .

| 3.1.3. | Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem, kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus.

| 3.1.3. | Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem,
  tostarp visiem apakšuzņēmējiem un meitasuzņēmumiem un ārējiem ekspertiem,
  kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Paziņotā institūcija precīzi dokumentē pienākumu, atbildības un pilnvaru apmēru un robežas saistībā ar darbiniekiem,
  tostarp visiem apakšuzņēmējiem un meitasuzņēmumiem un ārējiem ekspertiem,
  kas iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās, un informē par to attiecīgos darbiniekus.

| 3.1.3.a | Paziņotā institūcija dara pieejamu Komisijai un pēc pieprasījuma citām personām atbilstības novērtējuma darbībās iesaistītā personāla sarakstu un tā zināšanas. Šo sarakstu atjaunina. |
| --- | --- |

3.1.3.a

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Paziņotā institūcija
  izveido un dokumentē kvalifikācijas kritērijus un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, ražojuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām (piem., bioloģiskā saderība, sterilizācija, cilvēkcilmes un dzīvniekcilmes audi vai šūnas, klīniskā izvērtēšana), uz ko attiecas pilnvarojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.2.1.

Paziņotā institūcija
  izveido un dokumentē kvalifikācijas kritērijus un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, ražojuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām (piem., bioloģiskā saderība, sterilizācija, cilvēkcilmes un dzīvniekcilmes audi vai šūnas, klīniskā izvērtēšana), uz ko attiecas pilnvarojums.

| 3.2.1. | MDCG
  izveido un dokumentē
  augsta līmeņa kompetences principus un
  kvalifikācijas kritērijus, un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, izstrādājuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām (piem., bioloģiskā saderība, sterilizācija, cilvēkcilmes un dzīvniekcilmes audi vai šūnas, klīniskā novērtēšana
  , riska pārvaldība
  ), uz ko attiecas pilnvarojums. |
| --- | --- |

3.2.1.

MDCG
  izveido un dokumentē
  augsta līmeņa kompetences principus un
  kvalifikācijas kritērijus, un procedūras to personu atlasei un pilnvarošanai, kuras iesaistītas atbilstības novērtēšanas darbībās (zināšanas, pieredze un citas vajadzīgās prasmes), un nosaka vajadzīgās mācības (sākotnējās un turpmākās mācības). Kvalifikācijas kritēriji attiecas uz dažādām funkcijām atbilstības novērtēšanas procesā (piem., revīzija, izstrādājuma novērtēšana/testēšana, izstrādes dokumentācijas/datnes pārskatīšana, lēmumu pieņemšana), kā arī uz ierīcēm, tehnoloģijām un jomām (piem., bioloģiskā saderība, sterilizācija, cilvēkcilmes un dzīvniekcilmes audi vai šūnas, klīniskā novērtēšana
  , riska pārvaldība
  ), uz ko attiecas pilnvarojums.

| 3.2.2. | Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 33. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 33. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam.

| 3.2.2. | Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 33. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikācijas kritēriji atbilst paziņotās institūcijas iecelšanas tvērumam saskaņā ar tvēruma aprakstu, ko dalībvalsts izmantojusi paziņojumā, kā minēts 33. pantā, sniedzot pietiekami sīku informāciju par nepieciešamo kvalifikāciju atbilstoši tvēruma apraksta apakšiedalījumam.

Īpašus kvalifikācijas kritērijus nosaka, lai novērtētu bioloģiskās atbilstības aspektus, klīnisko izvērtēšanu un dažādos sterilizācijas procesu veidus.

Īpašus kvalifikācijas kritērijus nosaka, lai novērtētu bioloģiskās atbilstības aspektus,
  drošumu,
  klīnisko novērtēšanu un dažādos sterilizācijas procesu veidus.

| 3.2.3. | Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās: |
| --- | --- |

3.2.3.

Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās:

| 3.2.3. | Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās: |
| --- | --- |

3.2.3.

Darbinieki, kuri ir atbildīgi par citu darbinieku pilnvarošanu īpašu atbilstības novērtēšanas darbību veikšanai, un darbinieki, kuru vispārējais pienākums ir veikt galīgo pārskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par sertificēšanu, ir paziņotās institūcijas darbinieki, nevis darbinieki, ar kuriem noslēgti apakšlīgumi. Šiem darbiniekiem kopumā ir apliecinātas zināšanas un pieredze šādās jomās:

| — | Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas medicīnisko ierīču jomā; |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas medicīnisko ierīču jomā;

| — | Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas medicīnisko ierīču jomā; |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību akti un attiecīgas vadlīnijas medicīnisko ierīču jomā;

| — | atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu;

| — | atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

—

atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar šo regulu;

| — | plašas zināšanas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, medicīnisko ierīču nozarē un medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā; |
| --- | --- |

—

plašas zināšanas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, medicīnisko ierīču nozarē un medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā;

| — | plašas zināšanas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, medicīnisko ierīču nozarē un medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā; |
| --- | --- |

—

plašas zināšanas medicīnisko ierīču tehnoloģijās, medicīnisko ierīču nozarē un medicīnisko ierīču izstrādē un ražošanā;

| — | paziņotās institūcijas kvalitātes vadības sistēma un saistītās procedūras; |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas kvalitātes vadības sistēma un saistītās procedūras;

| — | paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras; |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēma un saistītās procedūras;

| — | kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem; |
| --- | --- |

—

kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem;

| — | kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem; |
| --- | --- |

—

kvalifikāciju veidi (zināšanas, pieredze un citas kompetences), kas vajadzīgi, lai veiktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, un atbilstošajiem kvalifikācijas kritērijiem;

| — | mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar medicīniskajām ierīcēm; |
| --- | --- |

—

mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar medicīniskajām ierīcēm;

| — | mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar medicīniskajām ierīcēm; |
| --- | --- |

—

mācības, kas paredzētas darbiniekiem, kuri ir iesaistīti atbilstības novērtēšanas darbībās saistībā ar medicīniskajām ierīcēm;

| — | spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta. |
| --- | --- |

—

spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta.

| — | spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta; |
| --- | --- |

—

spēja sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus par to, ka atbilstības novērtēšana ir pareizi veikta;

| — | atbilstīga vismaz trīs gadu pieredze atbilstības novērtēšanas jomā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

atbilstīga vismaz trīs gadu pieredze atbilstības novērtēšanas jomā paziņotajā institūcijā;

| — | vismaz trīs gadu laikā paziņotajā institūcijā iegūts pienācīgs darba stāžs/pieredze saistībā ar atbilstības novērtējumiem saskaņā ar šo regulu vai iepriekš piemērojām direktīvām. Sertifikācijas lēmumu pieņemšanā iesaistītie paziņotās institūcijas darbinieki nav bijuši iesaistīti atbilstības novērtējuma sagatavošanā, par kuru jāpieņem sertifikācijas lēmums. |
| --- | --- |

—

vismaz trīs gadu laikā paziņotajā institūcijā iegūts pienācīgs darba stāžs/pieredze saistībā ar atbilstības novērtējumiem saskaņā ar šo regulu vai iepriekš piemērojām direktīvām. Sertifikācijas lēmumu pieņemšanā iesaistītie paziņotās institūcijas darbinieki nav bijuši iesaistīti atbilstības novērtējuma sagatavošanā, par kuru jāpieņem sertifikācijas lēmums.

| 3.2.4. | Paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar
  klīnisko
  pieredzi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai |
| --- | --- |

3.2.4.

Paziņotajām institūcijām ir darbinieki ar
  klīnisko
  pieredzi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai

| 3.2.4. | Klīniskie eksperti ––
  paziņotajām institūcijām ir
  pastāvīgi pieejami
  darbinieki ar pieredzi
  klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.
  Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai: |
| --- | --- |

3.2.4.

Klīniskie eksperti ––
  paziņotajām institūcijām ir
  pastāvīgi pieejami
  darbinieki ar pieredzi
  klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi.
  Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai:

| — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |
| --- | --- |

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |
| --- | --- |

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  ražotāja klīniskajā izvērtējumā ietvertos klīniskos datus
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  ražotāja klīniskajā izvērtējumā ietvertos klīniskos datus
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest
  plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu
  un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos
  klīniskā pētījuma plānus un
  klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam. |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam.

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam; |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam;

| — | nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus.

| 3.2.5. | Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, bioloģiskā drošība, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  šāda pierādīta
  kvalifikācija: |
| --- | --- |

3.2.5.

Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, bioloģiskā drošība, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  šāda pierādīta
  kvalifikācija:

| 3.2.5. | Izstrādājuma vērtētājiem ––
  darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, bioloģiskā drošība, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  speciālistu
  kvalifikācija
  , ieskaitot: |
| --- | --- |

3.2.5.

Izstrādājuma vērtētājiem ––
  darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar ražojumu (piem., izstrādes dokumentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude, tostarp tādi aspekti kā klīniskā izvērtēšana, bioloģiskā drošība, sterilizācija, programmatūras validācija), ir
  speciālistu
  kvalifikācija
  , ieskaitot:

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā;

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu vai lietošanu vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu vai lietošanu vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu
  (kā noteikts, ģeneriskā ierīču grupā)
  vai lietošanu, vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt saistītiem ar novērtējamās ierīces vai tehnoloģijas izstrādi, ražošanu, testēšanu
  (kā noteikts, ģeneriskā ierīču grupā)
  vai lietošanu, vai ar novērtējamajiem zinātniskajiem aspektiem;

| — | atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas par vispārīgajām drošuma un veiktspējas prasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī par saistītajiem deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām;

| — | Kvalifikācija, kam pamatā ir tehniska vai zinātniska specializācija, piemēram, sterilizāciju, bioloģiskā saderība, dzīvnieku audi, cilvēku audi, programmatūra, funkcionālais drošums, klīniskā novērtēšana, elektrodrošums, iepakošana; |
| --- | --- |

—

Kvalifikācija, kam pamatā ir tehniska vai zinātniska specializācija, piemēram, sterilizāciju, bioloģiskā saderība, dzīvnieku audi, cilvēku audi, programmatūra, funkcionālais drošums, klīniskā novērtēšana, elektrodrošums, iepakošana;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze riska pārvaldībā un ar saistītajiem medicīnisko ierīču standartiem un vadlīnijām;

| — | atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz klīnisko novērtēšanu; |
| --- | --- |

—

atbilstošas zināšanas un pieredze attiecībā uz klīnisko novērtēšanu;

| 3.2.6. | Darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  vadības
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  šāda pierādīta
  kvalifikācija: |
| --- | --- |

3.2.6.

Darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  vadības
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  šāda pierādīta
  kvalifikācija:

| 3.2.6. | Revidents —
  darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  nodrošināšanas
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  speciālista
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  : |
| --- | --- |

3.2.6.

Revidents —
  darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ražotāja kvalitātes
  nodrošināšanas
  sistēmas revīzijas veikšanu, ir
  speciālista
  kvalifikācija
  , ieskaitot
  :

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabas zinātnē vai inženierijā;

| — | sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabaszinātnēs vai inženierzinībās; |
| --- | --- |

—

sekmīgi pabeigta universitātes vai tehniskās koledžas izglītības programma vai līdzvērtīga kvalifikācija attiecīgās studijās, piem., medicīnā, dabaszinātnēs vai inženierzinībās;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes vadības jomā; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes vadības jomā;

| — | četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes vadības jomā; |
| --- | --- |

—

četru gadu profesionālā pieredze veselības aprūpes izstrādājumu jomā vai saistītās nozarēs (piem., rūpniecība, revīzija, veselības aprūpe, pētniecības pieredze); diviem gadiem no šīs pieredzes jābūt kvalitātes vadības jomā;

| — | atbilstīgas zināšanas par tādām tehnoloģijām kā IAF/EAC kodā vai tā ekvivalentā noteiktās. |
| --- | --- |

—

atbilstīgas zināšanas par tādām tehnoloģijām kā IAF/EAC kodā vai tā ekvivalentā noteiktās.

Grozījums Nr. 297

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.4. | Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.4.

Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti

| 3.4. | Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti |
| --- | --- |

3.4.

Apakšuzņēmēji un ārējie eksperti

| 3.4.1. | Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām. Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes vadības sistēmu revīziju vai ar ražojumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta. |
| --- | --- |

3.4.1.

Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām. Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes vadības sistēmu revīziju vai ar ražojumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta.

| 3.4.1. | Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus ar valsts struktūrām par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām
  , jo īpaši ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā
  . Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta. |
| --- | --- |

3.4.1.

Neskarot ierobežojumus, kas izriet no 3.2. iedaļas, paziņotās institūcijas var slēgt apakšlīgumus ar valsts struktūrām par precīzi noteiktām atbilstības novērtēšanas darbību daļām
  , jo īpaši ierobežotu klīnisko zināšanu gadījumā
  . Apakšlīgumu slēgšana par kvalitātes pārvaldības sistēmu revīziju vai ar izstrādājumu saistītu pārskatīšanu kopumā nav atļauta.

| 3.4.2. | Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ja paziņotā institūcija slēdz atbilstības novērtēšanas darbību apakšlīgumus ar organizāciju vai ar privātpersonu, tai ir politikas pamatnostādnes, kurās aprakstīti nosacījumi, ar kādiem drīkst slēgt apakšlīgumus. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu.

| 3.4.2. | Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē
  , dara zināmus atklātībai
  un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu. Apakšlīgumu slēgšanu vai konsultācijas ar ārējiem ekspertiem pienācīgi dokumentē
  , dara zināmus atklātībai
  un par to slēdz rakstisku vienošanos cita starpā attiecībā uz konfidencialitāti un interešu konfliktu.

| 3.4.3. | Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz jaunām, invazīvām un implantējamām medicīniskajām ierīcēm vai tehnoloģijām, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā, attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz jaunām, invazīvām un implantējamām medicīniskajām ierīcēm vai tehnoloģijām, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā, attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju.

| 3.4.3. | Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz jaunām, invazīvām un implantējamām medicīniskajām ierīcēm vai tehnoloģijām, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā
  , attiecībā uz katru ārstēšanas veidu vai medicīnisko specialitāti
  , attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju. |
| --- | --- |

3.4.3.

Ja apakšuzņēmējus vai ārējos ekspertus izmanto saistībā ar atbilstības novērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz jaunām, invazīvām un implantējamām medicīniskajām ierīcēm vai tehnoloģijām, paziņotajai institūcijai pašai jābūt pietiekami kompetentai katrā ražojuma jomā
  , attiecībā uz katru ārstēšanas veidu vai medicīnisko specialitāti
  , attiecībā uz kuru tā ir izraudzīta veikt atbilstības novērtēšanu, lai pārbaudītu ekspertu atzinumu atbilstību un derīgumu un pieņemtu lēmumu par sertifikāciju.

| 3.4.4a. | Pirms apakšlīgumu slēgšanas valsts iestādei paziņo 3.4.2. un 3.4.4. punktā minētās politiskās pamatnostādnes un procedūras. |
| --- | --- |

3.4.4a.

Grozījums Nr. 298

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3. sadaļa – 3.5. punkts – 3.5.2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.5.2. | Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas, lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.5.2.

Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas, lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni.

| 3.5.2. | Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas
  , kā arī nodrošina atbilstīgu vajadzīgo pasākumu veikšanu,
  lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tā pārskata darbinieku kompetenci un nosaka, kādas mācības ir vajadzīgas
  , kā arī nodrošina atbilstīgu vajadzīgo pasākumu veikšanu,
  lai uzturētu vajadzīgo kvalifikācijas un zināšanu līmeni.

Grozījums Nr. 299

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 3.5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.5.a | Papildu prasības īpašajām paziņotajām institūcijām |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.5.a

| 3.5a 1. | Klīniskie eksperti īpašajām paziņotajām institūcijām |
| --- | --- |

3.5a 1.

Īpašo paziņoto institūciju rīcībā ir darbinieki ar pieredzi klīnisko pētījumu izstrādē, medicīniskajā statistikā, klīnisko pacientu pārvaldībā, labas klīniskās prakses veidošanā klīnisko pētījumu un farmakoloģijas jomā. Izmanto pastāvīgos “štata” darbiniekus. Tomēr saskaņā ar 30. pantu paziņotās institūcijas var ad hoc kārtībā un pagaidu darbam nolīgt ārējos ekspertus, ar noteikumu, ka šīs institūcijas var publiskot šo ekspertu sarakstu, kā arī konkrētos uzdevumus, par kuriem tie ir atbildīgi. Šie darbinieki pastāvīgi ir iesaistīti paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesā, lai:

| — | noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīniskā pētījuma plānus un klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus; |
| --- | --- |

—

noteiktu, kad ir vajadzīga speciālistu iesaistīšanās, lai novērtētu klīniskā pētījuma plānus un klīnisko izvērtējumu, ko veicis ražotājs, un atbilstoši izvēlētos kvalificētus ekspertus;

| — | atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi; |
| --- | --- |

—

atbilstoši apmācītu ārējos klīniskos ekspertus par šīs regulas attiecīgajām prasībām, deleģētajiem un/vai īstenošanas tiesību aktiem, saskaņotajiem standartiem, KTS un vadlīnijām un nodrošinātu, ka ārējie klīniskie eksperti pilnībā apzinās sniegtā novērtējuma un padoma kontekstu un ietekmi;

| — | spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu; |
| --- | --- |

—

spētu ar ražotāju un ārējiem klīniskiem ekspertiem apspriest plānoto pētījumu izstrādes, klīnisko pētījumu plānu un izvēlētās kontroles intervences loģisko pamatu un atbilstoši vadīt ārējos klīniskos ekspertus, lai novērtētu klīnisko izvērtējumu;

| — | spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskā pētījuma plānus un klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

spētu zinātniski pārbaudīt iesniegtos klīniskā pētījuma plānus un klīniskos datus un ražotāja klīniskā izvērtējuma ārējo klīnisko ekspertu novērtējuma rezultātus;

| — | spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci; |
| --- | --- |

—

spētu pārbaudīt klīnisko ekspertu veikto klīnisko novērtējumu salīdzināmību un konsekvenci;

| — | spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam; |
| --- | --- |

—

spētu pieņemt objektīvu klīnisku spriedumu par ražotāja klīniskā izvērtējuma novērtējumu un sagatavot ieteikumu paziņotās institūcijas lēmuma pieņēmējam;

| — | apliecinātu izpratni par aktīvām vielām; |
| --- | --- |

—

apliecinātu izpratni par aktīvām vielām;

| — | nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu neatkarību un objektivitāti un atklātu iespējamos interešu konfliktus.

| 3.5a 2. | Izstrādājumu speciālisti īpašām paziņotajām institūcijām |
| --- | --- |

3.5a 2.

Darbiniekiem, kuri atbild par pārskatīšanu, kas saistīta ar izstrādājumu (piemēram, izstrādes dokomentācijas pārskatīšana, tehniskās dokumentācijas pārskatīšana vai tipa pārbaude), attiecībā uz 43.a pantā minētajām ierīcēm, ir šāda pierādīta izstrādājuma speciālista kvalifikācija:

| — | sasniegta atbilstība izstrādājumu vērtētāju prasībām; |
| --- | --- |

—

sasniegta atbilstība izstrādājumu vērtētāju prasībām;

| — | iegūts augstāks par bakalauru grāds jomā, kas ir saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, vai arī ir sešu gadu atbilstīga pieredze darbā ar medicīniskajām ierīcēm vai ar tām saistītajās nozarēs; |
| --- | --- |

—

iegūts augstāks par bakalauru grāds jomā, kas ir saistīta ar medicīniskajām ierīcēm, vai arī ir sešu gadu atbilstīga pieredze darbā ar medicīniskajām ierīcēm vai ar tām saistītajās nozarēs;

| — | specializētās izstrādājumu kategorijās var noteikt galvenos izstrādājuma riskus, neizmantojot ražotāja specifikācijas vai riska analīzi; |
| --- | --- |

—

specializētās izstrādājumu kategorijās var noteikt galvenos izstrādājuma riskus, neizmantojot ražotāja specifikācijas vai riska analīzi;

| — | apgūta spēja izvērtēt būtiskas prasības gadījumos, kad nav saskaņotu vai ieviestu valsts standartu; |
| --- | --- |

—

apgūta spēja izvērtēt būtiskas prasības gadījumos, kad nav saskaņotu vai ieviestu valsts standartu;

| — | Nepieciešams, lai profesionālā pieredze būtu iegūta pirmajā izstrādājumu kategorijā, uz kuru balstās viņu kvalifikācija, kas attiecas uz paziņotās institūcijas noteikto izstrādājumu kategoriju, nodrošinot pienācīgas zināšanas un pieredzi, lai varētu veikt rūpīgu analīzi par uzbūvi, validēšanu un veirifkācijas testiem, kā arī klīnisko izmantošanu, labi izprotot šādas ierīces uzbūvi, ražošanu, testēšanu, klīnisko izmantošanu un risku, kas saistīti ar šo ierīci; |
| --- | --- |

—

Nepieciešams, lai profesionālā pieredze būtu iegūta pirmajā izstrādājumu kategorijā, uz kuru balstās viņu kvalifikācija, kas attiecas uz paziņotās institūcijas noteikto izstrādājumu kategoriju, nodrošinot pienācīgas zināšanas un pieredzi, lai varētu veikt rūpīgu analīzi par uzbūvi, validēšanu un veirifkācijas testiem, kā arī klīnisko izmantošanu, labi izprotot šādas ierīces uzbūvi, ražošanu, testēšanu, klīnisko izmantošanu un risku, kas saistīti ar šo ierīci;

| — | Trūkstošo profesionālo pieredzi attiecībā uz citām izstrādājumu kategorijām, kas cieši saistītas ar pirmo izstrādājumu kategoriju, var aizstāt ar iekšējām mācību programmām, kuras specializējas attiecībā uz produktiem; |
| --- | --- |

—

Trūkstošo profesionālo pieredzi attiecībā uz citām izstrādājumu kategorijām, kas cieši saistītas ar pirmo izstrādājumu kategoriju, var aizstāt ar iekšējām mācību programmām, kuras specializējas attiecībā uz produktiem;

| — | Attiecībā uz izstrādājumu speciālistiem, kuri ir kvalificēti specifiskās tehnoloģijās, piemēram, sterilizācijā, cilvēku un dzīvnieku izcelsmes audu un šūnu jomā, kombinēto izstrādājumu jomā, profesionālajai pieredzei vajadzētu būt iegūtai specifiskajā tehnoloģijas jomā, kas attiecas uz paziņotās institūcijas noteikto jomu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz izstrādājumu speciālistiem, kuri ir kvalificēti specifiskās tehnoloģijās, piemēram, sterilizācijā, cilvēku un dzīvnieku izcelsmes audu un šūnu jomā, kombinēto izstrādājumu jomā, profesionālajai pieredzei vajadzētu būt iegūtai specifiskajā tehnoloģijas jomā, kas attiecas uz paziņotās institūcijas noteikto jomu.

Katrai noteiktajai izstrādājumu kategorijai īpašajai paziņotajai institūcijai ir vismaz divi izstrādājumu speciālisti, no kuriem vismaz viens ir “štata” darbinieks, lai veiktu pārskatu par ierīcēm, kas minētas 43.a panta (jauns) pirmajā daļā. Attiecībā uz šīm ierīcēm ir pieejami “štata” darbinieki speciālisti noteiktajām tehnoloģiju jomām (piemēram, kombinētie produkti, sterilizācija, cilvēku vai dzīvnieku izcelsmes audi un šūnas), kas aptver paziņojuma jomu.

| 3.5a 3. | Izstrādājumu speciālistu apmācība |
| --- | --- |

3.5a 3.

Izstrādājumu speciālisti apgūst vismaz 36 stundas ilgu apmācību attiecībā uz medicīniskajām ierīcēm, regulām par medicīniskajām ierīcēm un novērtēšanas un sertificēšanas principiem, ieskaitot mācības par ražota izstrādājuma verifikāciju.

Paziņotā institūcija pārliecinās, ka izstrādājumu speciālists, kam jākvalificējas, ir saņēmis pienācīgu mācību kursu par attiecīgajām procedūrām paziņotās institūcijas kvalitātes pārvaldības sistēmā un apgūst mācību plānu, kurā ir pietiekama pārskatīta izstrādes dokumentācija, kas apliecināta, izpildīta pārraudzībā un salīdzinoši novērtēta, pirms tiek veikts pilnībā neatkarīgs kvalificējošs pārskats.

Attiecībā uz katru izstrādājumu kategoriju, kam tiek lūgta kvalifikācija, paziņotajai institūcijai jādemonstrē pierādījums par pienācīgām zināšanām par izstrādājuma kategoriju. Pirmajai izstrādājumu kategorijai veic vismaz piecas izstrādes dokumentācijas (no tām vismaz divi ir sākotnējie pieteikumi vai būtiski sertifikācijas pagarinājumi). Lai tālāk kvalificētos papildu izstrādājumu kategorijās, nepieciešams demonstrēt pierādījumu par pienācīgām zināšanām par izstrādājumu un pieredzi.

| 3.5a 4. | Izstrādājumu speciālistu kvalifikācijas saglabāšana |
| --- | --- |

3.5a 4.

Izstrādājumu speciālistu kvalifikāciju pārskata katru gadu; kā vidējais četru gadu daudzums tiek uzrādīti vismaz četru izstrādes dokumentāciju pārskati neatkarīgi no to izstrādājumu kategoriju skaita, par kurām saņemta kvalifikācija. Pārskati par apstiprinātu projektu nozīmīgam izmaiņām (kas nav pilnīga projekta pārbaude) rēķināmi kā 50 %, tāpat kā pārraudzīti pārskati.

Izstrādājumu speciālistiem ir regulāri jādemonstrē pierādījumi par zināšanām attiecība uz izstrādājumu situāciju, pārskata pieredze katrā izstrādājumu kategorijā, attiecībā uz kuru pastāv kvalifikācija. Nepieciešams demonstrēt ikgadējas mācības attiecībā uz jaunāko situāciju saistībā ar regulām, saskaņotajiem standartiem, attiecīgajiem vadlīniju dokumentiem, klīnisko izvērtējumu, veiktspējas novērtējumu, KTS prasībām.

Ja nav izpildītas prasības kvalifikācijas atjaunošanai, kvalifikācija tiek apturēta. Tad pirmo nākamo izstrādes dokumentācijas pārskatu veic pārraudzībā un tiek apstiprināta atkārtotā kvalifikācija, balstoties uz šo pārskatu.

Grozījums Nr. 300

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 4.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.1. | Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu, precīzi dokumentē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.1.

Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu, precīzi dokumentē.

| 4.1. | Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu,
  pārredzami un
  precīzi dokumentē
  un nodrošina tā rezultātu publisku pieejamību
  . |
| --- | --- |

4.1.

Paziņotās institūcijas lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp atbilstības novērtēšanas sertifikātu izdošanas, apturēšanas, atjaunošanas, atsaukšanas vai atteikšanas procesu, kā arī to grozīšanas vai ierobežošanas un pielikumu izdošanas procesu,
  pārredzami un
  precīzi dokumentē
  un nodrošina tā rezultātu publisku pieejamību
  .

Grozījums Nr. 301

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 4.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.3. | Paziņotā institūcija ievieš dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.3.

Paziņotā institūcija ievieš dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz:

| 4.3. | Paziņotā institūcija ievieš
  publiski pieejamas
  dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz: |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija ievieš
  publiski pieejamas
  dokumentētas procedūras vismaz attiecībā uz:

| — | ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai;

| — | ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

ražotāja vai pilnvarota pārstāvja pieteikumu atbilstības novērtēšanai;

| — | pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par ierīci un tās klasifikāciju; |
| --- | --- |

—

pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par ierīci un tās klasifikāciju;

| — | pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par ierīci un tās klasifikāciju
  , kā arī ieteicamo laiku tās atbilstības novērtējuma veikšanai
  ; |
| --- | --- |

—

pieteikuma apstrādi, tostarp dokumentu pilnīguma pārbaudi, ražojuma kvalifikāciju par ierīci un tās klasifikāciju
  , kā arī ieteicamo laiku tās atbilstības novērtējuma veikšanai
  ;

Grozījums Nr. 302

Regulas priekšlikums

VI pielikums – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a. | Atbilstības novērtēšanu, ko veic paziņotās institūcijas, ieteicamais ilgums |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4a.

| 4a.1. | Paziņotās institūcijas nosaka revīzijas ilgumu 1. posma un 2. posma sākotnējām revīzijām un uzraudzības revīzijām attiecībā uz katru pieteikuma iesniedzēju un sertificētu klientu. |
| --- | --- |

4a.1.

| 4a.2. | Revīzijas ilgumu nosaka, cita starpā pamatojoties uz faktisko organizācijas darbinieku skaitu, organizācijas iekšējo procesu sarežģītību, revīzijas darbības jomā iekļauto medicīnisko ierīču veidu un iezīmēm, kā arī dažādajām tehnoloģijām, kuras izmanto medicīnisko ierīču ražošana un kontrolē. Revīzijas ilgumu var pielāgot, pamatojoties uz būtiskiem faktoriem, kas īpaši attiecas uz revidējamo organizāciju. Paziņotā institūcija nodrošina to, lai nepieļautu, ka izmaiņas saistībā ar revīzijas ilgumu rada revīziju efektivitātes apdraudējumu. |
| --- | --- |

4a.2.

| 4a.3. | Uz vietas plānotas revīzijas ilgums nav mazāks par vienu revidenta dienu. |
| --- | --- |

4a.3.

| 4a.4. | Vienā kvalitātes nodrošināšanas sistēmā ietilpstošu vairāku vietu sertifikācijas pamatā nav paraugu ņemšanas sistēma. |
| --- | --- |

4a.4.

Grozījums Nr. 303

Regulas priekšlikums

VII pielikums – III daļa – 4. sadaļa – 4.4. punkts – 1. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | nav paredzētas izmantošanai tiešā saskarē ar sirdi, centrālo asinsrites sistēmu vai centrālo nervu sistēmu, – šajā gadījumā tās pieder pie III klases; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

nav paredzētas izmantošanai tiešā saskarē ar sirdi, centrālo asinsrites sistēmu vai centrālo nervu sistēmu, – šajā gadījumā tās pieder pie III klases;

| — | nav paredzētas izmantošanai tiešā saskarē ar sirdi, centrālo asinsrites sistēmu vai centrālo nervu sistēmu, – šajā gadījumā tās pieder pie III klases
  , izņemot diegus un skavas. |
| --- | --- |

—

nav paredzētas izmantošanai tiešā saskarē ar sirdi, centrālo asinsrites sistēmu vai centrālo nervu sistēmu, – šajā gadījumā tās pieder pie III klases
  , izņemot diegus un skavas.

Grozījums Nr. 304

Regulas priekšlikums

VII pielikums – III daļa – 6. sadaļa – 6.7. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Visas ierīces, kurās iestrādāti nanomateriāli vai kuras no tiem sastāv, pieder pie III klases
  , ja vien nanomateriāls nav iekapsulēts vai saistīts tādā veidā, ka, ierīci lietojot atbilstoši tai paredzētajam uzdevumam, nanomateriāls nevar nonākt pacienta vai lietotāja ķermenī
  . | Visas ierīces, kurās iestrādāti nanomateriāli vai kuras no tiem sastāv,
  un kuru nonākšana cilvēka ķermenī ir skaidri paredzama,
  pieder pie III klases. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Visas ierīces, kurās iestrādāti nanomateriāli vai kuras no tiem sastāv, pieder pie III klases
  , ja vien nanomateriāls nav iekapsulēts vai saistīts tādā veidā, ka, ierīci lietojot atbilstoši tai paredzētajam uzdevumam, nanomateriāls nevar nonākt pacienta vai lietotāja ķermenī
  .

Visas ierīces, kurās iestrādāti nanomateriāli vai kuras no tiem sastāv,
  un kuru nonākšana cilvēka ķermenī ir skaidri paredzama,
  pieder pie III klases.

Grozījums Nr. 305

Regulas priekšlikums

VII pielikums – III daļa – 6. sadaļa – 6.8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.8. | noteikums |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.8.

svītrots

Visas ierīces, ko paredzēts izmantot aferēzei, piemēram, aferēzes aparatūra, komplekti, savienotāji un šķīdumi, pieder pie III klases.

Grozījums Nr. 306

Regulas priekšlikums

VII pielikums – – III daļa – 6. sadaļa – 6.9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.9. | punkts – 21. noteikums |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.9.

svītrots

Ierīces, kas sastāv no tādām vielām vai no tādas vielu kombinācijas, ko paredzēts norīt, ieelpot vai ievadīt rektāli vai vagināli un kas cilvēka ķermenī absorbējas vai disperģējas, pieder pie III klases.

Grozījums Nr. 307

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 3. sadaļa – 3.2. punkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2. | Piemērojot kvalitātes pārvaldības sistēmu, nodrošina, ka ierīces atbilst tiem šīs regulas noteikumiem, kas uz tām attiecas visos posmos no izstrādes līdz galīgajai pārbaudei. Visiem šīs kvalitātes pārvaldības sistēmas elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un kārtīgi dokumentētiem, rakstiski reģistrējot vispārīgos principus un veicamās procedūras, piemēram, kvalitātes nodrošinājuma programmas, kvalitātes nodrošinājuma plānus, kvalitātes nodrošinājuma rokasgrāmatas un kvalitātes pierakstus. Tajā jo īpaši jāiekļauj visu VIII pielikuma 3.2. iedaļas a), b), d) un e) apakšpunktā minēto elementu pienācīgs apraksts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.2.

Piemērojot kvalitātes pārvaldības sistēmu, nodrošina, ka ierīces atbilst tiem šīs regulas noteikumiem, kas uz tām attiecas visos posmos no izstrādes līdz galīgajai pārbaudei. Visiem šīs kvalitātes pārvaldības sistēmas elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un kārtīgi dokumentētiem, rakstiski reģistrējot vispārīgos principus un veicamās procedūras, piemēram, kvalitātes nodrošinājuma programmas, kvalitātes nodrošinājuma plānus, kvalitātes nodrošinājuma rokasgrāmatas un kvalitātes pierakstus. Tajā jo īpaši jāiekļauj visu VIII pielikuma 3.2. iedaļas a), b), d) un e) apakšpunktā minēto elementu pienācīgs apraksts.

| 3.2. | Piemērojot kvalitātes pārvaldības sistēmu, nodrošina, ka ierīces atbilst tiem šīs regulas noteikumiem, kas uz tām attiecas visos posmos no izstrādes līdz galīgajai pārbaudei
  un piegādei
  . Visiem šīs kvalitātes pārvaldības sistēmas elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un kārtīgi dokumentētiem, rakstiski reģistrējot vispārīgos principus un veicamās procedūras, piemēram, kvalitātes nodrošinājuma programmas, kvalitātes nodrošinājuma plānus, kvalitātes nodrošinājuma rokasgrāmatas un kvalitātes pierakstus. Tajā jo īpaši jāiekļauj visu VIII pielikuma 3.2. iedaļas a), b), d) un e) apakšpunktā minēto elementu pienācīgs apraksts. |
| --- | --- |

3.2.

Piemērojot kvalitātes pārvaldības sistēmu, nodrošina, ka ierīces atbilst tiem šīs regulas noteikumiem, kas uz tām attiecas visos posmos no izstrādes līdz galīgajai pārbaudei
  un piegādei
  . Visiem šīs kvalitātes pārvaldības sistēmas elementiem, prasībām un noteikumiem, ko pieņēmis ražotājs, jābūt sistemātiski un kārtīgi dokumentētiem, rakstiski reģistrējot vispārīgos principus un veicamās procedūras, piemēram, kvalitātes nodrošinājuma programmas, kvalitātes nodrošinājuma plānus, kvalitātes nodrošinājuma rokasgrāmatas un kvalitātes pierakstus. Tajā jo īpaši jāiekļauj visu VIII pielikuma 3.2. iedaļas a), b), d) un e) apakšpunktā minēto elementu pienācīgs apraksts.

Grozījums Nr. 308

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 3. sadaļa – 3.2. punkts – 2. daļa – d punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ražojumu identificēšanas procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

ražojumu identificēšanas procedūras, ko visos ražošanas posmos izstrādā un regulāri atjaunina, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus;

| — | ražojumu identificēšanas
  un izsekojamības
  procedūras, ko sagatavo un regulāri atjaunina visos ražošanas posmos, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus; |
| --- | --- |

—

ražojumu identificēšanas
  un izsekojamības
  procedūras, ko sagatavo un regulāri atjaunina visos ražošanas posmos, izmantojot rasējumus, specifikācijas vai citus attiecīgus dokumentus;

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 4. sadaļa – 4.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir nodrošināt, lai ražotājs pienācīgi pildītu pienākumus, kurus tam uzliek apstiprinātā kvalitātes pārvaldības sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.1.

Uzraudzības mērķis ir nodrošināt, lai ražotājs pienācīgi pildītu pienākumus, kurus tam uzliek apstiprinātā kvalitātes pārvaldības sistēma.

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir nodrošināt, lai ražotājs pienācīgi pildītu
  visus
  pienākumus, kurus tam uzliek apstiprinātā kvalitātes pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir nodrošināt, lai ražotājs pienācīgi pildītu
  visus
  pienākumus, kurus tam uzliek apstiprinātā kvalitātes pārvaldības sistēma.

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 4.4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņotā institūcija
  nejaušināti
  bez brīdinājuma veic
  ražotāja rūpnīcas
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas
  , kuras var apvienot ar periodisko uzraudzības novērtējumu, kas minēts 4.3
  . 
  iedaļā, vai veikt papildus šim uzraudzības novērtējumam.
  Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam. | Paziņotā institūcija
  vismaz reizi piecos gados attiecībā uz katru ražotāju un ģenērisko ierīču grupu patvaļīgi izvēlētā brīdī
  bez brīdinājuma veic
  attiecīgo ražotņu
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas. Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu,
  kurā inspekciju regularitāte nedrīkst būt biežāka par vienu reizi gadā un
  ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.
  Šādu inspekciju laikā paziņotā institūcija veic vai pieprasa veikt pārbaudes, lai pārbaudītu, vai kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Tā sniedz ražotājam inspekcijas ziņojumu un pārbaudes ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņotā institūcija
  nejaušināti
  bez brīdinājuma veic
  ražotāja rūpnīcas
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas
  , kuras var apvienot ar periodisko uzraudzības novērtējumu, kas minēts 4.3
  . 
  iedaļā, vai veikt papildus šim uzraudzības novērtējumam.
  Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu, ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.

Paziņotā institūcija
  vismaz reizi piecos gados attiecībā uz katru ražotāju un ģenērisko ierīču grupu patvaļīgi izvēlētā brīdī
  bez brīdinājuma veic
  attiecīgo ražotņu
  inspekcijas un vajadzības gadījumā ražotāja piegādātāju un/vai apakšuzņēmēju inspekcijas. Paziņotā institūcija sagatavo nepieteikto inspekciju plānu,
  kurā inspekciju regularitāte nedrīkst būt biežāka par vienu reizi gadā un
  ko nedrīkst darīt zināmu ražotājam.
  Šādu inspekciju laikā paziņotā institūcija veic vai pieprasa veikt pārbaudes, lai pārbaudītu, vai kvalitātes pārvaldības sistēma pienācīgi darbojas. Tā sniedz ražotājam inspekcijas ziņojumu un pārbaudes ziņojumu.

Grozījums Nr. 311

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 4. sadaļa – 4.4. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņotā institūcija nosūta ražotājam inspekcijas ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā iekļauj parauga kontrolpārbaudes rezultātus. | Paziņotā institūcija nosūta ražotājam inspekcijas ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā iekļauj parauga kontrolpārbaudes rezultātus.
  Šo ziņojumu dara zināmu atklātībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņotā institūcija nosūta ražotājam inspekcijas ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā iekļauj parauga kontrolpārbaudes rezultātus.

Paziņotā institūcija nosūta ražotājam inspekcijas ziņojumu, kurā attiecīgā gadījumā iekļauj parauga kontrolpārbaudes rezultātus.
  Šo ziņojumu dara zināmu atklātībai.

Grozījums Nr. 312

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 4. sadaļa – 4.5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz III klases ierīcēm uzraudzības novērtēšanā veic arī ierīces integritātei būtisko apstiprināto daļu un/vai materiālu kontrolpārbaudi, tostarp attiecīgos gadījumos pārbaudot samēru starp saražotajiem vai iepirktajiem daļu un/vai materiālu daudzumiem un gatavo izstrādājumu daudzumiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz III klases ierīcēm uzraudzības novērtēšanā veic arī ierīces integritātei būtisko apstiprināto daļu un/vai materiālu kontrolpārbaudi, tostarp attiecīgos gadījumos pārbaudot samēru starp saražotajiem vai iepirktajiem daļu un/vai materiālu daudzumiem un gatavo izstrādājumu daudzumiem.

svītrots

Grozījums Nr. 313

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 5.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju. Pilnvarotā iestāde var prasīt, lai pieteikumu papildina ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, ar kuriem varētu izvērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgas fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa ražotājam šādus testus veikt. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju.
  Paziņotā institūcija nodrošina, lai ražotāja pieteikumā būtu pienācīgi aprakstīta ierīces konstrukcija, ražošanas metode un veiktspēja, pēc kā var noteikt ražojuma atbilsību šajā regulā paredzētajām prasībām. Paziņotās institūcijas komentē par to, vai prasībām atbilst: |
| | — | izstrādājuma vispārējais apraksts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju. Pilnvarotā iestāde var prasīt, lai pieteikumu papildina ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, ar kuriem varētu izvērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgas fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa ražotājam šādus testus veikt.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu, un to veic darbinieki, kuriem ir pierādītas zināšanas un pieredze saistībā ar attiecīgo tehnoloģiju.
  Paziņotā institūcija nodrošina, lai ražotāja pieteikumā būtu pienācīgi aprakstīta ierīces konstrukcija, ražošanas metode un veiktspēja, pēc kā var noteikt ražojuma atbilsību šajā regulā paredzētajām prasībām. Paziņotās institūcijas komentē par to, vai prasībām atbilst:

—

izstrādājuma vispārējais apraksts;

| — | konstrukcijas specifikācijas, tostarp to risinājumu apraksts, kas izstrādāti, lai pildītu būtiskas funkcijas; |
| --- | --- |

—

konstrukcijas specifikācijas, tostarp to risinājumu apraksts, kas izstrādāti, lai pildītu būtiskas funkcijas;

| — | sistemātiskas procedūras, ko izmanto projektēšanas procesā, un tehniskie paņēmieni, ko izmanto, lai kontrolētu, uzraudzītu un pārbaudītu ierīces konstrukciju. |
| --- | --- |

—

sistemātiskas procedūras, ko izmanto projektēšanas procesā, un tehniskie paņēmieni, ko izmanto, lai kontrolētu, uzraudzītu un pārbaudītu ierīces konstrukciju.

Pilnvarotā iestāde var prasīt, lai pieteikumu papildina ar papildu testiem vai citiem pierādījumiem, ar kuriem varētu izvērtēt atbilstību šīs regulas prasībām. Paziņotā institūcija veic atbilstīgas fiziskus un laboratoriskus testus attiecībā uz ierīci vai pieprasa ražotājam šādus testus veikt.

Grozījums Nr. 314

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 5. sadaļa – 5.3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.3 | a. Attiecībā uz III klases ierīcēm dokumentācijas klīnisko daļu novērtē atbilstošs klīniskais eksperts, kas kopā ar citiem ekspertiem ir iekļauts sarakstā, ko MDCG ir sagatavojusi atbilstīgi 80. panta g) punktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.3

Grozījums Nr. 315

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – 8. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. | Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija:

| 8. | Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija: |
| --- | --- |

8.

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 316

Regulas priekšlikums

IX pielikums – 7. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija: | Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija:

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 317

Regulas priekšlikums

X pielikums – A daļa – 4. sadaļa – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas III klasē, uzraudzība ietver arī kontrolpārbaudi attiecībā uz samēru starp saražotā vai iepirktā izejmateriāla vai tipam apstiprināto svarīgo sastāvdaļu daudzumu un gatavās produkcijas daudzumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecībā uz ierīcēm, kas klasificētas III klasē, uzraudzība ietver arī kontrolpārbaudi attiecībā uz samēru starp saražotā vai iepirktā izejmateriāla vai tipam apstiprināto svarīgo sastāvdaļu daudzumu un gatavās produkcijas daudzumu.

svītrots

Grozījums Nr. 318

Regulas priekšlikums

X pielikums – A daļa – 6. sadaļa – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija: | Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija:

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 319

Regulas priekšlikums

X pielikums – A daļa – 7. punkts – 7.5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.5. | Atkāpjoties no 6. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarots
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  5 gadus pēc pēdējās
  ierīces
  laišanas tirgū
  ir pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.5.

Atkāpjoties no 6. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarots
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  5 gadus pēc pēdējās
  ierīces
  laišanas tirgū
  ir pieejama šāda dokumentācija:

| 7.5. | Atkāpjoties no 6. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarotais
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās
  ierīces
  kalpošanas laikam, bet vismaz 10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā,
  ir pieejama šāda dokumentācija: |
| --- | --- |

7.5.

Atkāpjoties no 6. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarotais
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās
  ierīces
  kalpošanas laikam, bet vismaz 10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā,
  ir pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 320

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 4. punkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Paziņotā institūcija veic attiecīgas pārbaudes un testus, lai
  pārbaudītu
  ierīces atbilstību regulas prasībām, pārbaudot un testējot katru
  ražojumu
  saskaņā ar 5. iedaļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.

Paziņotā institūcija veic attiecīgas pārbaudes un testus, lai
  pārbaudītu
  ierīces atbilstību regulas prasībām, pārbaudot un testējot katru
  ražojumu
  saskaņā ar 5. iedaļu.

| 4. | Paziņotā institūcija veic attiecīgas pārbaudes un testus, lai
  novērtētu
  ierīces atbilstību regulas prasībām, pārbaudot un testējot katru
  izstrādājumu
  saskaņā ar 5. iedaļu
  vai pārbaudot un testējot izstrādājumus statistiski, kā noteikts 6
  . 
  iedaļā. |
| --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija veic attiecīgas pārbaudes un testus, lai
  novērtētu
  ierīces atbilstību regulas prasībām, pārbaudot un testējot katru
  izstrādājumu
  saskaņā ar 5. iedaļu
  vai pārbaudot un testējot izstrādājumus statistiski, kā noteikts 6
  . 
  iedaļā.

Grozījums Nr. 321

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 5.a punkts (jauns) – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5 a. | Atbilstības statistiskā pārbaude |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5 a.

Grozījums Nr. 322

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 5.a punkts – 5.1. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.1. | Izgatavotājs iesniedz ražotos izstrādājumus vienādu izstrādājumu partijās. Viendabības pierādījums attiecībā uz iesniegtajiem izstrādājumiem ir daļa no partijas dokumentācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.1.

Grozījums Nr. 323

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 5.a punkts – 5.2. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.2. | No katras partijas ņem izlases paraugu. Izstrādājumus, kas veido paraugu, pārbauda atsevišķi, un, lai pārbaudītu ierīču atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas prasībām, kas uz tām attiecas, veic attiecīgus fiziskus un laboratoriskus testus, kas noteikti 6. pantā minētajos attiecīgajos standartos, vai tiem līdzvērtīgus testus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.2.

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 5.a punkts – 5.3. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.3. | Statistiskā ražojumu kontrole balstās uz atribūtiem un/vai mainīgajiem, kas ir paraugu ņemšanas sistēmas darbības kritēriji, lai nodrošinātu augstas kvalitātes darbību un drošību saskaņā ar jaunāko tehnikas attīstības līmeni. Paraugu ņemšanas sistēmas tiks izveidotas, balstoties uz 6. pantā noteiktajiem saskaņotajiem standartiem vai ekvivalentiem testiem, ņemot vērā attiecīgo ražojumu kategoriju konkrētās īpašības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.3.

Grozījums Nr. 325

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 5.a punkts – 5.4. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.4. | Paziņotā institūcija katru apstiprināto ierīci marķē ar savu identifikācijas numuru, vai tā jau ir to marķējusi, kā arī sagatavo ES ražojuma verifikācijas sertifikātu, kas attiecas uz veiktajiem testiem.



  Visus partijā esošos izstrādājumus var laist tirgū, izņemot jebkuru paraugā esošo izstrādājumu, kurš neatbilst izvirzītajām prasībām.




  Ja partiju nepieņem, pilnvarotajai paziņotajai institūcijai jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu šīs partijas laišanu tirgū.




  Gadījumā, ja partijas tiek noraidītas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.4.

Visus partijā esošos izstrādājumus var laist tirgū, izņemot jebkuru paraugā esošo izstrādājumu, kurš neatbilst izvirzītajām prasībām.

Ja partiju nepieņem, pilnvarotajai paziņotajai institūcijai jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu šīs partijas laišanu tirgū.

Gadījumā, ja partijas tiek noraidītas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko pārbaudi.

Grozījums Nr. 326

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 7. sadaļa – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija: | Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  piecus gadus un attiecībā uz implantējamām ierīcēm
  vismaz
  15 gadus pēc pēdējās ierīces laišanas tirgū ir
  pieejama šāda dokumentācija:

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās ierīces kalpošanas laikam, bet
  vismaz
  10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā, būtu
  pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 327

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 8. punkts – 8.4. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.4. | Atkāpjoties no 7. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarots
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  5 gadus pēc pēdējās
  ierīces
  laišanas tirgū
  ir pieejama šāda dokumentācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.4.

Atkāpjoties no 7. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarots
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  5 gadus pēc pēdējās
  ierīces
  laišanas tirgū
  ir pieejama šāda dokumentācija:

| 8.4. | Atkāpjoties no 7. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarotais
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās
  ierīces
  kalpošanas laikam, bet vismaz 10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā,
  ir pieejama šāda dokumentācija: |
| --- | --- |

8.4.

Atkāpjoties no 7. iedaļas, ražotājs vai tā
  pilnvarotais
  pārstāvis nodrošina, lai kompetentajām iestādēm vismaz
  laikposmā, kas pielīdzināms ražotāja norādītajam medicīniskās
  ierīces
  kalpošanas laikam, bet vismaz 10 gadus no brīža, kad ražotājs preci laida apgrozībā,
  ir pieejama šāda dokumentācija:

Grozījums Nr. 328

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – A daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Apstiprinājumu par atbilstību I pielikuma 1. iedaļā minētajām prasībām attiecībā uz īpašībām un veiktspēju parastos ierīces lietošanas apstākļos un nevēlamu blakusiedarbību izvērtējums, kā arī I pielikuma 1. un 5. iedaļā minētās riska/ieguvumu attiecības pieņemamības izvērtējumu pamato ar klīniskiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

Apstiprinājumu par atbilstību I pielikuma 1. iedaļā minētajām prasībām attiecībā uz īpašībām un veiktspēju parastos ierīces lietošanas apstākļos un nevēlamu blakusiedarbību izvērtējums, kā arī I pielikuma 1. un 5. iedaļā minētās riska/ieguvumu attiecības pieņemamības izvērtējumu pamato ar klīniskiem datiem.

| 2. | Apstiprinājumu par atbilstību I pielikuma 1. iedaļā minētajām prasībām attiecībā uz īpašībām un veiktspēju parastos ierīces lietošanas apstākļos un nevēlamu blakusiedarbību izvērtējums, kā arī I pielikuma 1. un 5. iedaļā minētās riska/ieguvumu attiecības pieņemamības izvērtējumu pamato ar klīniskiem datiem. |
| --- | --- |

2.

Apstiprinājumu par atbilstību I pielikuma 1. iedaļā minētajām prasībām attiecībā uz īpašībām un veiktspēju parastos ierīces lietošanas apstākļos un nevēlamu blakusiedarbību izvērtējums, kā arī I pielikuma 1. un 5. iedaļā minētās riska/ieguvumu attiecības pieņemamības izvērtējumu pamato ar klīniskiem datiem.

Šajā saistībā jāņem vērā arī neatkarīgu zinātnisku institūciju vai medicīnas iestāžu dati, pamatojoties uz to savāktajiem klīniskajiem datiem.

Grozījums Nr. 329

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – A daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Klīniskos pētījumus veic
  implantējamu
  ierīču
  un III klases ierīču
  gadījumā, izņemot tad, ja ir pienācīgs pamatojums balstīties tikai uz esošajiem klīniskajiem datiem. Līdzvērtības pierādījumu saskaņā ar 4. iedaļu parasti neuzskata par pietiekamu pamatojumu šī punkta pirmā teikuma nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.

Klīniskos pētījumus veic
  implantējamu
  ierīču
  un III klases ierīču
  gadījumā, izņemot tad, ja ir pienācīgs pamatojums balstīties tikai uz esošajiem klīniskajiem datiem. Līdzvērtības pierādījumu saskaņā ar 4. iedaļu parasti neuzskata par pietiekamu pamatojumu šī punkta pirmā teikuma nozīmē.

| 5. | Klīniskos pētījumus veic
  tādu
  ierīču gadījumā,
  uz kurām attiecas 43.a panta 1. punkts, izņemot īslaicīgas lietošanas ierīces,
  izņemot tad, ja ir pienācīgs pamatojums balstīties tikai uz esošajiem klīniskajiem datiem. Līdzvērtības pierādījumu saskaņā ar 4. iedaļu parasti neuzskata par pietiekamu pamatojumu šī punkta pirmā teikuma nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Klīniskos pētījumus veic
  tādu
  ierīču gadījumā,
  uz kurām attiecas 43.a panta 1. punkts, izņemot īslaicīgas lietošanas ierīces,
  izņemot tad, ja ir pienācīgs pamatojums balstīties tikai uz esošajiem klīniskajiem datiem. Līdzvērtības pierādījumu saskaņā ar 4. iedaļu parasti neuzskata par pietiekamu pamatojumu šī punkta pirmā teikuma nozīmē.

Grozījums Nr. 330

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5a. | Visi klīniskie dati, ko ražotājs ir apkopojis pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās uzraudzības ietvaros, ir jādara pieejami veselības aprūpes speciālistiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5a.

Grozījums Nr. 331

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – B daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pēc laišanas tirgū veiktā klīniskā pēckontrole ir nepārtraukts process, lai atjauninātu 49. pantā un šī pielikuma A daļā minēto klīnisko izvērtēšanu, un ir daļa no ražotāja plāna uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tādēļ ražotājs aktīvi vāc un izvērtē klīniskos datus, lietojot cilvēkiem ierīci, kurai atļauts piestiprināt CE zīmi, tās paredzētajam uzdevumam, kā minēts attiecīgajā atbilstības novērtēšanas procedūrā, lai apstiprinātu drošumu un veiktspēju visā ierīces paredzētajā lietošanas laikā, noteikto risku pastāvīgu pieņemamību un lai noteiktu potenciālu risku, pamatojoties uz faktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

Pēc laišanas tirgū veiktā klīniskā pēckontrole ir nepārtraukts process, lai atjauninātu 49. pantā un šī pielikuma A daļā minēto klīnisko izvērtēšanu, un ir daļa no ražotāja plāna uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tādēļ ražotājs aktīvi vāc un izvērtē klīniskos datus, lietojot cilvēkiem ierīci, kurai atļauts piestiprināt CE zīmi, tās paredzētajam uzdevumam, kā minēts attiecīgajā atbilstības novērtēšanas procedūrā, lai apstiprinātu drošumu un veiktspēju visā ierīces paredzētajā lietošanas laikā, noteikto risku pastāvīgu pieņemamību un lai noteiktu potenciālu risku, pamatojoties uz faktiem.

| 1. | Pēc laišanas tirgū veiktā klīniskā pēckontrole
  , šeit turpmāk – PMCF
  ir nepārtraukts process, lai atjauninātu 49. pantā un šī pielikuma A daļā minēto klīnisko izvērtēšanu, un ir daļa no ražotāja plāna uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tādēļ ražotājs aktīvi vāc
  , reģistrē 62. panta minētajā elektroniskajā vigilances sistēmā
  un izvērtē klīniskos datus, lietojot cilvēkiem ierīci, kurai atļauts piestiprināt CE zīmi, tās paredzētajam uzdevumam, kā minēts attiecīgajā atbilstības novērtēšanas procedūrā, lai apstiprinātu drošumu un veiktspēju visā ierīces paredzētajā lietošanas laikā, noteikto risku pastāvīgu pieņemamību un lai noteiktu potenciālu risku, pamatojoties uz faktiem. |
| --- | --- |

1.

Pēc laišanas tirgū veiktā klīniskā pēckontrole
  , šeit turpmāk – PMCF
  ir nepārtraukts process, lai atjauninātu 49. pantā un šī pielikuma A daļā minēto klīnisko izvērtēšanu, un ir daļa no ražotāja plāna uzraudzībai pēc laišanas tirgū. Tādēļ ražotājs aktīvi vāc
  , reģistrē 62. panta minētajā elektroniskajā vigilances sistēmā
  un izvērtē klīniskos datus, lietojot cilvēkiem ierīci, kurai atļauts piestiprināt CE zīmi, tās paredzētajam uzdevumam, kā minēts attiecīgajā atbilstības novērtēšanas procedūrā, lai apstiprinātu drošumu un veiktspēju visā ierīces paredzētajā lietošanas laikā, noteikto risku pastāvīgu pieņemamību un lai noteiktu potenciālu risku, pamatojoties uz faktiem.

Grozījums Nr. 332

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – B daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Ražotājs analizē pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles konstatējumus un dokumentē rezultātus pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā, kas ir tehniskās dokumentācijas daļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.

Ražotājs analizē pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles konstatējumus un dokumentē rezultātus pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā, kas ir tehniskās dokumentācijas daļa.

| 3. | Ražotājs analizē pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles konstatējumus un dokumentē rezultātus pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā, kas ir tehniskās dokumentācijas daļa
  un ko periodiski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm
  . |
| --- | --- |

3.

Ražotājs analizē pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles konstatējumus un dokumentē rezultātus pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā, kas ir tehniskās dokumentācijas daļa
  un ko periodiski nosūta attiecīgajām dalībvalstīm
  .

Attiecībā uz III klases medicīniskajām ierīcēm ražotāja PMCF izvērtējuma ziņojumu pārskata trešā puse vai ārējs eksperts saskaņā ar visaugstākās zinātniskās kompetences un objektivitātes principiem. Novērtējuma veikšanas nolūkā ražotājs nodrošina trešajai pusei vai ārējam ekspertam attiecīgos datus. Ražotāja sagatavotais novērtējuma ziņojums par klīnisko uzraudzību pēc laišanas tirgū un neatkarīgas struktūras veiktais minētā ziņojuma pārskats ir III klases medicīnisko ierīču tehniskās dokumentācijas daļa.

Grozījums Nr. 333

Regulas priekšlikums

XIII pielikums – B daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā iekļautos secinājumus ņem vērā šā pielikuma A daļas 49. panta minētajā klīniskajā izvērtēšanā un I pielikuma 2. iedaļā minētajā riska pārvaldībā. Ja, veicot klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, tiek konstatēts, ka ir vajadzīgi koriģējoši pasākumi, ražotājs tos īsteno. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.

Pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā iekļautos secinājumus ņem vērā šā pielikuma A daļas 49. panta minētajā klīniskajā izvērtēšanā un I pielikuma 2. iedaļā minētajā riska pārvaldībā. Ja, veicot klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, tiek konstatēts, ka ir vajadzīgi koriģējoši pasākumi, ražotājs tos īsteno.

| 4. | Pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā iekļautos secinājumus
  un attiecīgā gadījumā 3. punktā minēto trešās puses vai ārēju ekspertu veikto šā ziņojuma pārskatu
  ņem vērā šā pielikuma A daļas 49. panta minētajā klīniskajā izvērtēšanā un I pielikuma 2. iedaļā minētajā riska pārvaldībā. Ja, veicot klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, tiek konstatēts, ka ir vajadzīgi koriģējoši pasākumi, ražotājs tos īsteno
  un informē attiecīgās dalībvalstis
  . |
| --- | --- |

4.

Pēc laišanas tirgū veiktās klīniskās pēckontroles izvērtējuma ziņojumā iekļautos secinājumus
  un attiecīgā gadījumā 3. punktā minēto trešās puses vai ārēju ekspertu veikto šā ziņojuma pārskatu
  ņem vērā šā pielikuma A daļas 49. panta minētajā klīniskajā izvērtēšanā un I pielikuma 2. iedaļā minētajā riska pārvaldībā. Ja, veicot klīnisko pēckontroli pēc laišanas tirgū, tiek konstatēts, ka ir vajadzīgi koriģējoši pasākumi, ražotājs tos īsteno
  un informē attiecīgās dalībvalstis
  .

Grozījums Nr. 334

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I daļa – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma vajadzība un tas pamatots, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, ko 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā. | Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma vajadzība un tas pamatots, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, ko 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā.
  Atbilstību iepriekšminētajiem principiem apstiprina pēc attiecīgās ētikas komitejas veiktas pārbaudes. Sīki izstrādāti prasību regulējumi attiecībā uz pētāmo personu iesaistīšanu klīniskajos pētījumos ir dalībvalstu atbildība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma vajadzība un tas pamatots, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, ko 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā.

Ikvienu klīniskā pētījuma posmu, sākot no brīža, kad apzināta pētījuma vajadzība un tas pamatots, līdz rezultātu publicēšanai, īsteno atbilstoši atzītiem ētikas principiem, piemēram, tiem, kas noteikti Pasaules Medicīnas asociācijas Helsinku deklarācijā par ētiskajiem principiem medicīniskajos pētījumos, kas tiek veikti ar cilvēkiem, ko 1964. gadā pieņēmusi 18. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Helsinkos, Somijā un kurā jaunākos grozījumus 2008. gadā izdarījusi 59. Pasaules Medicīnas asociācijas Ģenerālā asambleja Seulā, Korejā.
  Atbilstību iepriekšminētajiem principiem apstiprina pēc attiecīgās ētikas komitejas veiktas pārbaudes. Sīki izstrādāti prasību regulējumi attiecībā uz pētāmo personu iesaistīšanu klīniskajos pētījumos ir dalībvalstu atbildība.

Grozījums Nr. 335

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I daļa – 2. sadaļa – 2.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1. | Klīniskos pētījumus veic saskaņā ar atbilstīgu pētījumu plānu, kas atspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas un ir formulēts tā, lai varētu apstiprināt vai atspēkot ražotāja pretenzijas attiecībā uz ierīci, kā arī 50. panta 1. punktā minētos ar drošumu, veiktspēju un ieguvumu/risku saistītos aspektus; šie pētījumi iekļauj pietiekami daudz novērojumu, lai secinājumiem nodrošinātu zinātnisku vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.1.

Klīniskos pētījumus veic saskaņā ar atbilstīgu pētījumu plānu, kas atspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas un ir formulēts tā, lai varētu apstiprināt vai atspēkot ražotāja pretenzijas attiecībā uz ierīci, kā arī 50. panta 1. punktā minētos ar drošumu, veiktspēju un ieguvumu/risku saistītos aspektus; šie pētījumi iekļauj pietiekami daudz novērojumu, lai secinājumiem nodrošinātu zinātnisku vērtību.

| 2.1. | Klīniskos pētījumus veic saskaņā ar atbilstīgu pētījumu plānu, kas atspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas un ir formulēts tā, lai varētu apstiprināt vai atspēkot
  ierīces tehnisko veiktspēju, ierīces klīnisko drošumu un efektivitāti, lietojot to iedzīvotāju mērķa grupai paredzētajā nolūkā un saskaņā ar lietotāja pamācību, un
  ražotāja pretenzijas attiecībā uz ierīci, kā arī 50. panta 1. punktā minētos ar drošumu, veiktspēju un ieguvumu/risku saistītos aspektus; šie pētījumi iekļauj pietiekami daudz novērojumu, lai secinājumiem nodrošinātu zinātnisku vērtību. |
| --- | --- |

2.1.

Klīniskos pētījumus veic saskaņā ar atbilstīgu pētījumu plānu, kas atspoguļo jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas un ir formulēts tā, lai varētu apstiprināt vai atspēkot
  ierīces tehnisko veiktspēju, ierīces klīnisko drošumu un efektivitāti, lietojot to iedzīvotāju mērķa grupai paredzētajā nolūkā un saskaņā ar lietotāja pamācību, un
  ražotāja pretenzijas attiecībā uz ierīci, kā arī 50. panta 1. punktā minētos ar drošumu, veiktspēju un ieguvumu/risku saistītos aspektus; šie pētījumi iekļauj pietiekami daudz novērojumu, lai secinājumiem nodrošinātu zinātnisku vērtību.

Grozījums Nr. 336

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I daļa – 2. sadaļa – 2.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.3. | Klīniskos pētījumus veic apstākļos, kas ir līdzīgi parastiem ierīces lietošanas apstākļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.3.

Klīniskos pētījumus veic apstākļos, kas ir līdzīgi parastiem ierīces lietošanas apstākļiem.

| 2.3. | Klīniskos pētījumus veic apstākļos, kas ir līdzīgi parastiem ierīces lietošanas apstākļiem
  iedzīvotāju mērķa grupai paredzētajā nolūkā
  . |
| --- | --- |

2.3.

Klīniskos pētījumus veic apstākļos, kas ir līdzīgi parastiem ierīces lietošanas apstākļiem
  iedzīvotāju mērķa grupai paredzētajā nolūkā
  .

Grozījums Nr. 337

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I daļa – 2. sadaļa – 2.7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.7. | Klīniskā pētījuma ziņojumā, ko paraksta ārsts vai cita atbildīgā pilnvarotā persona,
  rūpīgi izvērtē
  visus klīniskā pētījuma laikā iegūtos datus, tostarp negatīvus konstatējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.7.

Klīniskā pētījuma ziņojumā, ko paraksta ārsts vai cita atbildīgā pilnvarotā persona,
  rūpīgi izvērtē
  visus klīniskā pētījuma laikā iegūtos datus, tostarp negatīvus konstatējumus.

| 2.7. | Klīniskā pētījuma ziņojumā, ko paraksta ārsts vai cita atbildīgā pilnvarotā persona,
  iekļauj
  visus klīniskā pētījuma laikā iegūtos
  klīniskos
  datus, tostarp negatīvus konstatējumus
  , un veic šādu datu rūpīgu izvērtējumu
  . |
| --- | --- |

2.7.

Klīniskā pētījuma ziņojumā, ko paraksta ārsts vai cita atbildīgā pilnvarotā persona,
  iekļauj
  visus klīniskā pētījuma laikā iegūtos
  klīniskos
  datus, tostarp negatīvus konstatējumus
  , un veic šādu datu rūpīgu izvērtējumu
  .

Grozījums Nr. 338

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I.a daļa (jauna) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1. | Rīcībnespējīgi subjekti |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

Ja rīcībnespējīgi subjekti pirms rīcībnespējas iestāšanās nav devuši informētu piekrišanu vai nav atteikušies tādu dot, klīniskos pētījumus var veikt tikai tad, ja papildus vispārējiem nosacījumiem ir izpildīts arī ikviens no šādiem nosacījumiem:

| — | no juridiskā pārstāvja ir iegūta informēta piekrišana; piekrišana izsaka prezumēto pētāmās personas gribu, un to var atsaukt jebkurā brīdī bez jebkādām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz pētāmo personu; |
| --- | --- |

—

no juridiskā pārstāvja ir iegūta informēta piekrišana; piekrišana izsaka prezumēto pētāmās personas gribu, un to var atsaukt jebkurā brīdī bez jebkādām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz pētāmo personu;

| — | rīcībnespējīgā pētāmā persona ir saņēmusi savai spriestspējai pietiekamu informāciju par izmēģinājumu, riskiem un ieguvumiem no pētnieka vai tā pārstāvja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

rīcībnespējīgā pētāmā persona ir saņēmusi savai spriestspējai pietiekamu informāciju par izmēģinājumu, riskiem un ieguvumiem no pētnieka vai tā pārstāvja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| — | pētnieks ievēro tādas rīcībnespējīgas pētāmās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, jebkurā brīdī skaidri izteiktu gribu atteikties piedalīties klīniskā izmēģinājumā vai izstāties no tā, neminot iemeslu un pētāmajai personai vai tās juridiskajam pārstāvim par to nenesot atbildību un neciešot nekādu kaitējumu; |
| --- | --- |

—

pētnieks ievēro tādas rīcībnespējīgas pētāmās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, jebkurā brīdī skaidri izteiktu gribu atteikties piedalīties klīniskā izmēģinājumā vai izstāties no tā, neminot iemeslu un pētāmajai personai vai tās juridiskajam pārstāvim par to nenesot atbildību un neciešot nekādu kaitējumu;

| — | izņemot kompensāciju par dalību klīniskajā izmēģinājumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi; |
| --- | --- |

—

izņemot kompensāciju par dalību klīniskajā izmēģinājumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi;

| — | šāda izpēte ir nepieciešama, lai apstiprinātu datus, kas iegūti klīniskajā pētījumā par personām, kuras spēj dot informētu piekrišanu, vai iegūti ar citām pētniecības metodēm; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte ir nepieciešama, lai apstiprinātu datus, kas iegūti klīniskajā pētījumā par personām, kuras spēj dot informētu piekrišanu, vai iegūti ar citām pētniecības metodēm;

| — | šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš iesaistītā persona; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš iesaistītā persona;

| — | klīniskais pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti noteikti un tiek pastāvīgi ievēroti; |
| --- | --- |

—

klīniskais pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti noteikti un tiek pastāvīgi ievēroti;

| — | pētījums ir nepieciešams, lai uzlabotu izmēģinājumā iesaistītās populācijas veselību, un to nav iespējams veikt ar rīcībspējīgām pētāmām personām; |
| --- | --- |

—

pētījums ir nepieciešams, lai uzlabotu izmēģinājumā iesaistītās populācijas veselību, un to nav iespējams veikt ar rīcībspējīgām pētāmām personām;

| — | ir pamats domāt, ka līdzdalība klīniskajā izmēģinājumā rīcībnespējīgajai pētāmajai personai dos ieguvumu, kas pārsniedz risku, vai arī radīs tikai minimālu risku; |
| --- | --- |

—

ir pamats domāt, ka līdzdalība klīniskajā izmēģinājumā rīcībnespējīgajai pētāmajai personai dos ieguvumu, kas pārsniedz risku, vai arī radīs tikai minimālu risku;

| — | ētikas komiteja ar īpašām zināšanām par attiecīgo slimību un attiecīgo pacientu grupu vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās attiecīgās slimības un attiecīgās pacientu grupas jomā ir indosējusi protokolu. |
| --- | --- |

—

ētikas komiteja ar īpašām zināšanām par attiecīgo slimību un attiecīgo pacientu grupu vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās attiecīgās slimības un attiecīgās pacientu grupas jomā ir indosējusi protokolu.

Pētījuma subjekts piedalās piekrišanas došanas procedūrā, ciktāl iespējams.

Grozījums Nr. 339

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – I.a daļa (jauna) – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2. | Nepilngadīgie |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

Klīnisko pētījumu var veikt tikai tad, ja papildus vispārējiem nosacījumiem ir izpildīts arī ikviens no šādiem nosacījumiem:

| — | no juridiskā pārstāvja vai pārstāvjiem rakstveidā ir iegūta tāda informēta piekrišana, kas izsaka prezumēto nepilngadīgās personas gribu; |
| --- | --- |

—

no juridiskā pārstāvja vai pārstāvjiem rakstveidā ir iegūta tāda informēta piekrišana, kas izsaka prezumēto nepilngadīgās personas gribu;

| — | Saņemta informēta un izteikta piekrišana no nepilngadīgā, ja nepilngadīgie var dodt piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

Saņemta informēta un izteikta piekrišana no nepilngadīgā, ja nepilngadīgie var dodt piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| — | nepilngadīgā persona no ārsta (pētnieka vai izmēģinājuma grupas locekļa), kas ir apmācīts darbam ar bērniem vai kam ir attiecīga pieredze, savam vecumam un briedumam pielāgotā veidā ir saņēmusi visu būtisko informāciju par izmēģinājumu, riskiem un ieguvumiem; |
| --- | --- |

—

nepilngadīgā persona no ārsta (pētnieka vai izmēģinājuma grupas locekļa), kas ir apmācīts darbam ar bērniem vai kam ir attiecīga pieredze, savam vecumam un briedumam pielāgotā veidā ir saņēmusi visu būtisko informāciju par izmēģinājumu, riskiem un ieguvumiem;

| — | neskarot otro ievilkumu, pētnieks pienācīgi ņem vērā nepilngadīgās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, skaidri izteiktu gribu jebkurā brīdī atteikties piedalīties klīniskā izmēģinājumā vai izstāties no tā; |
| --- | --- |

—

neskarot otro ievilkumu, pētnieks pienācīgi ņem vērā nepilngadīgās personas, kas ir spējīga veidot viedokli un izvērtēt šo informāciju, skaidri izteiktu gribu jebkurā brīdī atteikties piedalīties klīniskā izmēģinājumā vai izstāties no tā;

| — | izņemot kompensāciju par dalību klīniskajā izmēģinājumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi; |
| --- | --- |

—

izņemot kompensāciju par dalību klīniskajā izmēģinājumā, netiek sniegti nekādi stimuli vai materiāli pamudinājumi;

| — | šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš attiecīgā nepilngadīgā persona, vai arī tās raksturs nosaka, ka to iespējams veikt tikai nepilngadīgai personai; |
| --- | --- |

—

šāda izpēte tieši attiecas uz medicīnisku stāvokli, no kura cieš attiecīgā nepilngadīgā persona, vai arī tās raksturs nosaka, ka to iespējams veikt tikai nepilngadīgai personai;

| — | klīniskais pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti noteikti un tiek pastāvīgi ievēroti; |
| --- | --- |

—

klīniskais pētījums ir izplānots tā, lai līdz minimumam samazinātu sāpes, neērtības, bailes un jebkādu citu paredzamu risku, kas saistīts ar slimību un attīstības posmu, un gan riska slieksnis, gan neērtību pakāpe ir konkrēti noteikti un tiek pastāvīgi ievēroti;

| — | ir pamats uzskatīt, ka no klīniskā pētījuma varētu gūt kādu tiešu labumu izmēģinājumā iesaistītā pacientu kategorija; |
| --- | --- |

—

ir pamats uzskatīt, ka no klīniskā pētījuma varētu gūt kādu tiešu labumu izmēģinājumā iesaistītā pacientu kategorija;

| — | ir ievērotas EMA attiecīgās zinātniskās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

—

ir ievērotas EMA attiecīgās zinātniskās pamatnostādnes;

| — | pacienta intereses vienmēr ir svarīgākas par zinātnes un sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

—

pacienta intereses vienmēr ir svarīgākas par zinātnes un sabiedrības interesēm;

| — | klīniskais pētījums neatkārto citus pētījumus, kas balstās uz to pašu hipotēzi, un tiek izmantota vecumam piemērota tehnoloģija |
| --- | --- |

—

klīniskais pētījums neatkārto citus pētījumus, kas balstās uz to pašu hipotēzi, un tiek izmantota vecumam piemērota tehnoloģija

| — | ētikas komiteja ar zināšanām pediatrijā vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās pediatrijas jomā ir apstiprinājusi protokolu. |
| --- | --- |

—

ētikas komiteja ar zināšanām pediatrijā vai pēc padoma saņemšanas klīniskās, ētiskās un psiholoģiskās problēmās pediatrijas jomā ir apstiprinājusi protokolu.

Nepilngadīgā persona piekrišanas došanas procedūrā piedalās tādā veidā, kas ir pielāgots tās vecumam un briedumam. Nepilngadīgie, kas var dot piekrišanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, arī dod informētu un izteiktu priekrišanu piedalīties pētījumā.

Ja klīniskā izmēģinājuma laikā nepilngadīgā persona sasniedz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos noteikto pilngadības vecumu, pirms izmēģinājuma turpināšanas no attiecīgās personas saņem skaidri izteiktu informētu piekrišanu.

Grozījums Nr. 340

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – II daļa – 1. punkts – 1.11. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.11. | klīniskā pētījuma plāna kopsavilkums (klīniskā pētījuma mērķis(-i), pētāmo personu skaits un dzimte, kritēriji personu atlasei, personas, kas jaunākas par 18 gadiem, pētījuma projekts, piemēram, kontrolēti pētījumi un/vai pētījumi izlases veidā, plānotais klīniskā pētījuma sākuma un beigu datums); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.11.

klīniskā pētījuma plāna kopsavilkums (klīniskā pētījuma mērķis(-i), pētāmo personu skaits un dzimte, kritēriji personu atlasei, personas, kas jaunākas par 18 gadiem, pētījuma projekts, piemēram, kontrolēti pētījumi un/vai pētījumi izlases veidā, plānotais klīniskā pētījuma sākuma un beigu datums);

| 1.11. | klīniskā pētījuma plāna kopsavilkums (klīniskā pētījuma mērķis(-i), pētāmo personu skaits un dzimte, kritēriji personu atlasei, personas, kas jaunākas par 18 gadiem, pētījuma projekts, piemēram, kontrolēti pētījumi un/vai pētījumi izlases veidā, plānotais klīniskā pētījuma sākuma un beigu datums);
  Ņemot vērā, ka nejauši kontrolēti pētījumi parasti nodrošina augstāka līmeņa pierādījumu klīniskajai efektivitātei un drošumam, ir jāpamato jebkura cita plāna vai pētījuma izmantošana. Pamato arī kontroles intervences izvēli. Minētos pamatojumus iesniedz neatkarīgi eksperti, kuriem ir vajadzīgā kvalifikācija un zināšanas; |
| --- | --- |

1.11.

klīniskā pētījuma plāna kopsavilkums (klīniskā pētījuma mērķis(-i), pētāmo personu skaits un dzimte, kritēriji personu atlasei, personas, kas jaunākas par 18 gadiem, pētījuma projekts, piemēram, kontrolēti pētījumi un/vai pētījumi izlases veidā, plānotais klīniskā pētījuma sākuma un beigu datums);
  Ņemot vērā, ka nejauši kontrolēti pētījumi parasti nodrošina augstāka līmeņa pierādījumu klīniskajai efektivitātei un drošumam, ir jāpamato jebkura cita plāna vai pētījuma izmantošana. Pamato arī kontroles intervences izvēli. Minētos pamatojumus iesniedz neatkarīgi eksperti, kuriem ir vajadzīgā kvalifikācija un zināšanas;

Grozījums Nr. 343

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – II daļa – 3. sadaļa – 3.1. punkts – 3.1.3. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1.3. | Informācija par galveno pētnieku, koordinētāju pētnieku, tostarp viņu kvalifikāciju, un ziņas par pētījuma vietu(-ām). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.1.3.

Informācija par galveno pētnieku, koordinētāju pētnieku, tostarp viņu kvalifikāciju, un ziņas par pētījuma vietu(-ām).

| 3.1.3. | Informācija par galveno pētnieku, koordinētāju pētnieku, tostarp viņu kvalifikāciju, un ziņas par pētījuma vietu(-ām)
  , informācija par līgumu starp sponsoru un pētniecības iestādi, kā arī informācija par finansējumu
  . |
| --- | --- |

3.1.3.

Informācija par galveno pētnieku, koordinētāju pētnieku, tostarp viņu kvalifikāciju, un ziņas par pētījuma vietu(-ām)
  , informācija par līgumu starp sponsoru un pētniecības iestādi, kā arī informācija par finansējumu
  .

Grozījums Nr. 344

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – II daļa – 3. sadaļa – 3.1. punkts – 3.1.4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1.4. | Klīniskā pētījuma vispārējs kopsavilkums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.1.4.

Klīniskā pētījuma vispārējs kopsavilkums.

| 3.1.4. | Klīniskā pētījuma vispārējs kopsavilkums
  attiecīgās valsts valodā
  . |
| --- | --- |

3.1.4.

Klīniskā pētījuma vispārējs kopsavilkums
  attiecīgās valsts valodā
  .

Grozījums Nr. 347

Regulas priekšlikums

XIV pielikums – II daļa – 3. sadaļa – 3.15.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.15a. | Plāns pētāmo personu ārstēšanai pēc klīniskā pētījuma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.15a.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta otrā punkta otro daļu (A7-0324/2013).

(2)  
  Padomes 2010. gada 10. maija Direktīva 2010/32/ES, ar ko īsteno HOSPEEM un EPSU noslēgto Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē (OV L 134, 1.6.2010., 66. lpp.).

(3)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

(28)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.)

(29)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/27/EK, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 136, 30.4.2004., 34. lpp.).

(30)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(31)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/98/EK, ar kuru nosaka kvalitātes un drošības standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu, kā arī groza Direktīvu 2001/83/EK (OV L 33, 8.2.2003., 30. lpp.).

(42)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/35/ES par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK (OV L 179, 29.6.2013., 1. lpp.)

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/62/ES, ar ko Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, groza attiecībā uz to, kā novērst viltotu zāļu nokļūšanu legālas piegādes ķēdē (OV L 174, 1.7.2011., 74. lpp.).

(7)  
  PMA Helsinku deklarācija par ētiskajiem principiem, kādi noteikti ar cilvēkiem saistītajos medicīniskajos pētījumos, kura pieņemta 1964. gada jūnijā PMA 18. ģenerālajā asamblejā Helsinkos, Somijā, un kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2008. gada oktobrī PMA 59. ģenerālajā asamblejā Seulā, Dienvidkorejā.

http://www.wma.net/en/30publications/10policies/b3/index.html.pdf?print-media-type&footer-right=[page]/[toPage]

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 121, 1.5.2001.,34. lpp.).

(*)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 4, – 14, 16 – 22

(9)  
  Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.).

(**)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 15a, 15b, 15c, 15d, 15e, 15f

(***)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 23, 24, 25, 27

(****)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 26, 42, 44a, 45, 46, 47, 48,

(*****)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 28, 29, 29a, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 40a, 43, 43a, 43b, 43c

(******)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas pants: 41

(*******)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 49 – 60

(********)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 61 – 75

(*********)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 76 – 83

(**********)  Šī grozījuma rezultātā šīs nodaļas panti: 84, 85, 86, 87

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/474 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/474

---

P7_TA(2013)0429

Kuģu pārstrāde ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kuģu pārstrādi (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0118),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0082/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0082/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. jūlija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0132/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2);

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt Parlamentam vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt Parlamentam vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 299, 4.10.2012., 158. lpp.

(2)  Šī nostāja aizstāj 2013. gada 18. aprīlī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P7_TA(2013)0182.).

---

P7_TC1-COD(2012)0055

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1257/2013.)

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/475 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/475

---

P7_TA(2013)0430

Eiropas statistika par demogrāfiju ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 22. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku par demogrāfiju (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0903),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0518/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0518/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0050/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A7-0050/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1);

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Šī nostāja aizstāj 2013. gada 18. aprīlī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P7_TA(2013)0181.).

---

P7_TC1-COD(2011)0440

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 22. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas demogrāfijas statistiku

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1260/2013.)

---

Trešdiena, 2013. gada 23. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/476 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/476

---

P7_TA(2013)0437

Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projekts – visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 208/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) (Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) (Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2014. finanšu gada budžeta izstrādi – III iedaļa (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2014. finanšu gada budžeta izstrādi – III iedaļa (5),

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2014. finanšu gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2014. finanšu gadam (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 28. jūnijā (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 28. jūnijā (COM(2013)0450),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas koordinatoru ieteikumus attiecībā uz pilnvarojumu trialogam par 2014. gada budžetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas koordinatoru ieteikumus attiecībā uz pilnvarojumu trialogam par 2014. gada budžetu,

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 2. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2013. gada 11. septembrī (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 2. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2013. gada 11. septembrī (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2014, ko Komisija iesniedza 2013. gada 18. septembrī COM(2013)0644, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2014, ko Komisija iesniedza 2013. gada 18. septembrī COM(2013)0644,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A7-0328/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A7-0328/2013),

III iedaļa

Vispārīgs pārskats

| 1. | atgādina, ka Parlamenta prioritātes attiecībā uz 2014. gada budžetu ir ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, konkurētspēja, darbvietu radīšana un cīņa pret jauniešu bezdarbu, kā arī ES loma pasaulē; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu politikas nostādnēm, ar kurām tiek sekmēta cīņa pret jauniešu bezdarbu, veicināta pētniecība, attīstība un jauninājumi, digitalizācijas programma, konkurētspēja, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, izglītība, profesionālā apmācība, mobilitāte un ārējā palīdzība; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Parlamenta prioritātes attiecībā uz 2014. gada budžetu ir ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, konkurētspēja, darbvietu radīšana un cīņa pret jauniešu bezdarbu, kā arī ES loma pasaulē; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu politikas nostādnēm, ar kurām tiek sekmēta cīņa pret jauniešu bezdarbu, veicināta pētniecība, attīstība un jauninājumi, digitalizācijas programma, konkurētspēja, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), uzņēmējdarbība un pašnodarbinātība, izglītība, profesionālā apmācība, mobilitāte un ārējā palīdzība;

| 2. | uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai ES budžets tiktu izlietots lietderīgi un lai visiem no tā finansētajiem pasākumiem būtu nepārprotama Eiropas pievienotā vērtība; dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu pēc iespējas kopīgi pildīt uzdevumus un arvien ciešāk sadarboties; |
| --- | --- |

2.

uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai ES budžets tiktu izlietots lietderīgi un lai visiem no tā finansētajiem pasākumiem būtu nepārprotama Eiropas pievienotā vērtība; dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu pēc iespējas kopīgi pildīt uzdevumus un arvien ciešāk sadarboties;

| 3. | atgādina par savu apņēmību nodrošināt pietiekamu un reālistisku saistību un maksājumu apropriāciju apmēru, kas ļautu sākt programmu īstenošanu, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam tām paredzot pietiekamu finansējumu, un izvairīties no kavēšanās to īstenošanā, kā arī nodrošināt to, ka tiek veiksmīgi pabeigtas programmas, kuras uzsāka saskaņā ar DFS 2007.–2013. gadam; |
| --- | --- |

3.

atgādina par savu apņēmību nodrošināt pietiekamu un reālistisku saistību un maksājumu apropriāciju apmēru, kas ļautu sākt programmu īstenošanu, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam tām paredzot pietiekamu finansējumu, un izvairīties no kavēšanās to īstenošanā, kā arī nodrošināt to, ka tiek veiksmīgi pabeigtas programmas, kuras uzsāka saskaņā ar DFS 2007.–2013. gadam;

| 4. | tādēļ pauž nožēlu par Padomes lēmumu šogad atkal ieņemt ierasto nostāju, veicot budžeta projektā horizontālus samazinājumus, kuru mērķis ir 2014. gadam mākslīgi samazināt Savienības līdzekļu apjomu kopumā par EUR 240 miljoniem (–0,2 %) saistību apropriācijās un par EUR 1 061 miljoniem (–0,8 %) maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu; līdz ar to salīdzinājumā ar 2013. gada budžetu (ieskaitot budžeta grozījumus Nr. 1–5) ir ievērojami samazinājušās gan saistību apropriācijas (–6 %), gan maksājumu apropriācijas (–6,6 %); |
| --- | --- |

4.

tādēļ pauž nožēlu par Padomes lēmumu šogad atkal ieņemt ierasto nostāju, veicot budžeta projektā horizontālus samazinājumus, kuru mērķis ir 2014. gadam mākslīgi samazināt Savienības līdzekļu apjomu kopumā par EUR 240 miljoniem (–0,2 %) saistību apropriācijās un par EUR 1 061 miljoniem (–0,8 %) maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu; līdz ar to salīdzinājumā ar 2013. gada budžetu (ieskaitot budžeta grozījumus Nr. 1–5) ir ievērojami samazinājušās gan saistību apropriācijas (–6 %), gan maksājumu apropriācijas (–6,6 %);

| 5. | pauž pārsteigumu par to, ka savā nostājā Padome ne tikai nav ņēmusi vērā vienošanos par DFS, kas paredz apropriāciju prioritāru piešķiršanu programmai “Erasmus+”, “COSME” un “Apvārsnis 2020”, bet vēl vairāk samazinājusi apropriāciju apmēru dažām no šīm programmām; |
| --- | --- |

5.

pauž pārsteigumu par to, ka savā nostājā Padome ne tikai nav ņēmusi vērā vienošanos par DFS, kas paredz apropriāciju prioritāru piešķiršanu programmai “Erasmus+”, “COSME” un “Apvārsnis 2020”, bet vēl vairāk samazinājusi apropriāciju apmēru dažām no šīm programmām;

| 6. | pauž dziļu nožēlu, ka Padome ir samazinājusi saistību un maksājumu apropriācijas visās izdevumu kategorijās; atgādina, ka visvairāk skartas ir 1.a izdevumu kategorija (–0,36 % saistību apropriācijās un –3,6 % maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu), 4. izdevumu kategorija (–0,21 % saistību apropriācijās un –2,5 % maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu) un 5. izdevumu kategorija (–1,78 % saistību un maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu); norāda, ka 1.a izdevumu kategorijā un 4. izdevumu kategorijā ir programmas un iniciatīvas, kas ir svarīgas stratēģijas “Eiropa 2020” un ES ārpolitikas mērķu īstenošanai, un ka šie vispārējie samazinājumi ietekmēs Parlamentam prioritāri svarīgas iniciatīvas abās šajās jomās; |
| --- | --- |

6.

pauž dziļu nožēlu, ka Padome ir samazinājusi saistību un maksājumu apropriācijas visās izdevumu kategorijās; atgādina, ka visvairāk skartas ir 1.a izdevumu kategorija (–0,36 % saistību apropriācijās un –3,6 % maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu), 4. izdevumu kategorija (–0,21 % saistību apropriācijās un –2,5 % maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu) un 5. izdevumu kategorija (–1,78 % saistību un maksājumu apropriācijās, salīdzinot ar budžeta projektu); norāda, ka 1.a izdevumu kategorijā un 4. izdevumu kategorijā ir programmas un iniciatīvas, kas ir svarīgas stratēģijas “Eiropa 2020” un ES ārpolitikas mērķu īstenošanai, un ka šie vispārējie samazinājumi ietekmēs Parlamentam prioritāri svarīgas iniciatīvas abās šajās jomās;

| 7. | uzsver to, ka šie samazinājumi ir tiešā pretrunā ar politisko vienošanos par DFS attiecībā uz apropriāciju prioritāru piešķiršanu, un netiek ņemtas vērā Parlamenta prioritātes, kas bija minētas tā rezolūcijā par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2014. gada budžeta izstrādi un ieteikumos attiecībā uz pilnvarojumu trialogam par 2014. gada budžeta projektu; |
| --- | --- |

7.

uzsver to, ka šie samazinājumi ir tiešā pretrunā ar politisko vienošanos par DFS attiecībā uz apropriāciju prioritāru piešķiršanu, un netiek ņemtas vērā Parlamenta prioritātes, kas bija minētas tā rezolūcijā par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2014. gada budžeta izstrādi un ieteikumos attiecībā uz pilnvarojumu trialogam par 2014. gada budžeta projektu;

| 8. | noraida Padomes argumentu, ka ierosinātie samazinājumi attiecas uz programmām, kuras netiek īstenotas pilnā apmērā vai kuru īstenošanā gūti vāji rezultāti, jo Padomes veiktie saistību apropriāciju samazinājumi galvenokārt skar to jaunās paaudzes daudzgadu programmu īstenošanas spējas, kuras vēl nav uzsāktas; turklāt Padomes veiktie maksājumu apropriāciju samazinājumi ietekmē galvenokārt to programmu pabeigšanu, kuru īstenošanas līmenis ne tikai ir labs, bet pat pārsniedz plānoto (piemēram, 1.a izdevumu kategorijā iekļautā Pētniecības un inovācijas pamatprogramma, programmas “Galileo”, “Muita” un “Fiscalis” un 1.b izdevumu kategorijā iekļautais ESF, ERAF un Kohēzijas fonds); īpaši uzsver, ka ar šādiem maksājumu apropriāciju samazinājumiem pilnībā tiek ignorēts Savienības politikas virzienu un jo sevišķi kohēzijas politikas daudzgadu raksturs; uzsver, ka 52 % no 2014. gada budžeta projektā pieprasītajām maksājumu apropriācijām ir paredzētas to programmu pabeigšanai, kuras uzsāka saskaņā ar DFS 2007.–2013. gadam; |
| --- | --- |

8.

noraida Padomes argumentu, ka ierosinātie samazinājumi attiecas uz programmām, kuras netiek īstenotas pilnā apmērā vai kuru īstenošanā gūti vāji rezultāti, jo Padomes veiktie saistību apropriāciju samazinājumi galvenokārt skar to jaunās paaudzes daudzgadu programmu īstenošanas spējas, kuras vēl nav uzsāktas; turklāt Padomes veiktie maksājumu apropriāciju samazinājumi ietekmē galvenokārt to programmu pabeigšanu, kuru īstenošanas līmenis ne tikai ir labs, bet pat pārsniedz plānoto (piemēram, 1.a izdevumu kategorijā iekļautā Pētniecības un inovācijas pamatprogramma, programmas “Galileo”, “Muita” un “Fiscalis” un 1.b izdevumu kategorijā iekļautais ESF, ERAF un Kohēzijas fonds); īpaši uzsver, ka ar šādiem maksājumu apropriāciju samazinājumiem pilnībā tiek ignorēts Savienības politikas virzienu un jo sevišķi kohēzijas politikas daudzgadu raksturs; uzsver, ka 52 % no 2014. gada budžeta projektā pieprasītajām maksājumu apropriācijām ir paredzētas to programmu pabeigšanai, kuras uzsāka saskaņā ar DFS 2007.–2013. gadam;

| 9. | pauž nožēlu par Padomes ierosinātajiem patvaļīgajiem samazinājumiem attiecībā uz administratīvajām un atbalsta pozīcijām svarīgāko ES programmu finansēšanai; uzskata, ka šie samazinājumi negatīvi ietekmētu jaunu programmu veiksmīgu uzsākšanu, jo nepietiekamas administratīvās spējas rada nopietnu risku, ka ES politikas virzienu īstenošana var tikt aizkavēta; pauž nožēlu par dalībvalstu tieksmi vairāk rūpēties par mazsvarīgiem un aplamiem īstermiņa ietaupījumiem, nevis censties panākt ilgtermiņa rezultātus; tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās administratīvajās un atbalsta pozīcijās, kuras samazinājusi Padome; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par Padomes ierosinātajiem patvaļīgajiem samazinājumiem attiecībā uz administratīvajām un atbalsta pozīcijām svarīgāko ES programmu finansēšanai; uzskata, ka šie samazinājumi negatīvi ietekmētu jaunu programmu veiksmīgu uzsākšanu, jo nepietiekamas administratīvās spējas rada nopietnu risku, ka ES politikas virzienu īstenošana var tikt aizkavēta; pauž nožēlu par dalībvalstu tieksmi vairāk rūpēties par mazsvarīgiem un aplamiem īstermiņa ietaupījumiem, nevis censties panākt ilgtermiņa rezultātus; tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās administratīvajās un atbalsta pozīcijās, kuras samazinājusi Padome;

| 10. | ņem vērā projektu Padomes paziņojumam par maksājumiem, ko Padome pieņēma saistībā ar savu nostāju attiecībā uz 2014. gada budžeta projektu; tomēr pauž pārliecību, ka šis dokuments nevar tikt uzskatīts par pienācīgu politisku garantiju pietiekama un atbilstoša maksājumu līmeņa nodrošināšanai 2014. gadā, ja vien to būtiski neuzlabo; pauž apņēmību nodrošināt nepieciešamos līdzekļus un mainīt pēdējo gadu tendenci, proti, to, ka gada beigās ievērojami pieaug nenokārtoto maksājumu apjoms; tādēļ aicina Padomi vienoties par kopīgu politisku apņemšanos izmantot visus pieejamos līdzekļus saskaņā ar Regulu, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, tostarp iespēju izmantot rezerves neparedzētiem izdevumiem un/vai pārskatīt maksājumu maksimālo apjomu, lai neapdraudētu jaunās programmas un vienlaikus samazinātu nenokārtoto maksājumu apjomu gada beigās; |
| --- | --- |

10.

ņem vērā projektu Padomes paziņojumam par maksājumiem, ko Padome pieņēma saistībā ar savu nostāju attiecībā uz 2014. gada budžeta projektu; tomēr pauž pārliecību, ka šis dokuments nevar tikt uzskatīts par pienācīgu politisku garantiju pietiekama un atbilstoša maksājumu līmeņa nodrošināšanai 2014. gadā, ja vien to būtiski neuzlabo; pauž apņēmību nodrošināt nepieciešamos līdzekļus un mainīt pēdējo gadu tendenci, proti, to, ka gada beigās ievērojami pieaug nenokārtoto maksājumu apjoms; tādēļ aicina Padomi vienoties par kopīgu politisku apņemšanos izmantot visus pieejamos līdzekļus saskaņā ar Regulu, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, tostarp iespēju izmantot rezerves neparedzētiem izdevumiem un/vai pārskatīt maksājumu maksimālo apjomu, lai neapdraudētu jaunās programmas un vienlaikus samazinātu nenokārtoto maksājumu apjomu gada beigās;

| 11. | atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu paziņojumu par to, ka būtu jārod labāks līdzsvars starp saistībām un maksājumiem, lai izvairītos no situācijas, kurā Savienība nespēj pildīt savas juridiskās saistības; pauž apmierinājumu, ka vairākas delegācijas Padomē ir sākušas aktualizēt tos pašus jautājumus, ko Parlaments vairākkārt izvirzījis aizvadīto gadu budžeta procedūrās; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu paziņojumu par to, ka būtu jārod labāks līdzsvars starp saistībām un maksājumiem, lai izvairītos no situācijas, kurā Savienība nespēj pildīt savas juridiskās saistības; pauž apmierinājumu, ka vairākas delegācijas Padomē ir sākušas aktualizēt tos pašus jautājumus, ko Parlaments vairākkārt izvirzījis aizvadīto gadu budžeta procedūrās;

| 12. | uzskata, ka Padomes lēmums samazināt saistību un maksājumu apropriācijas ir nepieņemams; atgādina, ka saistības atspoguļo Savienības politiskās prioritātes un tās būtu jānosaka ilgtermiņa perspektīvā, ņemot vērā laiku, kad ekonomiskā lejupslīde varētu būt beigusies; tādēļ uzskata, ka kopumā saistību apmērs būtu jāatjauno budžeta projektā noteiktajā līmenī; tomēr plāno palielināt saistību apropriācijas nedaudz virs budžeta projektā noteiktā apmēra atsevišķām budžeta pozīcijām, kas saistītas ar programmām, kuras sniedz tiešus ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, un palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos prioritāros mērķus, jo tie ir būtiski svarīgi Savienības izaugsmei un konkurētspējai, kā arī tām budžeta pozīcijām, kas saistītas ar Eiropas vērtību izplatīšanu un solidaritāti ārpus Savienības robežām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Padomes lēmums samazināt saistību un maksājumu apropriācijas ir nepieņemams; atgādina, ka saistības atspoguļo Savienības politiskās prioritātes un tās būtu jānosaka ilgtermiņa perspektīvā, ņemot vērā laiku, kad ekonomiskā lejupslīde varētu būt beigusies; tādēļ uzskata, ka kopumā saistību apmērs būtu jāatjauno budžeta projektā noteiktajā līmenī; tomēr plāno palielināt saistību apropriācijas nedaudz virs budžeta projektā noteiktā apmēra atsevišķām budžeta pozīcijām, kas saistītas ar programmām, kuras sniedz tiešus ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, un palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos prioritāros mērķus, jo tie ir būtiski svarīgi Savienības izaugsmei un konkurētspējai, kā arī tām budžeta pozīcijām, kas saistītas ar Eiropas vērtību izplatīšanu un solidaritāti ārpus Savienības robežām;

| 13. | tādēļ apropriāciju kopējo līmeni 2014. gadam nosaka EUR 142 625 miljonu un EUR 136 077 miljonu apmērā attiecīgi saistību un maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

13.

tādēļ apropriāciju kopējo līmeni 2014. gadam nosaka EUR 142 625 miljonu un EUR 136 077 miljonu apmērā attiecīgi saistību un maksājumu apropriācijās;

| 14. | tādēļ prasa saistību apropriācijās izmantot elastības instrumentu EUR 274,2 miljonu apmērā; uzskata, ka 1.b izdevumu kategorijā elastības instruments stiprinātu Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu, kamēr likumdevējas iestādes panāk galīgo vienošanās par juridisko pamatu, kam saistībā ar DFS jāatspoguļo 2013. gada 27. jūnijā panāktā politiskā vienošanās attiecībā uz kopējiem piešķīrumiem šim fondam, kā arī no struktūrfondiem piešķirtu papildu palīdzību Kiprai, kā valstu un valdību vadītāji par to vienojās 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmē; uzskata, ka 4. izdevumu kategorijā no elastības instrumenta varētu sniegt turpmāku atbalstu humānajai palīdzībai Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

14.

tādēļ prasa saistību apropriācijās izmantot elastības instrumentu EUR 274,2 miljonu apmērā; uzskata, ka 1.b izdevumu kategorijā elastības instruments stiprinātu Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu, kamēr likumdevējas iestādes panāk galīgo vienošanās par juridisko pamatu, kam saistībā ar DFS jāatspoguļo 2013. gada 27. jūnijā panāktā politiskā vienošanās attiecībā uz kopējiem piešķīrumiem šim fondam, kā arī no struktūrfondiem piešķirtu papildu palīdzību Kiprai, kā valstu un valdību vadītāji par to vienojās 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmē; uzskata, ka 4. izdevumu kategorijā no elastības instrumenta varētu sniegt turpmāku atbalstu humānajai palīdzībai Tuvajos Austrumos;

| 15. | ikgadējā budžeta procedūrā plāno uzsākt nopietnas diskusijas par ieņēmumu daļu, jo tā ir Savienības budžeta neatņemama sastāvdaļa un nebūtu jānošķir no izdevumu daļas; šajā sakarībā apšauba to, cik pamatoti ir ļaut dalībvalstīm kā administratīvās izmaksas paturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem, un prasa rūpīgāk izvērtēt šo līdzekļu izlietojumu; prasa noteikt reālistiskāku prognozi attiecībā uz gaidāmajiem ieņēmumiem no soda maksām, ko Komisija iekasē no uzņēmumiem par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem konkurences jomā, un prasa turpināt apspriešanos par budžeta pārpalikuma prognozēšanu, lai izvairītos no sarežģītas procedūras, kura citiem nav saprotama un kuras piemērošana pašlaik izpaužas kā šīs summas atdošana dalībvalstīm, attiecīgi samazinot to NKI iemaksas; |
| --- | --- |

15.

ikgadējā budžeta procedūrā plāno uzsākt nopietnas diskusijas par ieņēmumu daļu, jo tā ir Savienības budžeta neatņemama sastāvdaļa un nebūtu jānošķir no izdevumu daļas; šajā sakarībā apšauba to, cik pamatoti ir ļaut dalībvalstīm kā administratīvās izmaksas paturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem, un prasa rūpīgāk izvērtēt šo līdzekļu izlietojumu; prasa noteikt reālistiskāku prognozi attiecībā uz gaidāmajiem ieņēmumiem no soda maksām, ko Komisija iekasē no uzņēmumiem par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem konkurences jomā, un prasa turpināt apspriešanos par budžeta pārpalikuma prognozēšanu, lai izvairītos no sarežģītas procedūras, kura citiem nav saprotama un kuras piemērošana pašlaik izpaužas kā šīs summas atdošana dalībvalstīm, attiecīgi samazinot to NKI iemaksas;

Maksājumu apropriācijas

| 16. | pauž nožēlu par to, ka Padome ir samazinājusi maksājumu apmēru, kā rezultātā ir EUR 9,5 miljardu (9 500 miljonu) (-6,6 %) samazinājums salīdzinājumā ar 2013. gadam pieņemto budžetu (ieskaitot budžeta grozījumus Nr. 1–5); atkārtoti norāda – lai gan DFS 2014.–2020. gadam iekļautais finansējums ir mazāks un ir absolūti nepieciešams ievērot iepriekšējās saistības, Padome turpina akli sekot savai ierastajai stratēģijai un mākslīgi samazināt maksājumu apropriāciju līmeni, neņemot vērā reālās vajadzības un ar dalītas pārvaldības palīdzību relatīvi ietaupot izdevumus, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis it kā saņem atpakaļ daļu no iemaksām; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka Padome ir samazinājusi maksājumu apmēru, kā rezultātā ir EUR 9,5 miljardu (9 500 miljonu) (-6,6 %) samazinājums salīdzinājumā ar 2013. gadam pieņemto budžetu (ieskaitot budžeta grozījumus Nr. 1–5); atkārtoti norāda – lai gan DFS 2014.–2020. gadam iekļautais finansējums ir mazāks un ir absolūti nepieciešams ievērot iepriekšējās saistības, Padome turpina akli sekot savai ierastajai stratēģijai un mākslīgi samazināt maksājumu apropriāciju līmeni, neņemot vērā reālās vajadzības un ar dalītas pārvaldības palīdzību relatīvi ietaupot izdevumus, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis it kā saņem atpakaļ daļu no iemaksām;

| 17. | norāda – tas notiek, neraugoties uz nopietno situāciju saistībā ar maksājumiem jau 2013. gadā, kad budžeta izpilde septembra sākumā par EUR 9 miljardiem un EUR 18 miljardiem pārsniedza tos pašus rādītājus attiecīgi 2012. un 2011. gadā tajā pašā laika posmā; uzsver, ka šāda laba un aizvien pieaugoša līdzekļu apguves spēja norāda, ka Savienības programmas faktiski tiek veiksmīgi īstenotas praksē; pauž apņēmību nodrošināt to, lai mākslīgi ierobežojumi attiecībā uz budžetā iekļautajiem maksājumiem nekavētu pildīt saistības, par kurām iepriekš ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

17.

norāda – tas notiek, neraugoties uz nopietno situāciju saistībā ar maksājumiem jau 2013. gadā, kad budžeta izpilde septembra sākumā par EUR 9 miljardiem un EUR 18 miljardiem pārsniedza tos pašus rādītājus attiecīgi 2012. un 2011. gadā tajā pašā laika posmā; uzsver, ka šāda laba un aizvien pieaugoša līdzekļu apguves spēja norāda, ka Savienības programmas faktiski tiek veiksmīgi īstenotas praksē; pauž apņēmību nodrošināt to, lai mākslīgi ierobežojumi attiecībā uz budžetā iekļautajiem maksājumiem nekavētu pildīt saistības, par kurām iepriekš ir panākta vienošanās;

| 18. | uzskata, ka – jo īpaši šogad – aplama ir Padomes nostāja, proti, paredzēt mākslīgu rezervi EUR 1 miljarda apjomā zem 2014. gadam paredzētā maksājumu maksimālā apjoma, un to nevar attaisnot, jo īpaši ņemot vērā paredzamo to nenokārtoto maksājumu apjomu 2013. gada beigās, kurus nāksies pārnest uz nākamo gadu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka – jo īpaši šogad – aplama ir Padomes nostāja, proti, paredzēt mākslīgu rezervi EUR 1 miljarda apjomā zem 2014. gadam paredzētā maksājumu maksimālā apjoma, un to nevar attaisnot, jo īpaši ņemot vērā paredzamo to nenokārtoto maksājumu apjomu 2013. gada beigās, kurus nāksies pārnest uz nākamo gadu;

| 19. | uzsver to, ka Padomes nostājā nav ņemts vērā dramatiski nepietiekamais maksājumu apropriāciju līmenis, jo īpaši kohēzijas politikas jomā, norāda, ka pašu dalībvalstu sniegtās jaunākās prognozes (2013. gada septembris) par līdz 2013. gada beigām iesniedzamajiem maksājumu pieprasījumiem, ko pārbaudījusi un koriģējusi Komisija, liecina, ka 2013. gada beigās paredzama aptuveni EUR 20 miljardu pārnešana, turklāt pat tad, ja pilnībā būs pieņemta budžeta grozījuma Nr. 2/2013 otrā daļa (budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts); atgādina, ka no 2013. gada pārnesti derīgi maksājumu pieprasījumi būs jāatvelk no 2014. gadam pieejamā maksājumu apropriāciju apjoma, to attiecīgi samazinot; uzsver, ka tas ārkārtīgi saspīlēs stāvokli attiecībā uz 2014. gada budžetu, arī tādēļ, ka jāņem vērā nepieredzēti augstais nenokārtoto maksājumu pieprasījumu apjoms un kopumā lielais nesamaksāto saistību līmenis; |
| --- | --- |

19.

uzsver to, ka Padomes nostājā nav ņemts vērā dramatiski nepietiekamais maksājumu apropriāciju līmenis, jo īpaši kohēzijas politikas jomā, norāda, ka pašu dalībvalstu sniegtās jaunākās prognozes (2013. gada septembris) par līdz 2013. gada beigām iesniedzamajiem maksājumu pieprasījumiem, ko pārbaudījusi un koriģējusi Komisija, liecina, ka 2013. gada beigās paredzama aptuveni EUR 20 miljardu pārnešana, turklāt pat tad, ja pilnībā būs pieņemta budžeta grozījuma Nr. 2/2013 otrā daļa (budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts); atgādina, ka no 2013. gada pārnesti derīgi maksājumu pieprasījumi būs jāatvelk no 2014. gadam pieejamā maksājumu apropriāciju apjoma, to attiecīgi samazinot; uzsver, ka tas ārkārtīgi saspīlēs stāvokli attiecībā uz 2014. gada budžetu, arī tādēļ, ka jāņem vērā nepieredzēti augstais nenokārtoto maksājumu pieprasījumu apjoms un kopumā lielais nesamaksāto saistību līmenis;

| 20. | pauž izbrīnu par to, ka daži Padomes ierosinājumi attiecībā uz budžeta samazināšanu skar programmas “Apvārsnis 2020” un “COSME”, kā arī ESF programmas, kas formāli un pēc būtības ir tiešā pretrunā gan ar neseno politisko vienošanos par DFS 2014.–2020. gadam attiecībā uz apropriāciju prioritāru piešķiršanu šīm programmām 2014. un 2015. gadā, gan iestāžu apņemšanos visaugstākajā līmenī cīnīties pret jauniešu bezdarbu; turklāt atgādina, ka daļa no Padomes ierosinātā samazinājuma skar budžeta pozīcijas, kas tika pastiprinātas saistībā ar vienošanos par budžeta grozījuma Nr. 2/2013 pirmo daļu; |
| --- | --- |

20.

pauž izbrīnu par to, ka daži Padomes ierosinājumi attiecībā uz budžeta samazināšanu skar programmas “Apvārsnis 2020” un “COSME”, kā arī ESF programmas, kas formāli un pēc būtības ir tiešā pretrunā gan ar neseno politisko vienošanos par DFS 2014.–2020. gadam attiecībā uz apropriāciju prioritāru piešķiršanu šīm programmām 2014. un 2015. gadā, gan iestāžu apņemšanos visaugstākajā līmenī cīnīties pret jauniešu bezdarbu; turklāt atgādina, ka daļa no Padomes ierosinātā samazinājuma skar budžeta pozīcijas, kas tika pastiprinātas saistībā ar vienošanos par budžeta grozījuma Nr. 2/2013 pirmo daļu;

| 21. | tādēļ stingri iebilst pret Padomes pieeju maksājumu apropriācijām un groza tās nostāju šajā jautājumā, lai nodrošinātu, ka 2014. gada maksimālā apjoma samazināšana salīdzinājumā ar 2013. gadu negatīvi neietekmē ne to programmu pienācīgu īstenošanu un pabeigšanu, kuras ir iekļautas DFS 2007.–2013. gadam, paturot prātā to, ka Komisijas priekšlikumā 52 % maksājumu apropriāciju ir paredzētas nesamaksāto saistību segšanai, ne arī jaunu programmu sākšanu; |
| --- | --- |

21.

tādēļ stingri iebilst pret Padomes pieeju maksājumu apropriācijām un groza tās nostāju šajā jautājumā, lai nodrošinātu, ka 2014. gada maksimālā apjoma samazināšana salīdzinājumā ar 2013. gadu negatīvi neietekmē ne to programmu pienācīgu īstenošanu un pabeigšanu, kuras ir iekļautas DFS 2007.–2013. gadam, paturot prātā to, ka Komisijas priekšlikumā 52 % maksājumu apropriāciju ir paredzētas nesamaksāto saistību segšanai, ne arī jaunu programmu sākšanu;

| 22. | nolemj lielākajā daļā budžeta pozīciju, kurām Padome ir ierosinājusi finansējuma samazinājumu, atjaunot budžeta projektā paredzēto maksājumu apropriāciju apmēru; norāda – lai gan dažās budžeta pozīcijās maksājumu apropriācijas ir palielinātas, bet citās – ievērojami samazinātas, maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms neļauj pienācīgi finansēt Parlamenta noteiktās prioritātes; tādēļ izvērtējot visas iespējas attiecībā uz maksājumu apropriāciju pārdali, ierosina maksājumu apropriācijām EUR 211 miljonu apmērā izmantot elastības instrumentu, lai finansētu humāno palīdzību; |
| --- | --- |

22.

nolemj lielākajā daļā budžeta pozīciju, kurām Padome ir ierosinājusi finansējuma samazinājumu, atjaunot budžeta projektā paredzēto maksājumu apropriāciju apmēru; norāda – lai gan dažās budžeta pozīcijās maksājumu apropriācijas ir palielinātas, bet citās – ievērojami samazinātas, maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms neļauj pienācīgi finansēt Parlamenta noteiktās prioritātes; tādēļ izvērtējot visas iespējas attiecībā uz maksājumu apropriāciju pārdali, ierosina maksājumu apropriācijām EUR 211 miljonu apmērā izmantot elastības instrumentu, lai finansētu humāno palīdzību;

| 23. | cer, ka 2013. gada 26. septembrī paredzētā iestāžu sanāksme par maksājumiem palīdzēs Parlamentam un Padomei vienoties par šo kopīgo politisko apņemšanos un rast kopēju nostāju budžeta saskaņošanas procesā, neuzsākot nevajadzīgas diskusijas par Komisijas sniegto datu apjomu un kvalitāti, un tādējādi radot iespēju risināt visus ar neveiktiem maksājumiem saistītos jautājumus 2014. gada budžeta izpildes gaitā; |
| --- | --- |

23.

cer, ka 2013. gada 26. septembrī paredzētā iestāžu sanāksme par maksājumiem palīdzēs Parlamentam un Padomei vienoties par šo kopīgo politisko apņemšanos un rast kopēju nostāju budžeta saskaņošanas procesā, neuzsākot nevajadzīgas diskusijas par Komisijas sniegto datu apjomu un kvalitāti, un tādējādi radot iespēju risināt visus ar neveiktiem maksājumiem saistītos jautājumus 2014. gada budžeta izpildes gaitā;

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu (budžeta grozījuma Nr. 2/2013 otrā daļa), kurā paredzēti papildu EUR 3,9 miljardi, lai segtu maksājumus, kurus bija jāveic 2013. gadā, un kas ir viens no nosacījumiem, lai varētu balsot par DFS regulu; aicina to ātri un pilnībā pieņemt Padomē; atkārtoti pauž 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā par politisko vienošanos attiecībā uz DFS izklāstīto nostāju, proti, ka Parlaments nedos savu piekrišanu DFS regulai vai nepieņems 2014. gada budžetu, kamēr Padome nepieņems budžeta grozījumu Nr. 8/2013, kas attiecas uz budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projekta otro daļu; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu (budžeta grozījuma Nr. 2/2013 otrā daļa), kurā paredzēti papildu EUR 3,9 miljardi, lai segtu maksājumus, kurus bija jāveic 2013. gadā, un kas ir viens no nosacījumiem, lai varētu balsot par DFS regulu; aicina to ātri un pilnībā pieņemt Padomē; atkārtoti pauž 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā par politisko vienošanos attiecībā uz DFS izklāstīto nostāju, proti, ka Parlaments nedos savu piekrišanu DFS regulai vai nepieņems 2014. gada budžetu, kamēr Padome nepieņems budžeta grozījumu Nr. 8/2013, kas attiecas uz budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projekta otro daļu;

1.a izdevumu kategorija

| 25. | atkārtoti norāda, ka, izņemot finansējumu liela mēroga infrastruktūras projektiem, salīdzinājumā ar pagājušo gadu budžeta projektā jau bija paredzēts, ka 1.a izdevumu kategorijā apropriāciju apmērs būs par EUR 1,1 miljardu mazāks; pauž nožēlu par to, ka papildus tam un neņemot vērā visu neseno valstu un valdību vadītāju pausto politisko apņemšanos attiecībā uz mērķu sasniegšanu jomās, uz kurām attiecas šī izdevumu kategorija, Padome nolēma samazināt apropriāciju apmēru 1.a izdevumu kategorijā par vēl EUR 60 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti norāda, ka, izņemot finansējumu liela mēroga infrastruktūras projektiem, salīdzinājumā ar pagājušo gadu budžeta projektā jau bija paredzēts, ka 1.a izdevumu kategorijā apropriāciju apmērs būs par EUR 1,1 miljardu mazāks; pauž nožēlu par to, ka papildus tam un neņemot vērā visu neseno valstu un valdību vadītāju pausto politisko apņemšanos attiecībā uz mērķu sasniegšanu jomās, uz kurām attiecas šī izdevumu kategorija, Padome nolēma samazināt apropriāciju apmēru 1.a izdevumu kategorijā par vēl EUR 60 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu;

| 26. | uzsver, ka daļa no Padomes ierosinātajiem samazinājumiem jo īpaši ietekmē programmas, kuras Eiropadome ir noteikusi kā stratēģiskas programmas izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai, proti, programmu “Apvārsnis 2020” (EUR –43,7 miljoni) un “COSME” (EUR –0,5 miljoni); pauž nožēlu, ka tas formāli un pēc būtības ir pretrunā ar politisko vienošanos par DFS, kura paredz arī īpašu elastību cīņā ar jauniešu bezdarbu un pētniecības veicināšanā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka daļa no Padomes ierosinātajiem samazinājumiem jo īpaši ietekmē programmas, kuras Eiropadome ir noteikusi kā stratēģiskas programmas izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai, proti, programmu “Apvārsnis 2020” (EUR –43,7 miljoni) un “COSME” (EUR –0,5 miljoni); pauž nožēlu, ka tas formāli un pēc būtības ir pretrunā ar politisko vienošanos par DFS, kura paredz arī īpašu elastību cīņā ar jauniešu bezdarbu un pētniecības veicināšanā;

| 27. | atkārtoti pauž atbalstu ES programmām pētniecības, konkurētspējas, uzņēmējdarbības, inovāciju un sociālās iekļaušanas jomā, kuras ir stratēģijas “Eiropa 2020” svarīgākās sastāvdaļas; tādēļ uzskata, ka ir jāatjauno visas budžeta pozīcijas, kurās Padome ir samazinājusi finansējumu, lai vēl vairāk nevājinātu šo izdevumu kategoriju; turklāt nolemj prioritāri piešķirt līdzekļus atsevišķās budžeta pozīcijās, kas attiecas uz noteiktām prioritārām jomām, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020”, “COSME” un “Erasmus +”, kas nerada pieaugumu, jo kopējais līdzekļu apjoms 2014. - 2020.gada DFS šīm programmām netiek mainīts, kā arī palielināt līdzekļu apjomu digitalizācijas programmai, transporta politikai, sociālajam dialogam, “EURES”, programmai “Progress”, mikrofinansēšanai un sociālajai uzņēmējdarbībai, īpašiem ikgadējiem pasākumiem un Eiropas statistikas kvalitātei; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti pauž atbalstu ES programmām pētniecības, konkurētspējas, uzņēmējdarbības, inovāciju un sociālās iekļaušanas jomā, kuras ir stratēģijas “Eiropa 2020” svarīgākās sastāvdaļas; tādēļ uzskata, ka ir jāatjauno visas budžeta pozīcijas, kurās Padome ir samazinājusi finansējumu, lai vēl vairāk nevājinātu šo izdevumu kategoriju; turklāt nolemj prioritāri piešķirt līdzekļus atsevišķās budžeta pozīcijās, kas attiecas uz noteiktām prioritārām jomām, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020”, “COSME” un “Erasmus +”, kas nerada pieaugumu, jo kopējais līdzekļu apjoms 2014. - 2020.gada DFS šīm programmām netiek mainīts, kā arī palielināt līdzekļu apjomu digitalizācijas programmai, transporta politikai, sociālajam dialogam, “EURES”, programmai “Progress”, mikrofinansēšanai un sociālajai uzņēmējdarbībai, īpašiem ikgadējiem pasākumiem un Eiropas statistikas kvalitātei;

| 28. | savā lasījumā ņem vērā politisko vienošanos par DFS, kas paredz apropriāciju prioritāru piešķiršanu programmai “Apvārsnis 2020” 2014. gadā EUR 212,2 miljonu apmērā (EUR 106,1 miljons Eiropas Pētniecības padomei un EUR 106,1 miljons Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām), programmai “COSME” EUR 31,7 miljonu apmērā un programmai “Erasmus +” EUR 137,5 miljonu apmērā, tātad kopumā EUR 381,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

28.

savā lasījumā ņem vērā politisko vienošanos par DFS, kas paredz apropriāciju prioritāru piešķiršanu programmai “Apvārsnis 2020” 2014. gadā EUR 212,2 miljonu apmērā (EUR 106,1 miljons Eiropas Pētniecības padomei un EUR 106,1 miljons Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām), programmai “COSME” EUR 31,7 miljonu apmērā un programmai “Erasmus +” EUR 137,5 miljonu apmērā, tātad kopumā EUR 381,4 miljonu apmērā;

| 29. | atbalsta arī attiecīgu īstenošanas atlikšanu attiecībā uz EUR 381,4 miljoniem saskaņā ar politisko vienošanos par DFS un Komisijas grozījuma vēstuli Nr. 1/2014, samazinot finansējumu “ITER” par EUR 212,2 miljoniem un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta enerģētikas sadaļai – par EUR 169,2 miljoniem (šis līdzekļu samazinājums jau bija iekļauts budžeta projektā, lai gan sākotnēji bija iecerēts citam nolūkam); |
| --- | --- |

29.

atbalsta arī attiecīgu īstenošanas atlikšanu attiecībā uz EUR 381,4 miljoniem saskaņā ar politisko vienošanos par DFS un Komisijas grozījuma vēstuli Nr. 1/2014, samazinot finansējumu “ITER” par EUR 212,2 miljoniem un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta enerģētikas sadaļai – par EUR 169,2 miljoniem (šis līdzekļu samazinājums jau bija iekļauts budžeta projektā, lai gan sākotnēji bija iecerēts citam nolūkam);

| 30. | uzskata, ka dažās jomās būtu jāveic mērķtiecīgi samazinājumi un/vai saistību apropriācijas jāiekļauj rezervē, proti, tādās kā komunikācija par Ekonomikas un monetāro savienību (EUR –2 miljoni) un finanšu pārskatiem un revīzijām (iekļaujot rezervē, līdz tiek panākta vienošanās par attiecīgu Savienības programmu); |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka dažās jomās būtu jāveic mērķtiecīgi samazinājumi un/vai saistību apropriācijas jāiekļauj rezervē, proti, tādās kā komunikācija par Ekonomikas un monetāro savienību (EUR –2 miljoni) un finanšu pārskatiem un revīzijām (iekļaujot rezervē, līdz tiek panākta vienošanās par attiecīgu Savienības programmu);

| 31. | iekļauj savā lasījumā līdz šim sasniegtos rezultātus likumdevēju sarunās; jo īpaši nolemj izveidot virkni jaunu budžeta pozīciju programmai “Apvārsnis 2020” ar atgādinājumiem un atbalsta Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014 minēto jauno budžeta pozīciju izveidi ar nosacījumu, ka tām arī tiek pielikti atgādinājumi; sagaida, ka Komisija saistībā ar 2014. gada budžeta saskaņošanu sagatavos vispusīgu priekšlikumu, lai nodrošinātu budžeta projekta atbilstību visu skarto programmu jaunajam juridiskajam pamatam, pārņemot un papildinot Parlamenta pieņemtās budžeta pozīcijas; |
| --- | --- |

31.

iekļauj savā lasījumā līdz šim sasniegtos rezultātus likumdevēju sarunās; jo īpaši nolemj izveidot virkni jaunu budžeta pozīciju programmai “Apvārsnis 2020” ar atgādinājumiem un atbalsta Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014 minēto jauno budžeta pozīciju izveidi ar nosacījumu, ka tām arī tiek pielikti atgādinājumi; sagaida, ka Komisija saistībā ar 2014. gada budžeta saskaņošanu sagatavos vispusīgu priekšlikumu, lai nodrošinātu budžeta projekta atbilstību visu skarto programmu jaunajam juridiskajam pamatam, pārņemot un papildinot Parlamenta pieņemtās budžeta pozīcijas;

| 32. | atbalsta īpašas apakšpozīcijas izveidi programmas “Erasmus+” budžeta pozīcijā, lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību attiecībā uz jauniešiem paredzētam darbībām šajā programmā, un veic budžeta līdzekļu nodošanu 11,5 % apmērā no sākotnējā “Erasmus +” līdzekļu apjoma par labu šai jauniešiem paredzētajai apakšpozīcijai; svītro Padomes izveidoto apakšpozīciju, kurā bija iekļautas darbības dotācijas valstu aģentūrām; |
| --- | --- |

32.

atbalsta īpašas apakšpozīcijas izveidi programmas “Erasmus+” budžeta pozīcijā, lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību attiecībā uz jauniešiem paredzētam darbībām šajā programmā, un veic budžeta līdzekļu nodošanu 11,5 % apmērā no sākotnējā “Erasmus +” līdzekļu apjoma par labu šai jauniešiem paredzētajai apakšpozīcijai; svītro Padomes izveidoto apakšpozīciju, kurā bija iekļautas darbības dotācijas valstu aģentūrām;

| 33. | nolemj attiecībā uz sociālo dialogu izmantot iepriekšējā plānošanas perioda nomenklatūru; tādēļ tāpat kā iepriekš sadala šo budžeta pozīciju un tajā iekļautās apropriācijas trīs atsevišķās apakšpozīcijās; |
| --- | --- |

33.

nolemj attiecībā uz sociālo dialogu izmantot iepriekšējā plānošanas perioda nomenklatūru; tādēļ tāpat kā iepriekš sadala šo budžeta pozīciju un tajā iekļautās apropriācijas trīs atsevišķās apakšpozīcijās;

| 34. | atzīmē, ka pēc Parlamenta lasījuma 1.a izdevumu kategorijā paliek [EUR 65 446 000] liela rezerve; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka pēc Parlamenta lasījuma 1.a izdevumu kategorijā paliek [EUR 65 446 000] liela rezerve;

1.b izdevumu kategorija

| 35. | norāda – lai gan Padome praktiski nav mainījusi saistību apropriāciju apmēru (tikai EUR –3,3 miljoni), tā ir vēl vairāk samazinājusi maksājumu apropriāciju apmēru (EUR –202,2 miljoni jeb –0,4 % salīdzinājumā ar budžeta projektu), skarot gan mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” (EUR –114,151 miljoni jeb –0,23 %), gan Eiropas Teritoriālās sadarbības mērķi (EUR –84,805 miljoni jeb –6,19 %), un ir tikai mākslīgi par EUR 3,3 miljoniem palielinājusi rezervē iekļauto līdzekļu apmēru; |
| --- | --- |

35.

norāda – lai gan Padome praktiski nav mainījusi saistību apropriāciju apmēru (tikai EUR –3,3 miljoni), tā ir vēl vairāk samazinājusi maksājumu apropriāciju apmēru (EUR –202,2 miljoni jeb –0,4 % salīdzinājumā ar budžeta projektu), skarot gan mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” (EUR –114,151 miljoni jeb –0,23 %), gan Eiropas Teritoriālās sadarbības mērķi (EUR –84,805 miljoni jeb –6,19 %), un ir tikai mākslīgi par EUR 3,3 miljoniem palielinājusi rezervē iekļauto līdzekļu apmēru;

| 36. | uzsver, ka visvairāk līdzekļu samazināts ERAF un Kohēzijas fondam (ERAF – EUR –125,155 miljoni, Kohēzijas fondam – EUR –44,312 miljoni, savukārt ESF finansējums ir samazināts par EUR 32,788 miljoniem); pauž patiesu nožēlu par to, ka 69,33 % (proti, EUR 98,7 miljoni) no vispārējā maksājumu apropriāciju samazinājuma skar apropriācijas, kas paredzētas iepriekšējos periodos uzsāktu programmu pabeigšanai; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka visvairāk līdzekļu samazināts ERAF un Kohēzijas fondam (ERAF – EUR –125,155 miljoni, Kohēzijas fondam – EUR –44,312 miljoni, savukārt ESF finansējums ir samazināts par EUR 32,788 miljoniem); pauž patiesu nožēlu par to, ka 69,33 % (proti, EUR 98,7 miljoni) no vispārējā maksājumu apropriāciju samazinājuma skar apropriācijas, kas paredzētas iepriekšējos periodos uzsāktu programmu pabeigšanai;

| 37. | pauž nožēlu, ka Komisija priekšfinansējuma aprēķināšanā ir pamatojusies uz apjomu, par ko vienojās Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmē, jo šo jautājumu turpina apspriest starpiestāžu nozaru sarunās, kurās Parlamentam ir koplēmuma tiesības, un šādi tiek apdraudēta minēto sarunu iznākuma nozīme; atgādina, ka priekšfinansējums ir būtisks, jo dalībvalstīm un reģioniem ir vajadzīgs pietiekams finansējums perioda sākumā, lai ieguldītu projektos, kas sekmēs pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanas centienus; šajā sakarībā atkārtoti pauž Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas nostāju, ka ir jāizvēlas tādas pašas priekšfinansējuma likmes kā pašreizējā periodā, jo krīze turpinās; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka Komisija priekšfinansējuma aprēķināšanā ir pamatojusies uz apjomu, par ko vienojās Eiropadomes 2013. gada februāra sanāksmē, jo šo jautājumu turpina apspriest starpiestāžu nozaru sarunās, kurās Parlamentam ir koplēmuma tiesības, un šādi tiek apdraudēta minēto sarunu iznākuma nozīme; atgādina, ka priekšfinansējums ir būtisks, jo dalībvalstīm un reģioniem ir vajadzīgs pietiekams finansējums perioda sākumā, lai ieguldītu projektos, kas sekmēs pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanas centienus; šajā sakarībā atkārtoti pauž Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas nostāju, ka ir jāizvēlas tādas pašas priekšfinansējuma likmes kā pašreizējā periodā, jo krīze turpinās;

| 38. | atgādina, ka uz 1.b izdevumu kategoriju attiecas lielākā daļa pašreiz nesamaksāto saistību; pauž nopietnas bažas par to, ka nesamaksāto rēķinu summa kohēzijas politikas jomā 2013. gada beigās būs aptuveni EUR 20 miljardi, kas radīs lielu deficītu, kura segšanai līdzekļi būs jāatskaita no maksājumu apropriācijām, kas pieejamas pašreizējo programmu pabeigšanai un jaunu programmu uzsākšanai 2014. gadā, tādējādi samazinot tām pieejamo apropriāciju apjomu; uzsver, ka atkārtota maksājumu apropriāciju nepietiekamība ir galvenais iemesls nepieredzēti augstam nesamaksāto saistību līmenim, jo īpaši 2007.–2013. gada DFS pēdējos gados; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka uz 1.b izdevumu kategoriju attiecas lielākā daļa pašreiz nesamaksāto saistību; pauž nopietnas bažas par to, ka nesamaksāto rēķinu summa kohēzijas politikas jomā 2013. gada beigās būs aptuveni EUR 20 miljardi, kas radīs lielu deficītu, kura segšanai līdzekļi būs jāatskaita no maksājumu apropriācijām, kas pieejamas pašreizējo programmu pabeigšanai un jaunu programmu uzsākšanai 2014. gadā, tādējādi samazinot tām pieejamo apropriāciju apjomu; uzsver, ka atkārtota maksājumu apropriāciju nepietiekamība ir galvenais iemesls nepieredzēti augstam nesamaksāto saistību līmenim, jo īpaši 2007.–2013. gada DFS pēdējos gados;

| 39. | tādēļ noraida Padomes ieviestos samazinājumus 1.b izdevumu kategorijā; uzskata, ka tas radītu vēl nopietnāku maksājumu iztrūkuma risku, nekā jau bija paredzēts, un kavētu jau iztērēto līdzekļu atmaksu saņēmējām dalībvalstīm un reģioniem, radot nopietnas sekas īpaši tām dalībvalstīm, kuras jau saskaras ar ekonomiskām, sociālām un finansiālām problēmām; |
| --- | --- |

39.

tādēļ noraida Padomes ieviestos samazinājumus 1.b izdevumu kategorijā; uzskata, ka tas radītu vēl nopietnāku maksājumu iztrūkuma risku, nekā jau bija paredzēts, un kavētu jau iztērēto līdzekļu atmaksu saņēmējām dalībvalstīm un reģioniem, radot nopietnas sekas īpaši tām dalībvalstīm, kuras jau saskaras ar ekonomiskām, sociālām un finansiālām problēmām;

| 40. | nolemj atjaunot budžeta projektā paredzētās summas saistībām un maksājumiem visās šīs kategorijas budžeta pozīcijās, kurās Padomes tās samazinājusi, un palielināt budžeta projekta saistību apropriācijas vairākās pozīcijās, galvenokārt saskaņā ar Komisijas grozījumu vēstuli Nr. 1/2014, kurā paredzēts 2014. gadā piešķirt Kiprai struktūrfondu līdzekļus kopumā EUR 100 miljonu apmērā pašreizējās cenās; |
| --- | --- |

40.

nolemj atjaunot budžeta projektā paredzētās summas saistībām un maksājumiem visās šīs kategorijas budžeta pozīcijās, kurās Padomes tās samazinājusi, un palielināt budžeta projekta saistību apropriācijas vairākās pozīcijās, galvenokārt saskaņā ar Komisijas grozījumu vēstuli Nr. 1/2014, kurā paredzēts 2014. gadā piešķirt Kiprai struktūrfondu līdzekļus kopumā EUR 100 miljonu apmērā pašreizējās cenās;

| 41. | atgādina stratēģijā “Eiropa 2020” paredzēto mērķi samazināt nabadzību vismaz 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks; turklāt atgādina par politisko vienošanos par DFS, saskaņā ar kuru Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam visam 2014.–2020. gada laikposmam būtu jāparedz līdzekļu palielinājums līdz pat EUR 1 miljardam (papildus EUR 2,5 miljardiem, par ko vienošanās jau panākta); tādēļ nolemj nostiprināt šo fondu, piešķirot kopējās saistību apropriācijas EUR 500 miljonu apmērā darbībām, kas veicina sociālo kohēziju un mazina smagākos nabadzības veidus Savienībā; |
| --- | --- |

41.

atgādina stratēģijā “Eiropa 2020” paredzēto mērķi samazināt nabadzību vismaz 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks; turklāt atgādina par politisko vienošanos par DFS, saskaņā ar kuru Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam visam 2014.–2020. gada laikposmam būtu jāparedz līdzekļu palielinājums līdz pat EUR 1 miljardam (papildus EUR 2,5 miljardiem, par ko vienošanās jau panākta); tādēļ nolemj nostiprināt šo fondu, piešķirot kopējās saistību apropriācijas EUR 500 miljonu apmērā darbībām, kas veicina sociālo kohēziju un mazina smagākos nabadzības veidus Savienībā;

| 42. | izveido divas jaunas budžeta pozīcijas, kas paredzētas, lai sniegtu tehnisko palīdzību Savienības stratēģijām Baltijas jūras makroreģionā, tādējādi atzīstot to veiksmīgu īstenošanu pašreizējā plānošanas periodā, kā arī pirmo reizi – Donavas makroreģionos (katrai paredzot EUR 2,5 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās); |
| --- | --- |

42.

izveido divas jaunas budžeta pozīcijas, kas paredzētas, lai sniegtu tehnisko palīdzību Savienības stratēģijām Baltijas jūras makroreģionā, tādējādi atzīstot to veiksmīgu īstenošanu pašreizējā plānošanas periodā, kā arī pirmo reizi – Donavas makroreģionos (katrai paredzot EUR 2,5 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās);

| 43. | atzinīgi vērtē sarunās par DFS 2014.–2020. gadam panākto vienošanos attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības ierosmi (“YEI”); uzskata, ka ir nepieciešams atbilstošs finansējuma līmenis, lai nodrošinātu tās tūlītēju uzsākšanu un varētu cīnīties ar nepieredzēti augsto jauniešu bezdarba līmeni; tādēļ apstiprina apropriāciju prioritāru piešķiršanu un finansējuma atlikšanu saistībā ar “YEI”, kā arī atbilstošo finansējuma atlikšanu Eiropas teritoriālajai sadarbībai, kā to ierosinājusi Komisija; atkārtoti norāda, ka no 2016. gada būs nepieciešamas papildu apropriācijas, lai nodrošinātu šīs ierosmes efektivitāti un ilgtspējību; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē sarunās par DFS 2014.–2020. gadam panākto vienošanos attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības ierosmi (“YEI”); uzskata, ka ir nepieciešams atbilstošs finansējuma līmenis, lai nodrošinātu tās tūlītēju uzsākšanu un varētu cīnīties ar nepieredzēti augsto jauniešu bezdarba līmeni; tādēļ apstiprina apropriāciju prioritāru piešķiršanu un finansējuma atlikšanu saistībā ar “YEI”, kā arī atbilstošo finansējuma atlikšanu Eiropas teritoriālajai sadarbībai, kā to ierosinājusi Komisija; atkārtoti norāda, ka no 2016. gada būs nepieciešamas papildu apropriācijas, lai nodrošinātu šīs ierosmes efektivitāti un ilgtspējību;

| 44. | atbalsta to, ka papildus jau pastāvošām budžeta pozīcijām tiek izveidotas jaunas budžeta pozīcijas, kas paredzētas tehniskās palīdzības sniegšanai saistībā ar visiem pieciem struktūrfondiem, pievienojot šīm pozīcijām atgādinājumu (p. m.) un atbilstīgas budžeta piezīmes, lai izpildītu dalībvalstu prasības, kā norādīts Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014; sagaida, ka tas uzlabos jauno programmu īstenošanu dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

44.

atbalsta to, ka papildus jau pastāvošām budžeta pozīcijām tiek izveidotas jaunas budžeta pozīcijas, kas paredzētas tehniskās palīdzības sniegšanai saistībā ar visiem pieciem struktūrfondiem, pievienojot šīm pozīcijām atgādinājumu (p. m.) un atbilstīgas budžeta piezīmes, lai izpildītu dalībvalstu prasības, kā norādīts Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014; sagaida, ka tas uzlabos jauno programmu īstenošanu dalībvalstu līmenī;

| 45. | pauž nožēlu par to, ka šajā izdevumu kategorijā Parlamentam netiek atstātas rīcības iespējas; atkārtoti pauž pārliecību par to, ka politiska vienošanās par DFS ir saistoša visām iestādēm un ka tiks izmantots ar šo vienošanos apstiprinātais elastības instruments, lai varētu savlaicīgi sākt īstenot Parlamenta prioritātes un nodrošināt tam nepieciešamo finansējumu; |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu par to, ka šajā izdevumu kategorijā Parlamentam netiek atstātas rīcības iespējas; atkārtoti pauž pārliecību par to, ka politiska vienošanās par DFS ir saistoša visām iestādēm un ka tiks izmantots ar šo vienošanos apstiprinātais elastības instruments, lai varētu savlaicīgi sākt īstenot Parlamenta prioritātes un nodrošināt tam nepieciešamo finansējumu;

2. izdevumu kategorija

| 46. | norāda – lai gan Padomes veikto samazinājumu apmērs 2. izdevumu kategorijā bija vismazākais, dažām programmām apropriāciju apjoms samazināts, jo īpaši programmā “LIFE+”, kas ir Parlamenta prioritāte (–4,07 % maksājumu apropriācijās); |
| --- | --- |

46.

norāda – lai gan Padomes veikto samazinājumu apmērs 2. izdevumu kategorijā bija vismazākais, dažām programmām apropriāciju apjoms samazināts, jo īpaši programmā “LIFE+”, kas ir Parlamenta prioritāte (–4,07 % maksājumu apropriācijās);

| 47. | atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās pozīcijās, kurās tos samazinājusi Padome, un par EUR 28 miljoniem palielina saistību apropriācijas programmai “Augļi skolai”, lai saskaņotu to apmēru ar 2013. gada jūnijā panākto politisko vienošanos par jaunu kopīgo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

47.

atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās pozīcijās, kurās tos samazinājusi Padome, un par EUR 28 miljoniem palielina saistību apropriācijas programmai “Augļi skolai”, lai saskaņotu to apmēru ar 2013. gada jūnijā panākto politisko vienošanos par jaunu kopīgo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gadam;

| 48. | atbalsta jaunu budžeta pozīciju izveidi, kas paredzētas tehniskās palīdzības sniegšanai Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam, pievienojot šīm pozīcijām atgādinājumu, kā norādīts Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014; |
| --- | --- |

48.

atbalsta jaunu budžeta pozīciju izveidi, kas paredzētas tehniskās palīdzības sniegšanai Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam, pievienojot šīm pozīcijām atgādinājumu, kā norādīts Komisijas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014;

3. izdevumu kategorija

| 49. | atgādina – lai gan 3. izdevumu kategorija finanšu piešķīruma ziņā ir vismazākā DFS izdevumu kategorija, tā attiecas uz Savienības iedzīvotājiem svarīgām jomām; |
| --- | --- |

49.

atgādina – lai gan 3. izdevumu kategorija finanšu piešķīruma ziņā ir vismazākā DFS izdevumu kategorija, tā attiecas uz Savienības iedzīvotājiem svarīgām jomām;

| 50. | ņem vērā samazinājumus šajā izdevumu kategorijā, kurus Komisija jau ir ierosinājusi budžeta projektā; pauž nožēlu, ka Padome samazinājusi saistību apropriācijas par vēl EUR 5,2 miljoniem (–0,24 % salīdzinājumā ar budžeta projektu) un maksājumu apropriācijas par vēl EUR 10 miljoniem (–0,60 % salīdzinājumā ar budžeta projektu); |
| --- | --- |

50.

ņem vērā samazinājumus šajā izdevumu kategorijā, kurus Komisija jau ir ierosinājusi budžeta projektā; pauž nožēlu, ka Padome samazinājusi saistību apropriācijas par vēl EUR 5,2 miljoniem (–0,24 % salīdzinājumā ar budžeta projektu) un maksājumu apropriācijas par vēl EUR 10 miljoniem (–0,60 % salīdzinājumā ar budžeta projektu);

| 51. | kopumā ir paredzējis atjaunot budžeta projektā paredzēto apmēru visās budžeta pozīcijās, lai nodrošinātu šajā izdevumu kategorijā iekļauto programmu un darbību pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

51.

kopumā ir paredzējis atjaunot budžeta projektā paredzēto apmēru visās budžeta pozīcijās, lai nodrošinātu šajā izdevumu kategorijā iekļauto programmu un darbību pienācīgu īstenošanu;

| 52. | atkārtoti un stingri apstiprina Parlamenta konsekvento atbalstu tam, lai pienācīgs finansējums tiktu nodrošināts programmām tiesību, pilsonības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomās, kurās ir vērojams augsts izpildes līmenis un kuras rada ievērojamu sviras efektu, plašāku ietekmi un apliecina skaidru un praksē pierādītu Eiropas pievienoto vērtību, veicinot pārrobežu sadarbību un iedzīvotāju aktīvu līdzdalību; ir īpaši noraizējies par ierosinājumu samazināt līdzekļus programmām un darbībām šajās jomās; ierosina palielināt budžeta projektā noteikto apropriāciju apmēru dažās budžeta pozīcijās, kas paredzētas kultūras un plašsaziņas līdzekļu apakšprogrammām, programmai “Eiropa pilsoņiem”, Pamattiesību un pilsonības programmām un ar multividi saistītām darbībām (kopumā paredzot EUR 11,3 miljonu lielu pieaugumu saistību apropriācijās); |
| --- | --- |

52.

atkārtoti un stingri apstiprina Parlamenta konsekvento atbalstu tam, lai pienācīgs finansējums tiktu nodrošināts programmām tiesību, pilsonības, kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomās, kurās ir vērojams augsts izpildes līmenis un kuras rada ievērojamu sviras efektu, plašāku ietekmi un apliecina skaidru un praksē pierādītu Eiropas pievienoto vērtību, veicinot pārrobežu sadarbību un iedzīvotāju aktīvu līdzdalību; ir īpaši noraizējies par ierosinājumu samazināt līdzekļus programmām un darbībām šajās jomās; ierosina palielināt budžeta projektā noteikto apropriāciju apmēru dažās budžeta pozīcijās, kas paredzētas kultūras un plašsaziņas līdzekļu apakšprogrammām, programmai “Eiropa pilsoņiem”, Pamattiesību un pilsonības programmām un ar multividi saistītām darbībām (kopumā paredzot EUR 11,3 miljonu lielu pieaugumu saistību apropriācijās);

| 53. | atgādina, ka ES budžetu apdraud dažādi riski, piemēram, PVN krāpšana, kontrabanda, dokumentu viltošana un korupcija, kas galvenokārt saistīti ar organizētās noziedzības darbību; aicina par skaidru prioritāti Eiropas Savienībā noteikt cīņu pret krāpšanu un organizēto pārrobežu noziedzību un tādējādi efektīvi stiprināt attiecīgās ES iestādes un aģentūras, kas iesaistītas šo apdraudējumu novēršanā un cīņā gan ar tiem, gan saistītajām noziedzības struktūrām; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka ES budžetu apdraud dažādi riski, piemēram, PVN krāpšana, kontrabanda, dokumentu viltošana un korupcija, kas galvenokārt saistīti ar organizētās noziedzības darbību; aicina par skaidru prioritāti Eiropas Savienībā noteikt cīņu pret krāpšanu un organizēto pārrobežu noziedzību un tādējādi efektīvi stiprināt attiecīgās ES iestādes un aģentūras, kas iesaistītas šo apdraudējumu novēršanā un cīņā gan ar tiem, gan saistītajām noziedzības struktūrām;

| 54. | uzsver, ka būtu jāstiprina dalībvalstu solidaritāte patvēruma piešķiršanas un migrācijas jomā un ES budžetā būtu jāapliecina skaidra apņēmība šajā jautājumā, paredzot arī pienācīgu dalībvalstu ieguldījumu; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka būtu jāstiprina dalībvalstu solidaritāte patvēruma piešķiršanas un migrācijas jomā un ES budžetā būtu jāapliecina skaidra apņēmība šajā jautājumā, paredzot arī pienācīgu dalībvalstu ieguldījumu;

| 55. | norāda, ka mazā rezerve šajā izdevumu kategorijā ierobežo rīcības brīvību negaidītu situāciju risināšanai; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka mazā rezerve šajā izdevumu kategorijā ierobežo rīcības brīvību negaidītu situāciju risināšanai;

4. izdevumu kategorija

| 56. | pauž nožēlu par to, ka Padome samazinājusi līdzekļus 4. izdevumu kategorijā (–0,21 % saistību apropriācijās un –2,5 % maksājumu apropriācijās), kurā saskaņā ar budžeta projektu jau bija paredzēts ievērojams līdzekļu samazinājums (–12,5 % saistību apropriācijās un –8,2 % maksājumu apropriācijās) salīdzinājumā ar 2013. gadu; atkārtoti norāda – lai gan 4. izdevumu kategorija attiecas uz mazāk nekā 6 % Savienības budžeta, tā paredzēta ES līdzdalībai pasaules mēroga norisēs; |
| --- | --- |

56.

pauž nožēlu par to, ka Padome samazinājusi līdzekļus 4. izdevumu kategorijā (–0,21 % saistību apropriācijās un –2,5 % maksājumu apropriācijās), kurā saskaņā ar budžeta projektu jau bija paredzēts ievērojams līdzekļu samazinājums (–12,5 % saistību apropriācijās un –8,2 % maksājumu apropriācijās) salīdzinājumā ar 2013. gadu; atkārtoti norāda – lai gan 4. izdevumu kategorija attiecas uz mazāk nekā 6 % Savienības budžeta, tā paredzēta ES līdzdalībai pasaules mēroga norisēs;

| 57. | šajā sakarībā uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt sadarbību, uzlabot koordināciju un veidot sinerģiju ar ES dalībvalstu programmām un projektiem trešās valstīs, lai uzlabotu ES ārējās darbības efektivitāti un risinātu pašreizējo budžeta ierobežojumu radītās problēmas; |
| --- | --- |

57.

šajā sakarībā uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt sadarbību, uzlabot koordināciju un veidot sinerģiju ar ES dalībvalstu programmām un projektiem trešās valstīs, lai uzlabotu ES ārējās darbības efektivitāti un risinātu pašreizējo budžeta ierobežojumu radītās problēmas;

| 58. | uzskata Padomes izdarītos samazinājumus Parlamenta prioritātēm paredzētajās budžeta pozīcijās par nepieņemamiem un ierosina atjaunot budžeta projektā paredzēto apmēru budžeta pozīcijās, kurās Padome bija samazinājusi finansējumu, un pat palielināt līdz EUR 233 miljoniem saistību apropriācijas dažās ES ārējām attiecībām stratēģiski svarīgās budžeta pozīcijās (humānā palīdzība, Eiropas kaimiņattiecību instruments, attīstības sadarbības instruments, Pirmspievienošanās palīdzības instruments, Stabilitātes instruments un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments); šajā sakarībā prasa palielināt apropriācijas ģeogrāfiskajām un tematiskajām jomām, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments, lai sekmētu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

58.

uzskata Padomes izdarītos samazinājumus Parlamenta prioritātēm paredzētajās budžeta pozīcijās par nepieņemamiem un ierosina atjaunot budžeta projektā paredzēto apmēru budžeta pozīcijās, kurās Padome bija samazinājusi finansējumu, un pat palielināt līdz EUR 233 miljoniem saistību apropriācijas dažās ES ārējām attiecībām stratēģiski svarīgās budžeta pozīcijās (humānā palīdzība, Eiropas kaimiņattiecību instruments, attīstības sadarbības instruments, Pirmspievienošanās palīdzības instruments, Stabilitātes instruments un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments); šajā sakarībā prasa palielināt apropriācijas ģeogrāfiskajām un tematiskajām jomām, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments, lai sekmētu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;

| 59. | uzskata, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas efektīvai īstenošanai lielāks atbalsts jāsniedz tām partnervalstīm, kuras apņēmušās veidot demokrātisku sabiedrību un veic reformas; ņem vērā pašreizējo sarežģīto politisko situāciju dažās partnervalstīs; uzskata, ka lielāks atbalsts jāsniedz arī uzticības veidošanai un citiem pasākumiem, kas paaugstina drošību un novērš un atrisina konfliktus; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas efektīvai īstenošanai lielāks atbalsts jāsniedz tām partnervalstīm, kuras apņēmušās veidot demokrātisku sabiedrību un veic reformas; ņem vērā pašreizējo sarežģīto politisko situāciju dažās partnervalstīs; uzskata, ka lielāks atbalsts jāsniedz arī uzticības veidošanai un citiem pasākumiem, kas paaugstina drošību un novērš un atrisina konfliktus;

| 60. | atgādina par pārredzamības kā budžeta pamatprincipa nozīmi; tādēļ prasa sadalīt Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem (ESĪP) paredzēto budžeta pozīciju, lai labāk varētu pārraudzīt katram ESĪP piešķirto finansējumu; ierosina ESĪP paredzētās budžeta pozīcijas pilnībā pārcelt uz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) budžetu; |
| --- | --- |

60.

atgādina par pārredzamības kā budžeta pamatprincipa nozīmi; tādēļ prasa sadalīt Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem (ESĪP) paredzēto budžeta pozīciju, lai labāk varētu pārraudzīt katram ESĪP piešķirto finansējumu; ierosina ESĪP paredzētās budžeta pozīcijas pilnībā pārcelt uz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) budžetu;

| 61. | nepiekrīt Komisijas priekšlikumam sadalīt ģeogrāfiskās un tematiskās budžeta pozīcijas, iekļaujot vienu daļu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgai attīstībai paredzētā budžeta pozīcijā un otru daļu – pārvaldības jautājumiem paredzētā budžeta pozīcijā, jo, piemērojot šādu jaunu nomenklatūru, attīstības politikā netiek nošķirti mērķi un līdzekļi; tādēļ ierosina atjaunināt nomenklatūru, labāk atspoguļojot attīstības politikas vajadzības; |
| --- | --- |

61.

nepiekrīt Komisijas priekšlikumam sadalīt ģeogrāfiskās un tematiskās budžeta pozīcijas, iekļaujot vienu daļu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgai attīstībai paredzētā budžeta pozīcijā un otru daļu – pārvaldības jautājumiem paredzētā budžeta pozīcijā, jo, piemērojot šādu jaunu nomenklatūru, attīstības politikā netiek nošķirti mērķi un līdzekļi; tādēļ ierosina atjaunināt nomenklatūru, labāk atspoguļojot attīstības politikas vajadzības;

| 62. | ierosina izmantot elastības instrumentu EUR 50 miljonu apmērā, lai finansētu reālās vajadzības saistībā ar Savienības ieguldījumu Tuvo Austrumu miera procesā; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu tam, ka tiek izstrādāti ilgtermiņa plāni un nodrošināts pietiekams finansējums palīdzībai, kas tiek sniegta ANO Palīdzības un darba aģentūrai (UNRWA), Palestīnai un miera procesam, uzsver, cik svarīgi ir piešķir UNRWA nepieciešamos līdzekļus, lai tā varētu sniegt būtiskus pakalpojumus, kuru sniegšanai aģentūru pilnvarojusi ANO Ģenerālā asambleja, un lai nodrošinātu bēgļu drošību un iztiku, ņemot vērā nestabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

62.

ierosina izmantot elastības instrumentu EUR 50 miljonu apmērā, lai finansētu reālās vajadzības saistībā ar Savienības ieguldījumu Tuvo Austrumu miera procesā; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu tam, ka tiek izstrādāti ilgtermiņa plāni un nodrošināts pietiekams finansējums palīdzībai, kas tiek sniegta ANO Palīdzības un darba aģentūrai (UNRWA), Palestīnai un miera procesam, uzsver, cik svarīgi ir piešķir UNRWA nepieciešamos līdzekļus, lai tā varētu sniegt būtiskus pakalpojumus, kuru sniegšanai aģentūru pilnvarojusi ANO Ģenerālā asambleja, un lai nodrošinātu bēgļu drošību un iztiku, ņemot vērā nestabilitāti reģionā;

| 63. | uzskata – lai nodrošinātu palīdzības pārredzamību un efektivitāti, kritiski jāizvērtē tieša budžeta atbalsta politika un jāuzlabo revīziju kvalitāte; uzsver, ka krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos ES finansiālais atbalsts ir jāpārtrauc; |
| --- | --- |

63.

uzskata – lai nodrošinātu palīdzības pārredzamību un efektivitāti, kritiski jāizvērtē tieša budžeta atbalsta politika un jāuzlabo revīziju kvalitāte; uzsver, ka krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos ES finansiālais atbalsts ir jāpārtrauc;

| 64. | prasa par EUR 147 miljoniem palielināt maksājumu apropriācijas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai neatkārtotos situācijas, ka Komisija nespēj savlaicīgi reaģēt uz radušos humanitāru krīzi; |
| --- | --- |

64.

prasa par EUR 147 miljoniem palielināt maksājumu apropriācijas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai neatkārtotos situācijas, ka Komisija nespēj savlaicīgi reaģēt uz radušos humanitāru krīzi;

5. izdevumu kategorija

| 65. | pauž pārsteigumu, ka Padome ir samazinājusi līdzekļus 5. izdevumu kategorijā par kopumā EUR 153,283 miljoniem gan saistību, gan maksājumu apropriācijās (–1,8 % salīdzinājumā ar budžeta projektu), lielāko līdzekļu samazinājumu attiecinot uz pensijām un Eiropas skolām (EUR –5,2 miljoni jeb –3,2 %) un izdevumiem, kas saistīti ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem politikas jomās (EUR –69,7 miljoni jeb –3,5 %); |
| --- | --- |

65.

pauž pārsteigumu, ka Padome ir samazinājusi līdzekļus 5. izdevumu kategorijā par kopumā EUR 153,283 miljoniem gan saistību, gan maksājumu apropriācijās (–1,8 % salīdzinājumā ar budžeta projektu), lielāko līdzekļu samazinājumu attiecinot uz pensijām un Eiropas skolām (EUR –5,2 miljoni jeb –3,2 %) un izdevumiem, kas saistīti ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem politikas jomās (EUR –69,7 miljoni jeb –3,5 %);

| 66. | norāda, ka budžeta projektā Komisija jau bija iekļāvusi lielāko daļu ietaupījumu no jauno Civildienesta noteikumu ieviešanas un štata vietu skaita samazināšanas par 1 %, kā iestādes bija vienojušās; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka budžeta projektā Komisija jau bija iekļāvusi lielāko daļu ietaupījumu no jauno Civildienesta noteikumu ieviešanas un štata vietu skaita samazināšanas par 1 %, kā iestādes bija vienojušās;

| 67. | uzskata, ka Padomes lēmums vēl samazināt administratīvos izdevumus ir nepamatots un tādējādi netiek ņemtas vērā tiesību aktos un līgumos paredzētās saistības un Savienības jaunās kompetences jomas un pienākumi; norāda – neparedzot līdzekļus algu korekcijām par 2011. un 2012. gadu, Savienības budžetā varētu rasties vēl lielāka nelīdzsvarotība; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka Padomes lēmums vēl samazināt administratīvos izdevumus ir nepamatots un tādējādi netiek ņemtas vērā tiesību aktos un līgumos paredzētās saistības un Savienības jaunās kompetences jomas un pienākumi; norāda – neparedzot līdzekļus algu korekcijām par 2011. un 2012. gadu, Savienības budžetā varētu rasties vēl lielāka nelīdzsvarotība;

| 68. | norāda, ka jo īpaši gadījumā, ja Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) 2014. gadā pieņem spriedumu par labu Komisijai saistībā ar apstrīdēto pensiju un algu korekciju par periodu no 2012. gada 1. jūlija, 5. izdevumu kategorijā nebūs paredzēta pietiekama rezerve, lai atrisinātu šo neparedzēto situāciju; tādēļ norāda, ka Padome, pieņemot šādu nostāju, nav sasniegusi pašas noteikto mērķi; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka jo īpaši gadījumā, ja Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) 2014. gadā pieņem spriedumu par labu Komisijai saistībā ar apstrīdēto pensiju un algu korekciju par periodu no 2012. gada 1. jūlija, 5. izdevumu kategorijā nebūs paredzēta pietiekama rezerve, lai atrisinātu šo neparedzēto situāciju; tādēļ norāda, ka Padome, pieņemot šādu nostāju, nav sasniegusi pašas noteikto mērķi;

| 69. | tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās 5. izdevumu kategorijas administratīvajās un atbalsta pozīcijās, kuras samazinājusi Padome, izņemot III iedaļas budžeta pozīciju “Atalgojums un piemaksas”, kas tiek samazināta par EUR 1,2 miljoniem, lai ņemtu vērā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras ieguldījumu II tipa Eiropas skolu finansēšanā; |
| --- | --- |

69.

tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētos izdevumus visās 5. izdevumu kategorijas administratīvajās un atbalsta pozīcijās, kuras samazinājusi Padome, izņemot III iedaļas budžeta pozīciju “Atalgojums un piemaksas”, kas tiek samazināta par EUR 1,2 miljoniem, lai ņemtu vērā Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras ieguldījumu II tipa Eiropas skolu finansēšanā;

| 70. | nolemj paturēt rezervē noteiktu apropriāciju apmēru, gaidot no Komisijas informāciju par decentralizētajām aģentūrām un ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumiem; |
| --- | --- |

70.

nolemj paturēt rezervē noteiktu apropriāciju apmēru, gaidot no Komisijas informāciju par decentralizētajām aģentūrām un ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumiem;

| 71. | sadala Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izdevumiem paredzēto budžeta pozīciju, kas attiecas uz ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, lai atspoguļotu OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāta paplašinātās pilnvaras un palielināto neatkarību, kas paredzēta jaunajā OLAF regulā (7); |
| --- | --- |

71.

sadala Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izdevumiem paredzēto budžeta pozīciju, kas attiecas uz ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, lai atspoguļotu OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāta paplašinātās pilnvaras un palielināto neatkarību, kas paredzēta jaunajā OLAF regulā (7);

Aģentūras

| 72. | pauž atbalstu vispārējam principam, ka Komisija veic aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; atzīmē, ka Komisija jau ievērojami samazinājusi lielākās daļas aģentūru sākotnējos pieprasījumus; |
| --- | --- |

72.

pauž atbalstu vispārējam principam, ka Komisija veic aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; atzīmē, ka Komisija jau ievērojami samazinājusi lielākās daļas aģentūru sākotnējos pieprasījumus;

| 73. | tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu aģentūru pienācīgu darbību un tās nevarētu pildīt uzdevumus, ko tām uzticējusi likumdevēja iestāde; noraida Padomes horizontālo pieeju apropriāciju samazināšanā aģentūrām, jo to vajadzības ir jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi; |
| --- | --- |

73.

tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu aģentūru pienācīgu darbību un tās nevarētu pildīt uzdevumus, ko tām uzticējusi likumdevēja iestāde; noraida Padomes horizontālo pieeju apropriāciju samazināšanā aģentūrām, jo to vajadzības ir jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi;

| 74. | tomēr nevar piekrist Komisijas pieejai attiecībā uz personālu, kas paredz ne tikai samazināt aģentūru štatu sarakstus par 1 %, pamatojoties uz visām iestādēm un struktūrām saistošo vienošanos par DFS, bet pieprasa arī vēl 1 % darbinieku iekļaušanu t. s. pārdales fondā; |
| --- | --- |

74.

tomēr nevar piekrist Komisijas pieejai attiecībā uz personālu, kas paredz ne tikai samazināt aģentūru štatu sarakstus par 1 %, pamatojoties uz visām iestādēm un struktūrām saistošo vienošanos par DFS, bet pieprasa arī vēl 1 % darbinieku iekļaušanu t. s. pārdales fondā;

| 75. | uzsver, ka panāktās vienošanās par darbinieku skaita samazināšanu pamatā ir jābūt darbinieku skaitam un tā uzdevumiem atsauces datumā, proti, 2012. gada 31. decembrī, un ka jebkādiem esošo vai jaunveidojamo aģentūru jaunajiem uzdevumiem ir jāpiešķir papildu līdzekļi; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka panāktās vienošanās par darbinieku skaita samazināšanu pamatā ir jābūt darbinieku skaitam un tā uzdevumiem atsauces datumā, proti, 2012. gada 31. decembrī, un ka jebkādiem esošo vai jaunveidojamo aģentūru jaunajiem uzdevumiem ir jāpiešķir papildu līdzekļi;

| 76. | tāpēc groza lielākās daļas aģentūru štatu sarakstus tā, lai īstenotu 1 % samazinājumu, par kuru bija panākta vienošanās; tomēr tā nerīkojas attiecībā uz aģentūrām, kuras savā sākotnējā pieprasījumā jau bija piemērojušas 1+1 % samazinājumu; tomēr atgādina, ka šis papildu ieguldījums 1 % apmērā ir jāņem vērā 2015. gada budžetā, lai pret visām aģentūrām būtu vienāda attieksme; |
| --- | --- |

76.

tāpēc groza lielākās daļas aģentūru štatu sarakstus tā, lai īstenotu 1 % samazinājumu, par kuru bija panākta vienošanās; tomēr tā nerīkojas attiecībā uz aģentūrām, kuras savā sākotnējā pieprasījumā jau bija piemērojušas 1+1 % samazinājumu; tomēr atgādina, ka šis papildu ieguldījums 1 % apmērā ir jāņem vērā 2015. gada budžetā, lai pret visām aģentūrām būtu vienāda attieksme;

| 77. | norāda uz papildu uzdevumiem, kas jau deleģēti Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI), un uz turpmākiem uzdevumiem, kuri paredzēti tajos likumdošanas priekšlikumos, par kuriem vēl jāpanāk vienošanās, un saistībā ar kuriem iestādēm būs vajadzīgi atbilstoši budžeta palielinājumi, lai tās apmierinošā veidā varētu pildīt savu uzraudzības lomu; atgādina par savu nostāju, saskaņā ar kuru EUI ir vajadzīgas savas neatkarīgas budžeta pozīcijas un tām jākļūst finansiāli neatkarīgām no attiecīgajām dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

77.

norāda uz papildu uzdevumiem, kas jau deleģēti Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI), un uz turpmākiem uzdevumiem, kuri paredzēti tajos likumdošanas priekšlikumos, par kuriem vēl jāpanāk vienošanās, un saistībā ar kuriem iestādēm būs vajadzīgi atbilstoši budžeta palielinājumi, lai tās apmierinošā veidā varētu pildīt savu uzraudzības lomu; atgādina par savu nostāju, saskaņā ar kuru EUI ir vajadzīgas savas neatkarīgas budžeta pozīcijas un tām jākļūst finansiāli neatkarīgām no attiecīgajām dalībvalstu iestādēm;

| 78. | nolemj palielināt 2014. gada budžeta apropriācijas trijām finanšu uzraudzības aģentūrām; uzskata, ka šīm apropriācijām būtu jāatspoguļo nepieciešamība pildīt uzticētos uzdevumus, jo jau ir pieņemts un vēl tiek pieņemts arvien vairāk regulu, lēmumu un direktīvu, lai pārvarētu pašreizējo finanšu un ekonomikas krīzi, kas ir cieši saistīta ar finanšu nozares stabilitāti; |
| --- | --- |

78.

nolemj palielināt 2014. gada budžeta apropriācijas trijām finanšu uzraudzības aģentūrām; uzskata, ka šīm apropriācijām būtu jāatspoguļo nepieciešamība pildīt uzticētos uzdevumus, jo jau ir pieņemts un vēl tiek pieņemts arvien vairāk regulu, lēmumu un direktīvu, lai pārvarētu pašreizējo finanšu un ekonomikas krīzi, kas ir cieši saistīta ar finanšu nozares stabilitāti;

| 79. | nolemj arī palielināt apropriācijas Eiropas Jūras drošības aģentūrai un vairākām aģentūrām 3. izdevumu kategorijā, jo tām uzticēti jauni papildu uzdevumi (“Frontex”, Eiropols, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai un Eiropas Patvēruma atbalsta birojs); palielina apropriācijas Eiropas Zāļu aģentūrai, jo budžeta projektā Komisija bija ņēmusi vērā piešķirtos ieņēmumus, ko nevajadzētu darīt tādu aģentūru gadījumā, kuras galvenokārt finansē no maksām; sagaida, ka stāsies spēkā ceturtā dzelzceļa tiesību aktu pakete, tāpēc šajā sakarībā rezervē iekļauj papildu apropriācijas Eiropas Dzelzceļa aģentūrai; |
| --- | --- |

79.

nolemj arī palielināt apropriācijas Eiropas Jūras drošības aģentūrai un vairākām aģentūrām 3. izdevumu kategorijā, jo tām uzticēti jauni papildu uzdevumi (“Frontex”, Eiropols, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai un Eiropas Patvēruma atbalsta birojs); palielina apropriācijas Eiropas Zāļu aģentūrai, jo budžeta projektā Komisija bija ņēmusi vērā piešķirtos ieņēmumus, ko nevajadzētu darīt tādu aģentūru gadījumā, kuras galvenokārt finansē no maksām; sagaida, ka stāsies spēkā ceturtā dzelzceļa tiesību aktu pakete, tāpēc šajā sakarībā rezervē iekļauj papildu apropriācijas Eiropas Dzelzceļa aģentūrai;

| 80. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai kopā ar dalībvalstīm, kuras, šķiet, šajā ziņā ir visatturīgākās, noteiktu tās aģentūras, kuras varētu vai nu apvienot, vai vismaz pārvietot, lai kopīgi varētu izmantot ēkas vai veikt noteiktas administratīvas funkcijas; |
| --- | --- |

80.

aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai kopā ar dalībvalstīm, kuras, šķiet, šajā ziņā ir visatturīgākās, noteiktu tās aģentūras, kuras varētu vai nu apvienot, vai vismaz pārvietot, lai kopīgi varētu izmantot ēkas vai veikt noteiktas administratīvas funkcijas;

| 81. | turklāt sagaida, ka Komisija arī iesniegs jaunu finanšu pārskatu, kad Parlaments un Padome būs pabeiguši likumdošanas procedūru, paplašinot kādas aģentūras mandātu; apzinās, ka šādai mandāta paplašināšanai var būt nepieciešami papildu resursi, par kuriem abām iestādēm būtu jāvienojas; |
| --- | --- |

81.

turklāt sagaida, ka Komisija arī iesniegs jaunu finanšu pārskatu, kad Parlaments un Padome būs pabeiguši likumdošanas procedūru, paplašinot kādas aģentūras mandātu; apzinās, ka šādai mandāta paplašināšanai var būt nepieciešami papildu resursi, par kuriem abām iestādēm būtu jāvienojas;

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 82. | pēc iesniegto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību rūpīgas analīzes, ņemot vērā notiekošo projektu un darbību veiksmīguma pakāpi un izslēdzot iniciatīvas, uz kurām jau attiecas spēkā esošie juridiskie pamati, kā arī pilnībā ņemot vērā Komisijas novērtējumu par projektu īstenošanas iespējamību, nolemj pieņemt kompromisa paketi, kurā ir neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, ievērojot arī to, ka ir pieejamas ierobežotas rezerves; |
| --- | --- |

82.

pēc iesniegto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību rūpīgas analīzes, ņemot vērā notiekošo projektu un darbību veiksmīguma pakāpi un izslēdzot iniciatīvas, uz kurām jau attiecas spēkā esošie juridiskie pamati, kā arī pilnībā ņemot vērā Komisijas novērtējumu par projektu īstenošanas iespējamību, nolemj pieņemt kompromisa paketi, kurā ir neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, ievērojot arī to, ka ir pieejamas ierobežotas rezerves;

Pārējās iedaļas

| 83. | uzskata, ka ikvienas Savienības iestādes budžets, ņemot vērā tās specifiskos uzdevumus un situāciju, būtu jāveido individuāli, neizmantojot tām visām vienādus risinājumus, un jo īpaši ņemot vērā konkrēto attīstības stadiju, darbības uzdevumus, pārvaldības mērķus, personāla vajadzības un katras iestādes politiku ēku jautājumā; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka ikvienas Savienības iestādes budžets, ņemot vērā tās specifiskos uzdevumus un situāciju, būtu jāveido individuāli, neizmantojot tām visām vienādus risinājumus, un jo īpaši ņemot vērā konkrēto attīstības stadiju, darbības uzdevumus, pārvaldības mērķus, personāla vajadzības un katras iestādes politiku ēku jautājumā;

| 84. | uzsver, ka Parlamentam un Padomei būtu gan jāatbalsta visi iespējamie ietaupījumi un efektivitātes palielināšana, kuru pamatā ir pašreizējo un jauno uzdevumu pastāvīga pārvērtēšana, gan arī jānosaka pienācīgs apropriāciju līmenis, lai nodrošinātu iestāžu sekmīgu darbību un iekšējo un ārējo juridisko saistību ievērošanu, kā arī padarītu iespējamu augsti profesionālu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka Parlamentam un Padomei būtu gan jāatbalsta visi iespējamie ietaupījumi un efektivitātes palielināšana, kuru pamatā ir pašreizējo un jauno uzdevumu pastāvīga pārvērtēšana, gan arī jānosaka pienācīgs apropriāciju līmenis, lai nodrošinātu iestāžu sekmīgu darbību un iekšējo un ārējo juridisko saistību ievērošanu, kā arī padarītu iespējamu augsti profesionālu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu Savienības iedzīvotājiem;

| 85. | pauž bažas par to, ka Padome 2014. gada budžeta projektā veikusi samazinājumu saistībā ar darbinieku algu korekciju 1,7 % apmērā par 2011. un 2012. gadu tajās iestādēs, kuras šo korekciju ikgadējo ietekmi jau bija iekļāvušas savās budžeta tāmēs, jo īpaši ņemot vērā gaidāmo Tiesas nolēmumu; atjauno šos izdevumus 2014. gada budžetā, kas atbilst pareizas un piesardzīgas finanšu pārvaldības principiem; pauž arī bažas par to, ka iestāžu saistībās var uzkrāties neveiktie pamatsummu un procentu maksājumi, un atzīmē, ka Padome nav veikusi piesardzības pasākumus un nav paredzējusi nekādas apropriācijas; |
| --- | --- |

85.

pauž bažas par to, ka Padome 2014. gada budžeta projektā veikusi samazinājumu saistībā ar darbinieku algu korekciju 1,7 % apmērā par 2011. un 2012. gadu tajās iestādēs, kuras šo korekciju ikgadējo ietekmi jau bija iekļāvušas savās budžeta tāmēs, jo īpaši ņemot vērā gaidāmo Tiesas nolēmumu; atjauno šos izdevumus 2014. gada budžetā, kas atbilst pareizas un piesardzīgas finanšu pārvaldības principiem; pauž arī bažas par to, ka iestāžu saistībās var uzkrāties neveiktie pamatsummu un procentu maksājumi, un atzīmē, ka Padome nav veikusi piesardzības pasākumus un nav paredzējusi nekādas apropriācijas;

| 86. | pauž nopietnas bažas, ka tādējādi 5. izdevumu kategorijā tikpat kā nav maksājumu rezerves un ir nepietiekama saistību rezerve, kā arī nav sasniegts maksimālais apjoms attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem; atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 203. pantu administratīvie izdevumi ir nediferencētas apropriācijas, un tādējādi no divām maksimālajam summām par izšķirošo jāuzskata zemākā summa; atkārtoti uzsver, ka var būt nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas, lai veiktu nenotikušās algu korekcijas, un brīdina, ka arī saistību ziņā var rasties rezervju problēma; |
| --- | --- |

86.

pauž nopietnas bažas, ka tādējādi 5. izdevumu kategorijā tikpat kā nav maksājumu rezerves un ir nepietiekama saistību rezerve, kā arī nav sasniegts maksimālais apjoms attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem; atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 203. pantu administratīvie izdevumi ir nediferencētas apropriācijas, un tādējādi no divām maksimālajam summām par izšķirošo jāuzskata zemākā summa; atkārtoti uzsver, ka var būt nepieciešamas papildu maksājumu apropriācijas, lai veiktu nenotikušās algu korekcijas, un brīdina, ka arī saistību ziņā var rasties rezervju problēma;

| 87. | prasa grozīt budžetu, lai segtu neveiktos maksājumus un attiecīgās algu korekcijas, tādējādi sagatavojoties gadījumam, ja Tiesa atbalstīs Civildienesta noteikumos paredzēto algu korekciju; atzīmē, ka no grozījumiem Civildienesta noteikumos izriet nelieli papildu ietaupījumi, kas vēl nav atspoguļoti budžeta projektā; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu grozījumu vēstulei Nr. 2/2014 (COM(2013)0719) ar precīzu informāciju; aicina Padomi atspoguļot vēstules saturu 2014 gada budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

87.

prasa grozīt budžetu, lai segtu neveiktos maksājumus un attiecīgās algu korekcijas, tādējādi sagatavojoties gadījumam, ja Tiesa atbalstīs Civildienesta noteikumos paredzēto algu korekciju; atzīmē, ka no grozījumiem Civildienesta noteikumos izriet nelieli papildu ietaupījumi, kas vēl nav atspoguļoti budžeta projektā; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu grozījumu vēstulei Nr. 2/2014 (COM(2013)0719) ar precīzu informāciju; aicina Padomi atspoguļot vēstules saturu 2014 gada budžeta procedūrā;

| 88. | atzinīgi vērtē iestāžu centienus rast iespējamos ietaupījumus, vienlaikus neapdraudot savu pakalpojumu kvalitāti; atzinīgi vērtē arvien pieaugošo iestāžu sadarbību, piemēram, notiekošās sarunas starp Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, lai stiprinātu to politiskās saites, paaugstinātu efektivitāti un veicinātu personāla mobilitāti nolūkā atbalstīt attiecīgo iestāžu svarīgākās funkcijas; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē iestāžu centienus rast iespējamos ietaupījumus, vienlaikus neapdraudot savu pakalpojumu kvalitāti; atzinīgi vērtē arvien pieaugošo iestāžu sadarbību, piemēram, notiekošās sarunas starp Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, lai stiprinātu to politiskās saites, paaugstinātu efektivitāti un veicinātu personāla mobilitāti nolūkā atbalstīt attiecīgo iestāžu svarīgākās funkcijas;

I iedaļa – Eiropas Parlaments

Vispārējais satvars

| 89. | atgādina – pieņemot 2014. gada tāmi, Parlaments uzsvēra nepieciešamību rīkoties ļoti atbildīgi attiecībā uz budžetu un tā kontroli un ierobežot izdevumus, kā arī veikt turpmākus pasākumus, lai īstenotu vēl citas izmaiņas, ietaupījumus un strukturālas reformas un panākt, ka budžeta palielinājums ir tuvāk inflācijas līmenim; |
| --- | --- |

89.

atgādina – pieņemot 2014. gada tāmi, Parlaments uzsvēra nepieciešamību rīkoties ļoti atbildīgi attiecībā uz budžetu un tā kontroli un ierobežot izdevumus, kā arī veikt turpmākus pasākumus, lai īstenotu vēl citas izmaiņas, ietaupījumus un strukturālas reformas un panākt, ka budžeta palielinājums ir tuvāk inflācijas līmenim;

| 90. | uzsver – lai panāktu ilgtermiņa ietaupījumus ES budžetā, Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai sagatavot plānu pārejai uz Eiropas Parlamenta vienu darbavietu, kā tas uzsvērts iepriekšējās rezolūcijās, jo īpaši 2012. gada 23. oktobra Rezolūcijā par Padomes nostāju attiecībā uz 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu – visas iedaļas (8) un 2013. gada 6. februāra Rezolūcijā par 2014. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm – visas iedaļas, izņemot Komisiju (9), kā arī 2012. gada 10. maija Lēmumā par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (10); |
| --- | --- |

90.

uzsver – lai panāktu ilgtermiņa ietaupījumus ES budžetā, Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai sagatavot plānu pārejai uz Eiropas Parlamenta vienu darbavietu, kā tas uzsvērts iepriekšējās rezolūcijās, jo īpaši 2012. gada 23. oktobra Rezolūcijā par Padomes nostāju attiecībā uz 2013. finanšu gada vispārējā budžeta projektu – visas iedaļas (8) un 2013. gada 6. februāra Rezolūcijā par 2014. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm – visas iedaļas, izņemot Komisiju (9), kā arī 2012. gada 10. maija Lēmumā par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (10);

| 91. | atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas vienošanos, kas tika panākta 2013. gada 24. septembra samierināšanas sanāksmē; norāda, ka tā 2014. gada budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 783 976 098 un tas ir neto samazinājums par EUR 29 168 108 salīdzinājumā ar 2013. gada 26. februāra provizorisko tāmes projektu; |
| --- | --- |

91.

atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas vienošanos, kas tika panākta 2013. gada 24. septembra samierināšanas sanāksmē; norāda, ka tā 2014. gada budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 783 976 098 un tas ir neto samazinājums par EUR 29 168 108 salīdzinājumā ar 2013. gada 26. februāra provizorisko tāmes projektu;

| 92. | norāda, ka tā 2014. gada budžets par 1,9 % pārsniedz 2013. gada budžeta apjomu; atzīmē, ka Horvātijas pievienošanās izmaksas veido 0,17 %, bet vienreizējās izmaksas saistībā ar Parlamenta jauno sasaukumu – 2,1 % no pieauguma; uzsver – neraugoties uz nenovēršamajām izmaksām, kas saistītas ar Parlamenta jauno sasaukumu pēc 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām, darbības budžeta neto apjoms samazināts par 0,37 % un samazinājums ir vēl lielāks, ja ņem vērā paredzamo inflācijas līmeni; |
| --- | --- |

92.

norāda, ka tā 2014. gada budžets par 1,9 % pārsniedz 2013. gada budžeta apjomu; atzīmē, ka Horvātijas pievienošanās izmaksas veido 0,17 %, bet vienreizējās izmaksas saistībā ar Parlamenta jauno sasaukumu – 2,1 % no pieauguma; uzsver – neraugoties uz nenovēršamajām izmaksām, kas saistītas ar Parlamenta jauno sasaukumu pēc 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām, darbības budžeta neto apjoms samazināts par 0,37 % un samazinājums ir vēl lielāks, ja ņem vērā paredzamo inflācijas līmeni;

| 93. | uzsver, ka budžetā ir iekļautas apropriācijas, lai daļēji segtu iespējamās algu korekcijas par 2011. un 2012. gadu, ņemot vērā gaidāmo Tiesas nolēmumu; pauž dziļas bažas par Padomes pieeju, proti, neparedzēt nekādas apropriācijas ne pašai savā budžetā, ne atbalstīt paredzamās apropriācijas citu iestāžu budžetā, kas būtu uzskatāms par piesardzības pasākumu, lai daļēji segtu iespējamo ietekmi uz budžetu, kas varētu izrietēt no Tiesas gaidāmā nolēmuma; atzīmē, ka neto samazinājums par 0,37 % Parlamenta darbības budžetā 2014. gadā būtu vēl par 1,3 % lielāks, ja tam nevajadzētu paredzēt apropriācijas iespējamām algu korekcijām par 2011. un 2012. gadu, ja tiks pieņemts attiecīgs Tiesas nolēmums; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka budžetā ir iekļautas apropriācijas, lai daļēji segtu iespējamās algu korekcijas par 2011. un 2012. gadu, ņemot vērā gaidāmo Tiesas nolēmumu; pauž dziļas bažas par Padomes pieeju, proti, neparedzēt nekādas apropriācijas ne pašai savā budžetā, ne atbalstīt paredzamās apropriācijas citu iestāžu budžetā, kas būtu uzskatāms par piesardzības pasākumu, lai daļēji segtu iespējamo ietekmi uz budžetu, kas varētu izrietēt no Tiesas gaidāmā nolēmuma; atzīmē, ka neto samazinājums par 0,37 % Parlamenta darbības budžetā 2014. gadā būtu vēl par 1,3 % lielāks, ja tam nevajadzētu paredzēt apropriācijas iespējamām algu korekcijām par 2011. un 2012. gadu, ja tiks pieņemts attiecīgs Tiesas nolēmums;

| 94. | apstiprina šādas tāmes korekcijas:






  — | iekļauj ietekmi saistībā ar jauno Civildienesta noteikumu pieņemšanu un ar to saistītajām izmaiņām štatu sarakstā; |
| --- | --- | --- |

94.

apstiprina šādas tāmes korekcijas:

—

iekļauj ietekmi saistībā ar jauno Civildienesta noteikumu pieņemšanu un ar to saistītajām izmaiņām štatu sarakstā;

| — | ņem vērā ietaupījumu no tā, ka Luksemburgā PRES ēkas vietā sāk izmantot GEOS ēku; |
| --- | --- |

—

ņem vērā ietaupījumu no tā, ka Luksemburgā PRES ēkas vietā sāk izmantot GEOS ēku;

| — | samazina apropriācijas Eiropas vēstures namam, jo Komisija sniedz ieguldījumu attiecībā uz tā darbības izmaksām un veikti arī iekšēji ietaupījumi; |
| --- | --- |

—

samazina apropriācijas Eiropas vēstures namam, jo Komisija sniedz ieguldījumu attiecībā uz tā darbības izmaksām un veikti arī iekšēji ietaupījumi;

| — | iekļauj ietaupījumus no metodēm, kas saistītas ar papīra izmantošanas samazināšanu Parlamenta dokumentu apritē un darbībā; |
| --- | --- |

—

iekļauj ietaupījumus no metodēm, kas saistītas ar papīra izmantošanas samazināšanu Parlamenta dokumentu apritē un darbībā;

| — | pārceļ atbilstoši Eiropas Parlamenta deputātu nolikumam maksāto deputātu pensiju (tāpat kā ierēdņu pensiju) pārvaldību uz konkrētu budžeta pozīciju III iedaļā; |
| --- | --- |

—

pārceļ atbilstoši Eiropas Parlamenta deputātu nolikumam maksāto deputātu pensiju (tāpat kā ierēdņu pensiju) pārvaldību uz konkrētu budžeta pozīciju III iedaļā;

| — | paredz cilvēku un finanšu resursu piešķiršanu jaunajam Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorātam gadījumā, ja sekmīgi tiks noslēgts sadarbības līgums ar divām komitejām (Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju); |
| --- | --- |

—

paredz cilvēku un finanšu resursu piešķiršanu jaunajam Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorātam gadījumā, ja sekmīgi tiks noslēgts sadarbības līgums ar divām komitejām (Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju);

Kopējā darba grupa

| 95. | atzinīgi vērtē to, ka darbu turpināja Prezidija un Budžeta komitejas kopējā darba grupa par Parlamenta budžetu, kas reformu procesā izrādījusies noderīga platforma diskusijām un iespējamo efektivitātes rezervju noteikšanai, lai sabalansētu nepieciešamos ieguldījumus Parlamenta darba efektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

95.

atzinīgi vērtē to, ka darbu turpināja Prezidija un Budžeta komitejas kopējā darba grupa par Parlamenta budžetu, kas reformu procesā izrādījusies noderīga platforma diskusijām un iespējamo efektivitātes rezervju noteikšanai, lai sabalansētu nepieciešamos ieguldījumus Parlamenta darba efektivitātes uzlabošanai;

| 96. | atgādina par darba grupas iepriekšējiem panākumiem, nosakot stratēģijas deputātu ceļa izdevumu ietaupīšanai; |
| --- | --- |

96.

atgādina par darba grupas iepriekšējiem panākumiem, nosakot stratēģijas deputātu ceļa izdevumu ietaupīšanai;

| 97. | uzsver, ka reformas, kuras rosinātas darba grupas apspriedēs, piemēram, iestāžu sadarbība ar Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pasākumi saistībā ar papīra izmantošanas samazināšanu Parlamenta dokumentu apritē un darbībā un e-sanāksmēm, efektīvāka Parlamenta darba ritma struktūra, maksājumu uzticēšana ārpakalpojumu sniedzējam un jaunas cilvēkresursu vadības programmatūras ieviešana, būtu jāturpina, panākot reālu efektivitātes uzlabošanos un resursu atbrīvošanu, lai uzlabotu neatkarīgas zinātniskās konsultācijas deputātiem un Parlamenta kontroles spējas; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka reformas, kuras rosinātas darba grupas apspriedēs, piemēram, iestāžu sadarbība ar Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pasākumi saistībā ar papīra izmantošanas samazināšanu Parlamenta dokumentu apritē un darbībā un e-sanāksmēm, efektīvāka Parlamenta darba ritma struktūra, maksājumu uzticēšana ārpakalpojumu sniedzējam un jaunas cilvēkresursu vadības programmatūras ieviešana, būtu jāturpina, panākot reālu efektivitātes uzlabošanos un resursu atbrīvošanu, lai uzlabotu neatkarīgas zinātniskās konsultācijas deputātiem un Parlamenta kontroles spējas;

Civildienesta noteikumu reforma

| 98. | atzīmē, ka izmaiņas Civildienesta noteikumos, par kurām Parlaments un Padome vienojās parastajā likumdošanas procedūrā, paredz gan jaunu darbinieku algu indeksācijas metodi, gan 2013. un 2014. gadā neveikt algu korekcijas visām iestādēm, tostarp Parlamentam, kas tā 2014. gada budžetā ļauj ietaupīt EUR 14,5 miljonus; |
| --- | --- |

98.

atzīmē, ka izmaiņas Civildienesta noteikumos, par kurām Parlaments un Padome vienojās parastajā likumdošanas procedūrā, paredz gan jaunu darbinieku algu indeksācijas metodi, gan 2013. un 2014. gadā neveikt algu korekcijas visām iestādēm, tostarp Parlamentam, kas tā 2014. gada budžetā ļauj ietaupīt EUR 14,5 miljonus;

| 99. | ņem vērā arī to, ka citas Civildienesta noteikumu reformas, piemēram, izmaiņas noteikumos, kas regulē amatpersonu ikgadējos ceļa izdevumus, dos ietaupījumu EUR 2,8 miljonu apmērā, savukārt EUR 0,8 miljonus ļaus ietaupīt pielāgojumi saistībā ar darbinieku amata pakāpju piešķiršanu, karjeras attīstību un ātrumu, ar kādu tos paaugstina amatā, kā arī jaunas SC darbinieku kategorijas izveidošana; |
| --- | --- |

99.

ņem vērā arī to, ka citas Civildienesta noteikumu reformas, piemēram, izmaiņas noteikumos, kas regulē amatpersonu ikgadējos ceļa izdevumus, dos ietaupījumu EUR 2,8 miljonu apmērā, savukārt EUR 0,8 miljonus ļaus ietaupīt pielāgojumi saistībā ar darbinieku amata pakāpju piešķiršanu, karjeras attīstību un ātrumu, ar kādu tos paaugstina amatā, kā arī jaunas SC darbinieku kategorijas izveidošana;

| 100. | atzīmē, ka Komisijas priekšlikums samazināt kopējo personāla apjomu par 1 % gadā Parlamenta gadījumā paredz svītrot 67 štata vietas 2014. gada štatu sarakstā; pieņem zināšanai ģenerālsekretāra 2013. gada 2. septembra piezīmi Prezidijam, kurā ģenerālsekretārs neaplūko jautājumu par līdzsvaru starp politisko un administratīvo atbalstu deputātiem; atzīmē, ka politiskās grupas kopš 2012. gada nav palielinājušas darbinieku skaitu un ka to vajadzības jau divos iepriekšējos budžeta gados apmierinātas tikai daļēji; uzsver, ka kopējais darbinieku skaits politiskajās grupās 2014. gadā un turpmākajos gados nedrīkst būt zemāks par pašreizējo līmeni; |
| --- | --- |

100.

atzīmē, ka Komisijas priekšlikums samazināt kopējo personāla apjomu par 1 % gadā Parlamenta gadījumā paredz svītrot 67 štata vietas 2014. gada štatu sarakstā; pieņem zināšanai ģenerālsekretāra 2013. gada 2. septembra piezīmi Prezidijam, kurā ģenerālsekretārs neaplūko jautājumu par līdzsvaru starp politisko un administratīvo atbalstu deputātiem; atzīmē, ka politiskās grupas kopš 2012. gada nav palielinājušas darbinieku skaitu un ka to vajadzības jau divos iepriekšējos budžeta gados apmierinātas tikai daļēji; uzsver, ka kopējais darbinieku skaits politiskajās grupās 2014. gadā un turpmākajos gados nedrīkst būt zemāks par pašreizējo līmeni;

| 101. | atkārto 2013. gada 17. aprīļa rezolūcijā izteikto prasību, lai Budžeta komitejai tiktu iesniegts ceļvedis pārskatīto Civildienesta noteikumu īstenošanai, jo sarunas starp Parlamentu un Padomi nu ir beigušās un ir panākta vienošanās par šo noteikumu reformu; |
| --- | --- |

101.

atkārto 2013. gada 17. aprīļa rezolūcijā izteikto prasību, lai Budžeta komitejai tiktu iesniegts ceļvedis pārskatīto Civildienesta noteikumu īstenošanai, jo sarunas starp Parlamentu un Padomi nu ir beigušās un ir panākta vienošanās par šo noteikumu reformu;

Sadarbība ar padomdevējām komitejām

| 102. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas un mudina Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju sagatavot iestāžu sadarbības līgumu ar mērķi padziļināt sadarbību; |
| --- | --- |

102.

atzinīgi vērtē notiekošās sarunas un mudina Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju sagatavot iestāžu sadarbības līgumu ar mērķi padziļināt sadarbību;

| 103. | uzsver, ka aplēstās izmaiņas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas štatu sarakstos, kas izriet no pašlaik apspriežamā iestāžu sadarbības līguma, ir tieši saistītas un tāpēc arī atkarīgas no tā, vai izdosies panākt galīgo politisko vienošanos; uzskata, ka šīs sadarbības rezultāts varētu būt komiteju tulkošanas dienestu kvalificēta personāla pakāpeniska pāreja darbā uz jauno Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorātu (tostarp attiecīgi palielinot tā štatu sarakstu), turklāt šādai pārejai vajadzētu attiekties uz līdz pat 80 darbiniekiem un notikt uz brīvprātības pamata, kā arī attiecīgi būtu jāsvītro atbilstošs amata vietu skaits komiteju štatu sarakstos nākamajā gadā pēc darbinieku pārcelšanas; |
| --- | --- |

103.

uzsver, ka aplēstās izmaiņas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas štatu sarakstos, kas izriet no pašlaik apspriežamā iestāžu sadarbības līguma, ir tieši saistītas un tāpēc arī atkarīgas no tā, vai izdosies panākt galīgo politisko vienošanos; uzskata, ka šīs sadarbības rezultāts varētu būt komiteju tulkošanas dienestu kvalificēta personāla pakāpeniska pāreja darbā uz jauno Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorātu (tostarp attiecīgi palielinot tā štatu sarakstu), turklāt šādai pārejai vajadzētu attiekties uz līdz pat 80 darbiniekiem un notikt uz brīvprātības pamata, kā arī attiecīgi būtu jāsvītro atbilstošs amata vietu skaits komiteju štatu sarakstos nākamajā gadā pēc darbinieku pārcelšanas;

Rezerve neparedzētiem izdevumiem

| 104. | tā kā 2014. gada budžeta procedūras gaitā ar pietiekamu precizitāti nevar noteikt ne šādas personāla pārejas uzsākšanas brīdi, ne tās tempu, nolemj par EUR 0,7 miljoniem palielināt budžeta pozīciju Parlamenta personāla algām un pārvietot rezervē proporcionālu apropriāciju summu no komiteju personāla algu pozīcijas, līdz būs skaidrība par personāla pārejas gaitu; saprot, ka nepieciešamības gadījumā līdz EUR 3,3 miljoniem apropriāciju var galīgi pārcelt no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz budžeta pozīciju algām, ja tā nolemj Parlamenta kompetentā komiteja; sagaida, ka divas padomdevējas komitejas samazinās atbilstošu daļu apropriāciju savos budžetos, ņemot vērā norises saistībā ar personāla pārejas gaitu un politisko vienošanos ar Parlamentu; |
| --- | --- |

104.

tā kā 2014. gada budžeta procedūras gaitā ar pietiekamu precizitāti nevar noteikt ne šādas personāla pārejas uzsākšanas brīdi, ne tās tempu, nolemj par EUR 0,7 miljoniem palielināt budžeta pozīciju Parlamenta personāla algām un pārvietot rezervē proporcionālu apropriāciju summu no komiteju personāla algu pozīcijas, līdz būs skaidrība par personāla pārejas gaitu; saprot, ka nepieciešamības gadījumā līdz EUR 3,3 miljoniem apropriāciju var galīgi pārcelt no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz budžeta pozīciju algām, ja tā nolemj Parlamenta kompetentā komiteja; sagaida, ka divas padomdevējas komitejas samazinās atbilstošu daļu apropriāciju savos budžetos, ņemot vērā norises saistībā ar personāla pārejas gaitu un politisko vienošanos ar Parlamentu;

Deputātu pensiju pārvaldības nodošana

| 105. | pauž pārliecību, ka bijušo deputātu pensiju pārvaldība nav daļa no Parlamenta ikdienas uzdevumiem un pensiju izdevumu iespējamais pieaugums samazina budžeta pārredzamību; tāpēc atbalsta ierosinājumu nodot citai iestādei trīs veidu pensiju pārvaldību (vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pensijas), proti, to pensiju, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu ietilpst Savienības budžeta III iedaļā, vienlaikus turpinot konsultēt deputātus ar pensijām saistītos jautājumos un sniegt viņiem attiecīgus padomus; norāda, ka vienas iestādes veikta visu pensiju pārvaldība palīdzēs to darīt efektīvāk; |
| --- | --- |

105.

pauž pārliecību, ka bijušo deputātu pensiju pārvaldība nav daļa no Parlamenta ikdienas uzdevumiem un pensiju izdevumu iespējamais pieaugums samazina budžeta pārredzamību; tāpēc atbalsta ierosinājumu nodot citai iestādei trīs veidu pensiju pārvaldību (vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pensijas), proti, to pensiju, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu ietilpst Savienības budžeta III iedaļā, vienlaikus turpinot konsultēt deputātus ar pensijām saistītos jautājumos un sniegt viņiem attiecīgus padomus; norāda, ka vienas iestādes veikta visu pensiju pārvaldība palīdzēs to darīt efektīvāk;

| 106. | atzīmē, ka nepieciešama saskaņota pieeja informācijas sniegšanai par 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām; tāpēc atbalsta pasākumus vēlētāju aktivitātes veicināšanai 2014. gada vēlēšanās, informācijas sniegšanu par vēlēšanu datumu un Eiropas Savienības pilsoņu izpratnes veicināšanu, visās Eiropas Savienības valodās informējot viņus par viņu vēlēšanu tiesībām un Savienības ietekmi uz viņu ikdienas dzīvi; uzskata, ka būtu jāveic ex post novērtējums par 2009. un 2014. gada vēlēšanu komunikācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

106.

atzīmē, ka nepieciešama saskaņota pieeja informācijas sniegšanai par 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām; tāpēc atbalsta pasākumus vēlētāju aktivitātes veicināšanai 2014. gada vēlēšanās, informācijas sniegšanu par vēlēšanu datumu un Eiropas Savienības pilsoņu izpratnes veicināšanu, visās Eiropas Savienības valodās informējot viņus par viņu vēlēšanu tiesībām un Savienības ietekmi uz viņu ikdienas dzīvi; uzskata, ka būtu jāveic ex post novērtējums par 2009. un 2014. gada vēlēšanu komunikācijas stratēģiju;

Papildu ietaupījumi

| 107. | uzskata, ka ekonomisku ierobežojumu laikā jāvelta visi iespējamie pūliņi, lai iestāžu budžetos meklētu iespējas ietaupīt līdzekļus, ieviešot vairāk tādas prakses, kas tomēr nesamazina deputātu darba kvalitāti; atgādina, ka par izdevumu ierobežošanu uzskatāmi liecina tas, ka personāla komandējumu naudas apmērs nav indeksēts kopš 2007. gada, un visu deputātiem domāto izdevumu un piemaksu iesaldēšana 2011. gada līmenī līdz pašreizējā deputātu pilnvaru termiņa beigām; turklāt atzinīgi vērē lēmumu iesaldēt visas deputātu piemaksas līdz 2014. gada beigām; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka ekonomisku ierobežojumu laikā jāvelta visi iespējamie pūliņi, lai iestāžu budžetos meklētu iespējas ietaupīt līdzekļus, ieviešot vairāk tādas prakses, kas tomēr nesamazina deputātu darba kvalitāti; atgādina, ka par izdevumu ierobežošanu uzskatāmi liecina tas, ka personāla komandējumu naudas apmērs nav indeksēts kopš 2007. gada, un visu deputātiem domāto izdevumu un piemaksu iesaldēšana 2011. gada līmenī līdz pašreizējā deputātu pilnvaru termiņa beigām; turklāt atzinīgi vērē lēmumu iesaldēt visas deputātu piemaksas līdz 2014. gada beigām;

| 108. | ņemot vērā iepriekš minēto, nolemj samazināt Parlamenta izdevumus par EUR 9 658 000 salīdzinājumā ar 2014. gada budžeta projektu; |
| --- | --- |

108.

ņemot vērā iepriekš minēto, nolemj samazināt Parlamenta izdevumus par EUR 9 658 000 salīdzinājumā ar 2014. gada budžeta projektu;

| 109. | turpinot izdevumu ierobežošanu, samazina apropriācijas delegācijām un tādējādi kopējo deputātu delegāciju skaitu, turklāt pat vēl vairāk, nekā paredz pēdējo divu gadu laikā pieņemtie un īstenotie lēmumi par šiem samazinājumiem; |
| --- | --- |

109.

turpinot izdevumu ierobežošanu, samazina apropriācijas delegācijām un tādējādi kopējo deputātu delegāciju skaitu, turklāt pat vēl vairāk, nekā paredz pēdējo divu gadu laikā pieņemtie un īstenotie lēmumi par šiem samazinājumiem;

IV līdz X iedaļa

| 110. | uzteic visas pārējās iestādes par ietaupījumiem un efektivitātes uzlabojumiem, ko tās jau ir iestrādājušas savos budžeta projektos; lai īstenotu pareizu un piesardzīgu finanšu pārvaldību, atjauno apropriācijas algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, ņemot vērā drīzumā gaidāmo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

110.

uzteic visas pārējās iestādes par ietaupījumiem un efektivitātes uzlabojumiem, ko tās jau ir iestrādājušas savos budžeta projektos; lai īstenotu pareizu un piesardzīgu finanšu pārvaldību, atjauno apropriācijas algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, ņemot vērā drīzumā gaidāmo Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

IV iedaļa – Eiropas Savienības Tiesa

| 111. | pielāgo standarta samazinājuma likmi līdz 3 %, atjaunojot apropriācijas EUR 1,43 miljonu apmērā, lai varētu pilnībā aizpildīt Tiesas štatu sarakstu un nodrošināt, ka tā pienācīgi tiek galā ar aizvien pieaugošo darba slodzi; |
| --- | --- |

111.

pielāgo standarta samazinājuma likmi līdz 3 %, atjaunojot apropriācijas EUR 1,43 miljonu apmērā, lai varētu pilnībā aizpildīt Tiesas štatu sarakstu un nodrošināt, ka tā pienācīgi tiek galā ar aizvien pieaugošo darba slodzi;

| 112. | palielina Tiesas algu pozīciju summas salīdzinājumā ar budžeta projektu, lai ņemtu vērā darbinieku algu korekcijas par 2011. un 2012. gadu, kuras sākotnēji netika iekļautas Tiesas budžeta tāmē; |
| --- | --- |

112.

palielina Tiesas algu pozīciju summas salīdzinājumā ar budžeta projektu, lai ņemtu vērā darbinieku algu korekcijas par 2011. un 2012. gadu, kuras sākotnēji netika iekļautas Tiesas budžeta tāmē;

V iedaļa – Revīzijas palāta

| 113. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome savā budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

113.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome savā budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 114. | pauž īpašu gandarījumu, ka Revīzijas palāta mācējusi būt taupīga un radusi iekšējas efektivitātes rezerves tās budžeta projektā; |
| --- | --- |

114.

pauž īpašu gandarījumu, ka Revīzijas palāta mācējusi būt taupīga un radusi iekšējas efektivitātes rezerves tās budžeta projektā;

VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 115. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

115.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 116. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas starp Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par sadarbības nolīgumu un sagaida to veiksmīgu pabeigšanu; pārvieto rezervē daļu no algu apropriācijām, kamēr nav parakstīts sadarbības nolīgums ar Parlamentu un nenotiek līdz pat 48 darbinieku iespējamā pakāpeniskā pāreja, štatu sarakstā paredzot zemsvītras piezīmi, ka šīs amata vietas tiks likvidētas gada laikā pēc attiecīgā personāla pārejas pabeigšanas, kas atkarīga no galīgās vienošanās panākšanas; |
| --- | --- |

116.

atzinīgi vērtē notiekošās sarunas starp Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par sadarbības nolīgumu un sagaida to veiksmīgu pabeigšanu; pārvieto rezervē daļu no algu apropriācijām, kamēr nav parakstīts sadarbības nolīgums ar Parlamentu un nenotiek līdz pat 48 darbinieku iespējamā pakāpeniskā pāreja, štatu sarakstā paredzot zemsvītras piezīmi, ka šīs amata vietas tiks likvidētas gada laikā pēc attiecīgā personāla pārejas pabeigšanas, kas atkarīga no galīgās vienošanās panākšanas;

VII iedaļa – Reģionu komiteja

| 117. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

117.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 118. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas starp Parlamentu un Reģionu komiteju par sadarbības nolīgumu un sagaida to veiksmīgu pabeigšanu; pārvieto rezervē daļu no algu apropriācijām, kamēr nav parakstīts šāds sadarbības nolīgums un nenotiek līdz pat 32 darbinieku iespējamā pakāpeniskā pāreja, štatu sarakstā paredzot zemsvītras piezīmi, ka šīs amata vietas tiks likvidētas gada laikā pēc attiecīgā personāla pārejas pabeigšanas, kas atkarīga no galīgās vienošanās panākšanas; |
| --- | --- |

118.

atzinīgi vērtē notiekošās sarunas starp Parlamentu un Reģionu komiteju par sadarbības nolīgumu un sagaida to veiksmīgu pabeigšanu; pārvieto rezervē daļu no algu apropriācijām, kamēr nav parakstīts šāds sadarbības nolīgums un nenotiek līdz pat 32 darbinieku iespējamā pakāpeniskā pāreja, štatu sarakstā paredzot zemsvītras piezīmi, ka šīs amata vietas tiks likvidētas gada laikā pēc attiecīgā personāla pārejas pabeigšanas, kas atkarīga no galīgās vienošanās panākšanas;

| 119. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas deputātu komandējumu pozīcijām, lai nodrošinātu, ka nesamazinās politisko darbību līmenis; |
| --- | --- |

119.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas deputātu komandējumu pozīcijām, lai nodrošinātu, ka nesamazinās politisko darbību līmenis;

| 120. | atzīmē, ka Eiropas Konservatīvo un reformistu (ECR) grupa ir izveidojusi jaunu politisko grupu Reģionu komitejā; atgādina, ka ikvienai politiskajai grupai būtu jāsaņem administratīvs atbalsts atkarībā no tās lieluma, lai veicinātu to līdzdalību komitejas politiskajās darbībās; |
| --- | --- |

120.

atzīmē, ka Eiropas Konservatīvo un reformistu (ECR) grupa ir izveidojusi jaunu politisko grupu Reģionu komitejā; atgādina, ka ikvienai politiskajai grupai būtu jāsaņem administratīvs atbalsts atkarībā no tās lieluma, lai veicinātu to līdzdalību komitejas politiskajās darbībās;

VIII iedaļa – Eiropas Ombuds

| 121. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

121.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 122. | atbalsta Eiropas Ombuda pamatoto pieeju samazināt darbinieku skaitu par 5 % piecu gadu laikā saskaņā ar pašu sastādītu plānu, ņemot vērā, ka tā ir salīdzinoši neliela iestāde; |
| --- | --- |

122.

atbalsta Eiropas Ombuda pamatoto pieeju samazināt darbinieku skaitu par 5 % piecu gadu laikā saskaņā ar pašu sastādītu plānu, ņemot vērā, ka tā ir salīdzinoši neliela iestāde;

IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 123. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

123.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 124. | atzinīgi vērtē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pamatoto pieeju samazināt darbinieku skaitu par 5 % piecu gadu laikā saskaņā ar pašu sastādītu plānu, turklāt ņemot vērā, ka tā ir salīdzinoši neliela iestāde; |
| --- | --- |

124.

atzinīgi vērtē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pamatoto pieeju samazināt darbinieku skaitu par 5 % piecu gadu laikā saskaņā ar pašu sastādītu plānu, turklāt ņemot vērā, ka tā ir salīdzinoši neliela iestāde;

X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests

| 125. | atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

125.

atjauno budžeta projektā paredzētās apropriācijas darbinieku algu korekcijai par 2011. un 2012. gadu, kurai var būt ietekme uz 2014. gada budžetu un kurai paredzētās apropriācijas Padome tās budžeta lasījumā bija svītrojusi, jo īpaši ņemot vērā drīzumā gaidāmo Tiesas nolēmumu par šo jautājumu;

| 126. | pielāgo standarta samazinājuma likmi līdz 5,3 % (atjaunojot apropriācijas aptuveni EUR 0,4 miljonu apmērā) galvenajā mītnē un līdz 2,7 % delegācijās (EUR 0,5 miljonu apmērā), lai atspoguļotu pieaugumu darbinieku skaita ziņā, kas nepieciešams darbības uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

126.

pielāgo standarta samazinājuma likmi līdz 5,3 % (atjaunojot apropriācijas aptuveni EUR 0,4 miljonu apmērā) galvenajā mītnē un līdz 2,7 % delegācijās (EUR 0,5 miljonu apmērā), lai atspoguļotu pieaugumu darbinieku skaita ziņā, kas nepieciešams darbības uzdevumu veikšanai;

| 127. | atjauno apropriācijas drošībai, proti, EUR 5,4 miljonu apmērā drošām IT sistēmām un tīkliem, kā arī EUR 0,6 miljonu apmērā līgumdarbiniekiem; |
| --- | --- |

127.

atjauno apropriācijas drošībai, proti, EUR 5,4 miljonu apmērā drošām IT sistēmām un tīkliem, kā arī EUR 0,6 miljonu apmērā līgumdarbiniekiem;

| 128. | atzinīgi vērtē EĀDD vēlmi ņemt vērā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas aicinājumu integrēt Eiropas Savienības īpašos pārstāvjus un viņu darbiniekus EĀDD budžeta un institucionālajā struktūrā; norāda – lai varētu notikt cilvēkresursu un finanšu resursu pārcelšana no Komisijas uz EĀDD budžetu, jārod kompromisa risinājums ar Komisiju un Padomi un jāpieņem arī atbilstošs juridiskais pamats; ierosina palielināt EĀDD budžetu un štatu sarakstu; |
| --- | --- |

128.

atzinīgi vērtē EĀDD vēlmi ņemt vērā Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejas aicinājumu integrēt Eiropas Savienības īpašos pārstāvjus un viņu darbiniekus EĀDD budžeta un institucionālajā struktūrā; norāda – lai varētu notikt cilvēkresursu un finanšu resursu pārcelšana no Komisijas uz EĀDD budžetu, jārod kompromisa risinājums ar Komisiju un Padomi un jāpieņem arī atbilstošs juridiskais pamats; ierosina palielināt EĀDD budžetu un štatu sarakstu;

o

o o

| 129. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

129.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0304.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0081.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0173.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) , un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0359.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0048.

(10)  OV L 286, 17.10.2012.,1. lpp.

---

I PIELIKUMS

KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS

2014. gada budžeta procedūras grafiks un Samierināšanas komitejas darba kārtība

| A. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādiem 2014. gada budžeta procedūras galvenajiem datumiem:






  1. | Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 2013. gada 11. septembrim, lai atvieglotu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- | --- |

A.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par šādiem 2014. gada budžeta procedūras galvenajiem datumiem:

1.

Padome centīsies pieņemt savu nostāju un to nosūtīt Eiropas Parlamentam līdz 2013. gada 11. septembrim, lai atvieglotu savlaicīgu vienošanos ar Eiropas Parlamentu;

| 2. | Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā balsotu vēlākais līdz 41. nedēļas beigām (oktobra sākumam); |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja par grozījumiem Padomes nostājā balsotu vēlākais līdz 41. nedēļas beigām (oktobra sākumam);

| 3. | trialogu sasauks 2013. gada 16. oktobra pēcpusdienā pirms lasījuma Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

3.

trialogu sasauks 2013. gada 16. oktobra pēcpusdienā pirms lasījuma Eiropas Parlamentā;

| 4. | Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos plenārsēdē 43. nedēļā; |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlaments par savu lasījumu balsos plenārsēdē 43. nedēļā;

| 5. | samierināšanas laikposms sāksies 2013. gada 24. oktobrī. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2013. gada 13. novembrī; |
| --- | --- |

5.

samierināšanas laikposms sāksies 2013. gada 24. oktobrī. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu samierināšanas procedūrai paredzētais laiks beigsies 2013. gada 13. novembrī;

| 6. | Samierināšanas komiteja 2013. gada 4. novembra pēcpusdienā tiksies Eiropas Parlamentā un 2013. gada 11. novembrī – Padomē; Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogos. Trialogs ir plānots 2013. gada 7. novembrī no rīta. Divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā var sasaukt papildu trialogus. |
| --- | --- |

6.

Samierināšanas komiteja 2013. gada 4. novembra pēcpusdienā tiksies Eiropas Parlamentā un 2013. gada 11. novembrī – Padomē; Samierināšanas komitejas sanāksmes sagatavos trialogos. Trialogs ir plānots 2013. gada 7. novembrī no rīta. Divdesmit vienu dienu ilgajā samierināšanas laikposmā var sasaukt papildu trialogus.

| B. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija arī vienojas par pielikumā izklāstīto Samierināšanas komitejas darba kārtību, kas tiek piemērota, kamēr nav stājies spēkā jaunais Iestāžu nolīgums. |
| --- | --- |

B.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija arī vienojas par pielikumā izklāstīto Samierināšanas komitejas darba kārtību, kas tiek piemērota, kamēr nav stājies spēkā jaunais Iestāžu nolīgums.

---

II PIELIKUMS

2014. gada budžeta procedūras Samierināšanas komitejas gada darba kārtība

| 1. | Ja Parlaments nobalso par grozījumiem Padomes nostājā, Padomes priekšsēdētājs tajā pašā plenārsēdē ņem vērā atšķirības abu iestāžu nostājā un nekavējoties dod savu piekrišanu EP priekšsēdētājam sasaukt Samierināšanas komiteju. Vēstule par Samierināšanas komitejas sasaukšanu tiks nosūtīta tajā pašā dienā, kad notiek balsojums plenārsēdē, un samierināšanas laikposms sākas nākamajā dienā. Divdesmit vienu dienu ilgais laikposms tiek aprēķināts saskaņā ar Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlaments nobalso par grozījumiem Padomes nostājā, Padomes priekšsēdētājs tajā pašā plenārsēdē ņem vērā atšķirības abu iestāžu nostājā un nekavējoties dod savu piekrišanu EP priekšsēdētājam sasaukt Samierināšanas komiteju. Vēstule par Samierināšanas komitejas sasaukšanu tiks nosūtīta tajā pašā dienā, kad notiek balsojums plenārsēdē, un samierināšanas laikposms sākas nākamajā dienā. Divdesmit vienu dienu ilgais laikposms tiek aprēķināts saskaņā ar Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus.

| 2. | Ja Padome nevar piekrist visiem grozījumiem, par kuriem nobalsojis Eiropas Parlaments, tā apstiprina savu nostāju vēstulē, kas tiek nosūtīta pirms datuma, kad plānota kopīgā paziņojuma A punkta 6. apakšpunktā paredzētā pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. Šādā gadījumā Samierināšanas komiteja darbojas saskaņā ar nākamajos punktos izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Ja Padome nevar piekrist visiem grozījumiem, par kuriem nobalsojis Eiropas Parlaments, tā apstiprina savu nostāju vēstulē, kas tiek nosūtīta pirms datuma, kad plānota kopīgā paziņojuma A punkta 6. apakšpunktā paredzētā pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. Šādā gadījumā Samierināšanas komiteja darbojas saskaņā ar nākamajos punktos izklāstītajiem noteikumiem.

| 3. | Samierināšanas komitejai tiek iesniegts pamatdokumentu kopums, kuros ir salīdzināti dažādi budžeta procedūras posmi (1). Tajā tiek iekļautas summas par katru pozīciju (2), finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas un salīdzinošs dokuments gan ar skaitļiem, gan ar komentāriem un budžeta pozīciju grozījumiem attiecībā uz visām budžeta pozīcijām, kas tehniski ir uzskatāmas par “atvērtām”. Šos dokumentus klasificēs saskaņā ar budžeta nomenklatūru.
  Samierināšanas komitejai iesniegtajiem pamatdokumentiem tiek pievienoti vēl arī citi dokumenti (3). |
| --- | --- |

3.

Samierināšanas komitejai tiek iesniegts pamatdokumentu kopums, kuros ir salīdzināti dažādi budžeta procedūras posmi (1). Tajā tiek iekļautas summas par katru pozīciju (2), finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas un salīdzinošs dokuments gan ar skaitļiem, gan ar komentāriem un budžeta pozīciju grozījumiem attiecībā uz visām budžeta pozīcijām, kas tehniski ir uzskatāmas par “atvērtām”. Šos dokumentus klasificēs saskaņā ar budžeta nomenklatūru.

Samierināšanas komitejai iesniegtajiem pamatdokumentiem tiek pievienoti vēl arī citi dokumenti (3).

| 4. | Lai līdz samierināšanas laikposma beigām panāktu vienošanos, trialogā(-os):






  — | definē jomu sarunām par izskatāmajiem budžeta jautājumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Lai līdz samierināšanas laikposma beigām panāktu vienošanos, trialogā(-os):

—

definē jomu sarunām par izskatāmajiem budžeta jautājumiem;

| — | apspriež iepriekšējā ievilkumā minētos neatrisinātos jautājumus, lai panāktu vienošanos, kas pēc tam jāapstiprina Samierināšanas komitejā; |
| --- | --- |

—

apspriež iepriekšējā ievilkumā minētos neatrisinātos jautājumus, lai panāktu vienošanos, kas pēc tam jāapstiprina Samierināšanas komitejā;

| — | izskata tematiskus jautājumus, tostarp apspriežot daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas, iespējams balstoties uz darba dokumentu (-iem) vai neoficiālu (-iem) dokumentu (-iem). |
| --- | --- |

—

izskata tematiskus jautājumus, tostarp apspriežot daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas, iespējams balstoties uz darba dokumentu (-iem) vai neoficiālu (-iem) dokumentu (-iem).

Kad vien iespējams katra trialoga laikā vai tūlīt pēc tā pabeigšanas, vienlaikus ar nākamās sanāksmes darba kārtību tiek kopīgi sagatavoti provizoriski secinājumi. Iestāde, kas rīko trialoga sanāksmi, reģistrē šos secinājumus.

| 5. | Samierināšanas komitejas sanāksmē(-s) varbūtējai apstiprināšanai ir pieejami jebkādi provizoriski trialoga(-u) secinājumi un dokuments ar budžeta pozīcijām, par kuru trialogā(-os) ir panākta provizoriska vienošanās. |
| --- | --- |

5.

Samierināšanas komitejas sanāksmē(-s) varbūtējai apstiprināšanai ir pieejami jebkādi provizoriski trialoga(-u) secinājumi un dokuments ar budžeta pozīcijām, par kuru trialogā(-os) ir panākta provizoriska vienošanās.

| 6. | Komisija uzņemas jebkuru iniciatīvu, kas vajadzīga, lai tuvinātu Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju. Šajā sakarā tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret Padomi un Eiropas Parlamentu un abām iestādēm tiek nodrošināta vienlīdzīga informācija. |
| --- | --- |

6.

Komisija uzņemas jebkuru iniciatīvu, kas vajadzīga, lai tuvinātu Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju. Šajā sakarā tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret Padomi un Eiropas Parlamentu un abām iestādēm tiek nodrošināta vienlīdzīga informācija.

| 7. | Kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 5. punktā, Eiropas Parlamenta un Padomes sekretariāti ar Komisijas palīdzību sagatavo kopīgu dokumentu. Tajā iekļauj Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam adresētu pavadvēstuli, kurā ir minēts datums, kad Samierināšanas komitejā ir panākta vienošanās, un pielikumus, kuros ir:






  — | visu budžeta pozīciju summas (4) un finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas, |
| --- | --- | --- |

7.

Kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 5. punktā, Eiropas Parlamenta un Padomes sekretariāti ar Komisijas palīdzību sagatavo kopīgu dokumentu. Tajā iekļauj Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam adresētu pavadvēstuli, kurā ir minēts datums, kad Samierināšanas komitejā ir panākta vienošanās, un pielikumus, kuros ir:

—

visu budžeta pozīciju summas (4) un finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas,

| — | konsolidēts dokuments, kurā norādītas budžeta pozīciju summas un galīgais teksts attiecībā uz panāktajiem grozījumiem budžeta projektā (5) vai Padomes nostājā. |
| --- | --- |

—

konsolidēts dokuments, kurā norādītas budžeta pozīciju summas un galīgais teksts attiecībā uz panāktajiem grozījumiem budžeta projektā (5) vai Padomes nostājā.

Samierināšanas komiteja var arī pieņemt varbūtējus kopīgus paziņojumus saistībā ar 2014. gada budžetu.

| 8. | Kopīgo dokumentu tulko visās valodās (to dara Eiropas Parlamenta dienesti) un saskaņā ar 6. punktu 14 dienu laikā, skaitot no nākamās dienas pēc tā datuma, kad panākta vienošanās par kopīgo dokumentu, iesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Pēc kopīgā dokumenta pieņemšanas budžeta galīgo versiju sagatavo juristi lingvisti, apvienojot kopīgā dokumenta pielikumus un tās budžeta pozīcijas, kas samierināšanas procesa gaitā nav grozītas. |
| --- | --- |

8.

Kopīgo dokumentu tulko visās valodās (to dara Eiropas Parlamenta dienesti) un saskaņā ar 6. punktu 14 dienu laikā, skaitot no nākamās dienas pēc tā datuma, kad panākta vienošanās par kopīgo dokumentu, iesniedz apstiprināšanai Eiropas Parlamentam un Padomei.

Pēc kopīgā dokumenta pieņemšanas budžeta galīgo versiju sagatavo juristi lingvisti, apvienojot kopīgā dokumenta pielikumus un tās budžeta pozīcijas, kas samierināšanas procesa gaitā nav grozītas.

| 9. | Iestāde, kas rīko trialogu vai Samierināšanas komitejas sanāksmi, Samierināšanas komitejas sanāksmēs nodrošina mutisko tulkošanu ar visu valodu režīmu un trialogos ad hoc valodu režīmu.
  Iestāde, kas rīko sanāksmi, nodrošina sanāksmes darba dokumentu pavairošanu un izplatīšanu.
  Visu trīs iestāžu dienesti sadarbojas, protokolējot sarunu rezultātus, lai sagatavotu kopīgā dokumenta galīgo redakciju. |
| --- | --- |

9.

Iestāde, kas rīko trialogu vai Samierināšanas komitejas sanāksmi, Samierināšanas komitejas sanāksmēs nodrošina mutisko tulkošanu ar visu valodu režīmu un trialogos ad hoc valodu režīmu.

Iestāde, kas rīko sanāksmi, nodrošina sanāksmes darba dokumentu pavairošanu un izplatīšanu.

Visu trīs iestāžu dienesti sadarbojas, protokolējot sarunu rezultātus, lai sagatavotu kopīgā dokumenta galīgo redakciju.

| 10. | Lai pabeigtu Samierināšanas komitejas darbu, iestādes rīkojas atbilstīgi lojālas sadarbības garam, savlaicīgi apmainoties ar attiecīgo informāciju un dokumentiem oficiālā un neoficiālā līmenī un regulāri uzturot sakarus visos līmeņos visas budžeta procedūras laikā, pateicoties savu sarunu veicēju aktīvai lomai. |
| --- | --- |

10.

Lai pabeigtu Samierināšanas komitejas darbu, iestādes rīkojas atbilstīgi lojālas sadarbības garam, savlaicīgi apmainoties ar attiecīgo informāciju un dokumentiem oficiālā un neoficiālā līmenī un regulāri uzturot sakarus visos līmeņos visas budžeta procedūras laikā, pateicoties savu sarunu veicēju aktīvai lomai.

---

(1)  Šie posmi ir šādi: 2013. gada budžets (tostarp pieņemtie budžeta grozījumi); sākotnējais budžeta projekts; Padomes nostāja attiecībā uz budžeta projektu; Eiropas Parlamenta grozījumi Padomes nostājā un Komisijas iesniegtās grozījumu vēstules. Salīdzināšanas nolūkā sākotnējā budžeta projektā tiek iekļautas tikai tās grozījumu vēstules, ko ņem vērā gan Padomes lasījumā, gan Eiropas Parlamenta lasījumā.

(2)  Budžeta pozīcijas, kas tehniski ir uzskatāmas par slēgtām, pamatdokumentos tiek izceltas. Neskarot Samierināšanas komitejas galīgo lēmumu, par tehniski slēgtu uzskata tādu budžeta pozīciju, par kuru Eiropas Parlamentam un Padomei nav domstarpību un par kuru nav iesniegta neviena grozījumu vēstule.

(3)  Tostarp Komisijas vēstule par izpildes iespējām attiecībā uz Padomes nostāju un Eiropas Parlamenta grozījumiem; grozījumu vēstule attiecībā uz lauksaimniecību (un, iespējams, vēl citām jomām); iespējams, arī Komisijas sagatavotais rudens budžeta prognožu brīdināšanas paziņojums un iespējamās citu iestāžu vēstules attiecībā uz Padomes nostāju un Eiropas Parlamenta grozījumiem.

(4)  Tiek izceltas pozīcijas, kas, salīdzinot ar budžeta projektu vai Padomes nostāju, nav grozītas.

(5)  Tostarp grozījumu vēstules, ko ņem vērā gan Padomes, gan Eiropas Parlamenta lasījumos.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/493 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/493

---

P7_TA(2013)0439

Starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošana un izpilde***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/24)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei | Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei
  un par Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 grozīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei
  un par Padomes Regulas (EK) Nr. 3286/94 grozīšanu

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Ir svarīgi, lai Savienības rīcībā būtu attiecīgie instrumenti tās tiesību faktiskai īstenošanai saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā aizsargāt savas ekonomiskās intereses. Tas īpaši attiecas uz situācijām, kad trešās valstis ievieš tirdzniecību ierobežojošus pasākumus, kas mazina ieguvumus, kurus Savienības uzņēmējiem nodrošina starptautiskās tirdzniecības nolīgumi. Savienībai jābūt iespējai ātri un elastīgi reaģēt saistībā ar procedūrām un termiņiem, kas noteikti tās noslēgtajos starptautiskās tirdzniecības noteikumos. Tāpēc Savienībai būtu jāpieņem tiesību akti, ar ko nosaka regulējumu Savienības tiesību īstenošanai konkrētās īpašās situācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Ir svarīgi, lai Savienības rīcībā būtu attiecīgie instrumenti tās tiesību faktiskai īstenošanai saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā aizsargāt savas ekonomiskās intereses. Tas īpaši attiecas uz situācijām, kad trešās valstis ievieš tirdzniecību ierobežojošus pasākumus, kas mazina ieguvumus, kurus Savienības uzņēmējiem nodrošina starptautiskās tirdzniecības nolīgumi. Savienībai jābūt iespējai ātri un elastīgi reaģēt saistībā ar procedūrām un termiņiem, kas noteikti tās noslēgtajos starptautiskās tirdzniecības noteikumos. Tāpēc Savienībai būtu jāpieņem tiesību akti, ar ko nosaka regulējumu Savienības tiesību īstenošanai konkrētās īpašās situācijās.

| (2) | Ir svarīgi, lai Savienības rīcībā būtu attiecīgie instrumenti tās tiesību faktiskai īstenošanai saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā aizsargāt savas ekonomiskās intereses. Tas īpaši attiecas uz situācijām, kad trešās valstis ievieš tirdzniecību ierobežojošus pasākumus, kas mazina ieguvumus, kurus Savienības uzņēmējiem nodrošina starptautiskās tirdzniecības nolīgumi. Savienībai jābūt iespējai ātri un elastīgi reaģēt saistībā ar procedūrām un termiņiem, kas noteikti tās noslēgtajos starptautiskās tirdzniecības noteikumos. Tāpēc Savienībai būtu jāpieņem tiesību akti, ar ko nosaka regulējumu Savienības tiesību īstenošanai konkrētās īpašās situācijās
  , un jāpiešķir attiecīgi resursi, lai nodrošinātu, ka pieejamie resursi tiek efektīvi izmantoti šiem instrumentiem
  . |
| --- | --- |

(2)

Ir svarīgi, lai Savienības rīcībā būtu attiecīgie instrumenti tās tiesību faktiskai īstenošanai saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā aizsargāt savas ekonomiskās intereses. Tas īpaši attiecas uz situācijām, kad trešās valstis ievieš tirdzniecību ierobežojošus pasākumus, kas mazina ieguvumus, kurus Savienības uzņēmējiem nodrošina starptautiskās tirdzniecības nolīgumi. Savienībai jābūt iespējai ātri un elastīgi reaģēt saistībā ar procedūrām un termiņiem, kas noteikti tās noslēgtajos starptautiskās tirdzniecības noteikumos. Tāpēc Savienībai būtu jāpieņem tiesību akti, ar ko nosaka regulējumu Savienības tiesību īstenošanai konkrētās īpašās situācijās
  , un jāpiešķir attiecīgi resursi, lai nodrošinātu, ka pieejamie resursi tiek efektīvi izmantoti šiem instrumentiem
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Izvēloties pasākumus, kuru mērķis ir faktiski īstenot Savienības tiesības, būtu jāņem vērā to spēja veicināt starptautiskās tirdzniecības noteikumu ievērošanu attiecīgajās trešās valstīs, kā arī sniegt atvieglojumu tiem ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm, kuras visvairāk ir ietekmējuši trešo valstu veiktie tirdzniecības ierobežošanas pasākumi. Saskaņā ar šo regulu pieņemtajiem pasākumiem nevajadzētu ierobežot Savienības piekļuvi izejmateriāliem, kas ir nozīmīgi Eiropas rūpniecības nozarēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Izvēloties pasākumus, kuru mērķis ir faktiski īstenot Savienības tiesības, būtu jāņem vērā to spēja veicināt starptautiskās tirdzniecības noteikumu ievērošanu attiecīgajās trešās valstīs, kā arī sniegt atvieglojumu tiem ekonomikas dalībniekiem un dalībvalstīm, kuras visvairāk ir ietekmējuši trešo valstu veiktie tirdzniecības ierobežošanas pasākumi. Saskaņā ar šo regulu pieņemtajiem pasākumiem nevajadzētu ierobežot Savienības piekļuvi izejmateriāliem, kas ir nozīmīgi Eiropas rūpniecības nozarēm.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | PTO un citu, tostarp reģionālu vai divpusēju, strīdu izšķiršanas mehānismu mērķis ir rast pozitīvu risinājumu visiem strīdiem, kas rodas starp Savienību un otru attiecīgā nolīguma pusi vai pārējām attiecīgā nolīguma pusēm. Tomēr Savienībai vajadzētu apturēt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar minētajiem strīdu izšķiršanas noteikumiem, ja citi mēģinājumi rast pozitīvu strīda risinājumu ir bijuši neveiksmīgi. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt konkrēto trešo valsti ievērot attiecīgos starptautiskās tirdzniecības noteikumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

PTO un citu, tostarp reģionālu vai divpusēju, strīdu izšķiršanas mehānismu mērķis ir rast pozitīvu risinājumu visiem strīdiem, kas rodas starp Savienību un otru attiecīgā nolīguma pusi vai pārējām attiecīgā nolīguma pusēm. Tomēr Savienībai vajadzētu apturēt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar minētajiem strīdu izšķiršanas noteikumiem, ja citi mēģinājumi rast pozitīvu strīda risinājumu ir bijuši neveiksmīgi. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt konkrēto trešo valsti ievērot attiecīgos starptautiskās tirdzniecības noteikumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga.

| (3) | PTO un citu, tostarp reģionālu vai divpusēju, strīdu izšķiršanas mehānismu mērķis ir rast pozitīvu risinājumu visiem strīdiem, kas rodas starp Savienību un otru attiecīgā nolīguma pusi vai pārējām attiecīgā nolīguma pusēm. Tomēr Savienībai vajadzētu apturēt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar minētajiem strīdu izšķiršanas noteikumiem, ja citi mēģinājumi rast pozitīvu strīda risinājumu ir bijuši neveiksmīgi. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt konkrēto trešo valsti ievērot attiecīgos starptautiskās tirdzniecības noteikumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga.
  Savienībai būtu vienmēr jāizmanto efektīvākais pieejamais strīdu izšķiršanas mehānisms. |
| --- | --- |

(3)

PTO un citu, tostarp reģionālu vai divpusēju, strīdu izšķiršanas mehānismu mērķis ir rast pozitīvu risinājumu visiem strīdiem, kas rodas starp Savienību un otru attiecīgā nolīguma pusi vai pārējām attiecīgā nolīguma pusēm. Tomēr Savienībai vajadzētu apturēt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar minētajiem strīdu izšķiršanas noteikumiem, ja citi mēģinājumi rast pozitīvu strīda risinājumu ir bijuši neveiksmīgi. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt konkrēto trešo valsti ievērot attiecīgos starptautiskās tirdzniecības noteikumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga.
  Savienībai būtu vienmēr jāizmanto efektīvākais pieejamais strīdu izšķiršanas mehānisms.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem PTO dalībvalstij, kas ierosina piemērot aizsardzības pasākumu vai prasa pagarināt aizsardzības pasākuma termiņu, būtu jācenšas saglabāt starp sevi un eksportētājām dalībvalstīm praktiski līdzvērtīgu koncesiju un citu saistību līmeni, ko šāds aizsardzības pasākums ietekmētu nelabvēlīgi. Līdzīgi noteikumi ir piemērojami saistībā ar citiem Savienības noslēgtiem, tostarp reģionāliem vai divpusējiem, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Savienībai būtu jāveic līdzsvara atjaunošanas pasākumi, apturot koncesijas vai citas saistības gadījumos, ja attiecīgā trešā valsts neveic
  apmierinošus
  pielāgojumus. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt trešās valstis ieviest tirdzniecības veicināšanas pasākumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem PTO dalībvalstij, kas ierosina piemērot aizsardzības pasākumu vai prasa pagarināt aizsardzības pasākuma termiņu, būtu jācenšas saglabāt starp sevi un eksportētājām dalībvalstīm praktiski līdzvērtīgu koncesiju un citu saistību līmeni, ko šāds aizsardzības pasākums ietekmētu nelabvēlīgi. Līdzīgi noteikumi ir piemērojami saistībā ar citiem Savienības noslēgtiem, tostarp reģionāliem vai divpusējiem, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Savienībai būtu jāveic līdzsvara atjaunošanas pasākumi, apturot koncesijas vai citas saistības gadījumos, ja attiecīgā trešā valsts neveic
  apmierinošus
  pielāgojumus. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt trešās valstis ieviest tirdzniecības veicināšanas pasākumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga.

| (4) | Saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem PTO dalībvalstij, kas ierosina piemērot aizsardzības pasākumu vai prasa pagarināt aizsardzības pasākuma termiņu, būtu jācenšas saglabāt starp sevi un eksportētājām dalībvalstīm praktiski līdzvērtīgu koncesiju un citu saistību līmeni, ko šāds aizsardzības pasākums ietekmētu nelabvēlīgi. Līdzīgi noteikumi ir piemērojami saistībā ar citiem Savienības noslēgtiem, tostarp reģionāliem vai divpusējiem, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Savienībai būtu jāveic līdzsvara atjaunošanas pasākumi, apturot koncesijas vai citas saistības gadījumos, ja attiecīgā trešā valsts neveic
  pienācīgus un samērīgus
  pielāgojumus. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt trešās valstis ieviest tirdzniecības veicināšanas pasākumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem PTO dalībvalstij, kas ierosina piemērot aizsardzības pasākumu vai prasa pagarināt aizsardzības pasākuma termiņu, būtu jācenšas saglabāt starp sevi un eksportētājām dalībvalstīm praktiski līdzvērtīgu koncesiju un citu saistību līmeni, ko šāds aizsardzības pasākums ietekmētu nelabvēlīgi. Līdzīgi noteikumi ir piemērojami saistībā ar citiem Savienības noslēgtiem, tostarp reģionāliem vai divpusējiem, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Savienībai būtu jāveic līdzsvara atjaunošanas pasākumi, apturot koncesijas vai citas saistības gadījumos, ja attiecīgā trešā valsts neveic
  pienācīgus un samērīgus
  pielāgojumus. Šādos gadījumos Savienības rīcības mērķis ir rosināt trešās valstis ieviest tirdzniecības veicināšanas pasākumus, lai atjaunotu situāciju, kas ir savstarpēji izdevīga.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | To koncesiju grozīšanu vai atsaukšanu, kas noteiktas PTO dalībvalstu tarifu sarakstos, reglamentē GATT 1994 XXVIII pants un ar to saistītā vienošanās. PTO dalībvalstis, ko ietekmē šādi grozījumi, konkrētos apstākļos ir tiesīgas atsaukt praktiski līdzvērtīgas koncesijas. Savienībai šādos gadījumos būtu jāpieņem līdzsvara atjaunošanas pasākumi, ja vien nav panākta vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. Savienības rīcības mērķis būtu rosināt trešās valstis pieņemt
  tirdzniecības veicināšanas
  pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

To koncesiju grozīšanu vai atsaukšanu, kas noteiktas PTO dalībvalstu tarifu sarakstos, reglamentē GATT 1994 XXVIII pants un ar to saistītā vienošanās. PTO dalībvalstis, ko ietekmē šādi grozījumi, konkrētos apstākļos ir tiesīgas atsaukt praktiski līdzvērtīgas koncesijas. Savienībai šādos gadījumos būtu jāpieņem līdzsvara atjaunošanas pasākumi, ja vien nav panākta vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. Savienības rīcības mērķis būtu rosināt trešās valstis pieņemt
  tirdzniecības veicināšanas
  pasākumus.

| (5) | To koncesiju
  un saistību
  grozīšanu vai atsaukšanu, kas noteiktas PTO dalībvalstu tarifu sarakstos
  un īpašo saistību sarakstā
  , reglamentē GATT 1994 XXVIII pants un ar to saistītā vienošanās
  , kā arī Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) XXI pants un ar tā īstenošanu saistītās procedūras
  . PTO dalībvalstis, ko ietekmē šādi grozījumi, konkrētos apstākļos ir tiesīgas atsaukt praktiski līdzvērtīgas koncesijas
  vai saistības
  . Savienībai šādos gadījumos būtu jāpieņem līdzsvara atjaunošanas pasākumi, ja vien nav panākta vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. Savienības rīcības mērķis būtu rosināt trešās valstis pieņemt pasākumus
  , ar kuriem atjauno savstarpēju izdevīgumu un veicina tirdzniecību
  . |
| --- | --- |

(5)

To koncesiju
  un saistību
  grozīšanu vai atsaukšanu, kas noteiktas PTO dalībvalstu tarifu sarakstos
  un īpašo saistību sarakstā
  , reglamentē GATT 1994 XXVIII pants un ar to saistītā vienošanās
  , kā arī Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) XXI pants un ar tā īstenošanu saistītās procedūras
  . PTO dalībvalstis, ko ietekmē šādi grozījumi, konkrētos apstākļos ir tiesīgas atsaukt praktiski līdzvērtīgas koncesijas
  vai saistības
  . Savienībai šādos gadījumos būtu jāpieņem līdzsvara atjaunošanas pasākumi, ja vien nav panākta vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. Savienības rīcības mērķis būtu rosināt trešās valstis pieņemt pasākumus
  , ar kuriem atjauno savstarpēju izdevīgumu un veicina tirdzniecību
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Savienībai
  jābūt iespējai
  īstenot tās tiesības valsts iepirkuma jomā,
  ņemot vērā, ka PTO Nolīgums
  par valsts iepirkumu
  nosaka, ka strīdi, kas rodas saistībā ar minēto nolīgumu, nav iemesls, lai apturētu koncesijas vai citas saistības atbilstoši jebkuram citam PTO
  nolīgumam
  , uz kuru attiecas vienošanās
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Savienībai
  jābūt iespējai
  īstenot tās tiesības valsts iepirkuma jomā,
  ņemot vērā, ka PTO Nolīgums
  par valsts iepirkumu
  nosaka, ka strīdi, kas rodas saistībā ar minēto nolīgumu, nav iemesls, lai apturētu koncesijas vai citas saistības atbilstoši jebkuram citam PTO
  nolīgumam
  , uz kuru attiecas vienošanās
  .

| (6) | Svarīgi, lai
  Savienībai
  būtu iespēja ātri
  īstenot tās tiesības valsts iepirkuma jomā,
  ja kāda puse neievēro savas saistības atbilstoši PTO Nolīgumam
  par valsts iepirkumu
  vai ikvienam divpusējam vai reģionālam saistošam
  nolīgumam.
  Savienības darbības mērķim vajadzētu būt praktiski līdzvērtīgu koncesiju līmeņa uzturēšanai valsts iepirkuma jomā. |
| --- | --- |

(6)

Svarīgi, lai
  Savienībai
  būtu iespēja ātri
  īstenot tās tiesības valsts iepirkuma jomā,
  ja kāda puse neievēro savas saistības atbilstoši PTO Nolīgumam
  par valsts iepirkumu
  vai ikvienam divpusējam vai reģionālam saistošam
  nolīgumam.
  Savienības darbības mērķim vajadzētu būt praktiski līdzvērtīgu koncesiju līmeņa uzturēšanai valsts iepirkuma jomā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Šajā regulā galvenā uzmanība
  būtu
  jāpievērš
  pasākumiem,
  kuru izstrādē un piemērošanā
  Savienībai
  ir pieredze; laikus
  būtu
  jānovērtē iespēja paplašināt
  šīs regulas
  darbības jomu, lai tajā ietvertu pakalpojumu un intelektuālā īpašuma tiesību nozares, ņemot vērā katras šīs jomas specifiku
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Šajā regulā galvenā uzmanība
  būtu
  jāpievērš
  pasākumiem,
  kuru izstrādē un piemērošanā
  Savienībai
  ir pieredze; laikus
  būtu
  jānovērtē iespēja paplašināt
  šīs regulas
  darbības jomu, lai tajā ietvertu pakalpojumu un intelektuālā īpašuma tiesību nozares, ņemot vērā katras šīs jomas specifiku
  .

| (7) | Ar šo regulu
  būtu
  jārada iespēja
  Savienībai
  izveidot pilnīgu un efektīvu regulējumu, kas ļautu pieņemt pasākumus bez kavēšanās. Tomēr iespēja paplašināt darbības jomu ar jauniem
  pasākumiem,
  kas aptver jaunas tirdzniecības jomas, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības,
  būtu
  jāuzskata par daļu no pētījuma, ko veic vienlaikus ar novērtējuma ziņojumu par
  šīs regulas
  darbību, kas minēts 10. pantā un būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam
  . |
| --- | --- |

(7)

Ar šo regulu
  būtu
  jārada iespēja
  Savienībai
  izveidot pilnīgu un efektīvu regulējumu, kas ļautu pieņemt pasākumus bez kavēšanās. Tomēr iespēja paplašināt darbības jomu ar jauniem
  pasākumiem,
  kas aptver jaunas tirdzniecības jomas, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības,
  būtu
  jāuzskata par daļu no pētījuma, ko veic vienlaikus ar novērtējuma ziņojumu par
  šīs regulas
  darbību, kas minēts 10. pantā un būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Komisijai būtu jāizvērtē šīs regulas darbība ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc
  tās
  pirmreizējās īstenošanas, lai novērtētu un vajadzības gadījumā uzlabotu tās efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Komisijai būtu jāizvērtē šīs regulas darbība ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc
  tās
  pirmreizējās īstenošanas, lai novērtētu un vajadzības gadījumā uzlabotu tās efektivitāti.

| (9) | Komisijai būtu jāizvērtē šīs regulas darbība ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc pirmreizējās īstenošanas
  akta pieņemšanas atbilstoši šai regulai
  , lai novērtētu
  tās īstenošanu
  un vajadzības gadījumā uzlabotu tās efektivitāti. Komisijai ziņojumos par stratēģiju “Eiropa 2020” būtu jāiekļauj šīs regulas piemērotības analīze, jo īpaši attiecībā uz spēju novērst tirdzniecības šķēršļus. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jāizvērtē šīs regulas darbība ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc pirmreizējās īstenošanas
  akta pieņemšanas atbilstoši šai regulai
  , lai novērtētu
  tās īstenošanu
  un vajadzības gadījumā uzlabotu tās efektivitāti. Komisijai ziņojumos par stratēģiju “Eiropa 2020” būtu jāiekļauj šīs regulas piemērotības analīze, jo īpaši attiecībā uz spēju novērst tirdzniecības šķēršļus.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par savu nodomu īstenot tirdzniecības politikas pasākumus saskaņā ar šo regulu. Šajā informācijā jāietver sīks apraksts par konkrēto gadījumu un plānotajiem pasākumiem, par Savienības rūpniecības nozarei nodarīto kaitējumu, paredzēto pasākumu pamatojums un iespējamā ietekme. Pēc šo pasākumu veikšanas Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par pasākumu faktisko ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par savu nodomu īstenot tirdzniecības politikas pasākumus saskaņā ar šo regulu. Šajā informācijā jāietver sīks apraksts par konkrēto gadījumu un plānotajiem pasākumiem, par Savienības rūpniecības nozarei nodarīto kaitējumu, paredzēto pasākumu pamatojums un iespējamā ietekme. Pēc šo pasākumu veikšanas Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par pasākumu faktisko ietekmi.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Novērtējot Savienības vispārējās intereses attiecībā uz izpildes pasākumu pieņemšanu, Komisijai, vienlaikus izmantojot līdzsvarotu pieeju, būtu īpaši jāņem vērā Savienības ražotāju situācija. Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par to, kā tā ir noteikusi Savienības vispārējās intereses katrā konkrētajā gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Novērtējot Savienības vispārējās intereses attiecībā uz izpildes pasākumu pieņemšanu, Komisijai, vienlaikus izmantojot līdzsvarotu pieeju, būtu īpaši jāņem vērā Savienības ražotāju situācija. Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par to, kā tā ir noteikusi Savienības vispārējās intereses katrā konkrētajā gadījumā.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments, jo īpaši gadījumos, kad Savienība jautājumu ir iesniegusi strīdu izšķiršanas padomei. Pēc katra strīdu izšķiršanas padomes pieņemtā lēmuma, ar ko Savienībai ļauj veikt pasākumus, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamenta komitejai, kas atbildīga par starptautisko tirdzniecību, par savu nodomu veikt šādus pasākumus vai atturēties no to veikšanas. Ja Savienība nolemj veikt pasākumus, Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par izvēlētajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments, jo īpaši gadījumos, kad Savienība jautājumu ir iesniegusi strīdu izšķiršanas padomei. Pēc katra strīdu izšķiršanas padomes pieņemtā lēmuma, ar ko Savienībai ļauj veikt pasākumus, Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamenta komitejai, kas atbildīga par starptautisko tirdzniecību, par savu nodomu veikt šādus pasākumus vai atturēties no to veikšanas. Ja Savienība nolemj veikt pasākumus, Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par izvēlētajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisijai būtu regulāri jāpiedalās Strīdu noregulēšanas un lēmumu izpildes dialogā, kas paredzēts šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisijai būtu regulāri jāpiedalās Strīdu noregulēšanas un lēmumu izpildes dialogā, kas paredzēts šajā regulā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

1. pants – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā paredzēti noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek faktiski īstenotas Savienības tiesības apturēt vai atsaukt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā | Šajā regulā paredzēti noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek faktiski
  un savlaicīgi
  īstenotas Savienības tiesības apturēt vai atsaukt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā regulā paredzēti noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek faktiski īstenotas Savienības tiesības apturēt vai atsaukt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā

Šajā regulā paredzēti noteikumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka tiek faktiski
  un savlaicīgi
  īstenotas Savienības tiesības apturēt vai atsaukt koncesijas vai citas saistības saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem nolūkā

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | reaģēt uz trešo valstu izdarītiem starptautiskās tirdzniecības noteikumu pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības intereses, lai rastu apmierinošu risinājumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

reaģēt uz trešo valstu izdarītiem starptautiskās tirdzniecības noteikumu pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības intereses, lai rastu apmierinošu risinājumu;

| (a) | reaģēt uz trešo valstu izdarītiem starptautiskās tirdzniecības noteikumu pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības intereses, lai rastu apmierinošu risinājumu
  , kas sniedz atvieglojumus ietekmētajiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā
  ; |
| --- | --- |

(a)

reaģēt uz trešo valstu izdarītiem starptautiskās tirdzniecības noteikumu pārkāpumiem, kas ietekmē Savienības intereses, lai rastu apmierinošu risinājumu
  , kas sniedz atvieglojumus ietekmētajiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā
  ;

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atjaunot līdzsvaru starp koncesijām vai citām saistībām tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm, ja tiek mainīts
  importa
  režīms, ko piemēro precēm no Savienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

atjaunot līdzsvaru starp koncesijām vai citām saistībām tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm, ja tiek mainīts
  importa
  režīms, ko piemēro precēm no Savienības.

| (b) | atjaunot līdzsvaru starp koncesijām vai citām saistībām tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm, ja tiek mainīts režīms, ko piemēro precēm
  vai pakalpojumiem
  no Savienības. |
| --- | --- |

(b)

atjaunot līdzsvaru starp koncesijām vai citām saistībām tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm, ja tiek mainīts režīms, ko piemēro precēm
  vai pakalpojumiem
  no Savienības.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

2. pants – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “koncesijas vai citas saistības” ir tarifa koncesijas vai jebkuras citas priekšrocības, ko Savienība ir apņēmusies piemērot tirdzniecībā ar trešām valstīm atbilstoši starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, kurus tā noslēgusi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

“koncesijas vai citas saistības” ir tarifa koncesijas vai jebkuras citas priekšrocības, ko Savienība ir apņēmusies piemērot tirdzniecībā ar trešām valstīm atbilstoši starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, kurus tā noslēgusi;

| (b) | “koncesijas vai citas saistības” ir tarifa koncesijas
  , īpašas saistības pakalpojumu jomā
  vai jebkuras citas priekšrocības, ko Savienība ir apņēmusies piemērot tirdzniecībā ar trešām valstīm atbilstoši starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, kurus tā noslēgusi; |
| --- | --- |

(b)

“koncesijas vai citas saistības” ir tarifa koncesijas
  , īpašas saistības pakalpojumu jomā
  vai jebkuras citas priekšrocības, ko Savienība ir apņēmusies piemērot tirdzniecībā ar trešām valstīm atbilstoši starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, kurus tā noslēgusi;

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXVIII pantu, ja nav bijusi vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXVIII pantu, ja nav bijusi vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem.

| (d) | gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas
  vai saistības
  saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXVIII pantu
  vai GATS XXI pantu
  , ja nav bijusi vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

(d)

gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas
  vai saistības
  saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXVIII pantu
  vai GATS XXI pantu
  , ja nav bijusi vienošanās par kompensējošiem pielāgojumiem.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja ir vajadzīga rīcība, lai aizsargātu Savienības intereses 3. panta 1. punktā minētajos gadījumos, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka atbilstīgus tirdzniecības politikas pasākumus. Šādu īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 1.   Ja ir vajadzīga rīcība, lai aizsargātu Savienības intereses 3. panta 1. punktā minētajos gadījumos, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka atbilstīgus tirdzniecības politikas pasākumus. Šādu īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam pienācīgu pamatojumu 5. pantā paredzēto tirdzniecības politikas pasākumu izvēlei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja ir vajadzīga rīcība, lai aizsargātu Savienības intereses 3. panta 1. punktā minētajos gadījumos, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka atbilstīgus tirdzniecības politikas pasākumus. Šādu īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.   Ja ir vajadzīga rīcība, lai aizsargātu Savienības intereses 3. panta 1. punktā minētajos gadījumos, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka atbilstīgus tirdzniecības politikas pasākumus. Šādu īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam pienācīgu pamatojumu 5. pantā paredzēto tirdzniecības politikas pasākumu izvēlei.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | koncesijas, kas atsauktas tirdzniecībā ar trešo valsti sakarā ar GATT 1994 XXVIII pantu un saistīto vienošanos, ir praktiski līdzvērtīgas koncesijām, ko grozījusi vai atsaukusi attiecīgā trešā valsts, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz GATT 1994 XXVIII pants un saistītā vienošanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

koncesijas, kas atsauktas tirdzniecībā ar trešo valsti sakarā ar GATT 1994 XXVIII pantu un saistīto vienošanos, ir praktiski līdzvērtīgas koncesijām, ko grozījusi vai atsaukusi attiecīgā trešā valsts, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz GATT 1994 XXVIII pants un saistītā vienošanās.

| (d) | Koncesijas
  vai saistības
  , kas
  grozītas vai
  atsauktas tirdzniecībā ar trešo valsti sakarā ar GATT 1994 XXVIII pantu un saistīto vienošanos
  vai GATS XXI pantu un saistītajām īstenošanas procedūrām
  , ir praktiski līdzvērtīgas koncesijām
  vai saistībām
  , ko grozījusi vai atsaukusi attiecīgā trešā valsts, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz GATT 1994 XXVIII pants un saistītā vienošanās
  vai GATS XXI pants un saistītās īstenošanas procedūras
  . |
| --- | --- |

(d)

Koncesijas
  vai saistības
  , kas
  grozītas vai
  atsauktas tirdzniecībā ar trešo valsti sakarā ar GATT 1994 XXVIII pantu un saistīto vienošanos
  vai GATS XXI pantu un saistītajām īstenošanas procedūrām
  , ir praktiski līdzvērtīgas koncesijām
  vai saistībām
  , ko grozījusi vai atsaukusi attiecīgā trešā valsts, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz GATT 1994 XXVIII pants un saistītā vienošanās
  vai GATS XXI pants un saistītās īstenošanas procedūras
  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pasākumu potenciālu nodrošināt atvieglojumus Savienības uzņēmējiem, ko ietekmē trešās valsts pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pasākumu potenciālu nodrošināt atvieglojumus Savienības uzņēmējiem, ko ietekmē trešās valsts pasākumi;

| (b) | pasākumu potenciālu nodrošināt atvieglojumus
  dalībvalstīm un
  Savienības uzņēmējiem, ko ietekmē trešās valsts pasākumi; |
| --- | --- |

(b)

pasākumu potenciālu nodrošināt atvieglojumus
  dalībvalstīm un
  Savienības uzņēmējiem, ko ietekmē trešās valsts pasākumi;

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | alternatīvu attiecīgā produkta piegādes avotu pieejamībai, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz pakārtotajām nozarēm vai galapatērētājiem Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

alternatīvu attiecīgā produkta piegādes avotu pieejamībai, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz pakārtotajām nozarēm vai galapatērētājiem Savienībā;

| (c) | alternatīvu attiecīgā produkta
  vai pakalpojuma
  piegādes avotu pieejamībai, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz pakārtotajām nozarēm vai galapatērētājiem Savienībā; |
| --- | --- |

(c)

alternatīvu attiecīgā produkta
  vai pakalpojuma
  piegādes avotu pieejamībai, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz pakārtotajām nozarēm vai galapatērētājiem Savienībā;

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija savā īstenošanas akta priekšlikumā norāda, kā tā ir noteikusi Savienības vispārējās intereses konkrētajā gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3a.
     
  Komisija savā īstenošanas akta priekšlikumā norāda, kā tā ir noteikusi Savienības vispārējās intereses konkrētajā gadījumā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

5. pants – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | pienākumu piemērošanas un īpašu saistību apturēšana pakalpojumu tirdzniecības jomā attiecībā uz GATS vai jebkuriem divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

pienākumu piemērošanas un īpašu saistību apturēšana pakalpojumu tirdzniecības jomā attiecībā uz GATS vai jebkuriem divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

5. pants – c punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | izslēdzot no tādu piedāvājumu publiskā iepirkuma, kura kopējo apjomu veido vairāk nekā 50 % attiecīgās trešās valsts izcelsmes preču vai pakalpojumu, un/vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

izslēdzot no tādu piedāvājumu publiskā iepirkuma, kura kopējo apjomu veido vairāk nekā 50 % attiecīgās trešās valsts izcelsmes preču vai pakalpojumu, un/vai

| (i) | izslēdzot no tādu piedāvājumu publiskā iepirkuma, kura kopējo apjomu veido vairāk nekā 50 % attiecīgās trešās valsts izcelsmes preču vai pakalpojumu;
  īstenošanas aktos var saskaņā ar attiecīgo preču vai pakalpojumu īpašībām noteikt robežvērtības, kuras pārsniedzot ir jāpiemēro izņēmums, ņemot vērā 4. panta 3. punkta noteikumus, tai skaitā apsvērumus par administratīvo veiktspēju un zuduma vai samazinājuma līmeni,
  un/vai |
| --- | --- |

(i)

izslēdzot no tādu piedāvājumu publiskā iepirkuma, kura kopējo apjomu veido vairāk nekā 50 % attiecīgās trešās valsts izcelsmes preču vai pakalpojumu;
  īstenošanas aktos var saskaņā ar attiecīgo preču vai pakalpojumu īpašībām noteikt robežvērtības, kuras pārsniedzot ir jāpiemēro izņēmums, ņemot vērā 4. panta 3. punkta noteikumus, tai skaitā apsvērumus par administratīvo veiktspēju un zuduma vai samazinājuma līmeni,
  un/vai

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

5. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija pienācīgi pamato Eiropas Parlamentam to konkrēto tirdzniecības politikas pasākumu izvēli, kuri pieņemti saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija pienācīgi pamato Eiropas Parlamentam to konkrēto tirdzniecības politikas pasākumu izvēli, kuri pieņemti saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, Komisija var apturēt minētā īstenošanas akta piemērošanu uz visu kompensācijas termiņu. Par apturēšanu lemj saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 1.   Ja pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, Komisija var apturēt minētā īstenošanas akta piemērošanu uz visu kompensācijas termiņu. Par apturēšanu lemj saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, Komisija var apturēt minētā īstenošanas akta piemērošanu uz visu kompensācijas termiņu. Par apturēšanu lemj saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.   Ja pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, Komisija var apturēt minētā īstenošanas akta piemērošanu uz visu kompensācijas termiņu. Par apturēšanu lemj saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | gadījumos, kad tiek atjaunots koncesiju vai citu saistību līdzsvars pēc tam, kad trešā valsts pieņēmusi aizsardzības pasākumu, ja aizsardzības pasākums tiek atsaukts vai beidzas tā termiņš vai ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

gadījumos, kad tiek atjaunots koncesiju vai citu saistību līdzsvars pēc tam, kad trešā valsts pieņēmusi aizsardzības pasākumu, ja aizsardzības pasākums tiek atsaukts vai beidzas tā termiņš vai ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam;

| (b) | gadījumos, kad tiek atjaunots koncesiju vai citu saistību līdzsvars pēc tam, kad trešā valsts pieņēmusi aizsardzības pasākumu, ja aizsardzības pasākums tiek atsaukts vai beidzas tā termiņš vai ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

(b)

gadījumos, kad tiek atjaunots koncesiju vai citu saistību līdzsvars pēc tam, kad trešā valsts pieņēmusi aizsardzības pasākumu, ja aizsardzības pasākums tiek atsaukts vai beidzas tā termiņš vai ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam;

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas saskaņā ar 1994
  . gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību
  XXVIII pantu, ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

gadījumos, kad PTO dalībvalsts groza koncesijas saskaņā ar 1994
  . gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību
  XXVIII pantu, ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  apmierinošu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam.

| (c) | gadījumos, kad PTO dalībvalsts
  atsauc vai
  groza koncesijas
  vai saistības
  saskaņā ar
  GATT
  1994 XXVIII pantu
  vai GATS XXI pantu
  , ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(c)

gadījumos, kad PTO dalībvalsts
  atsauc vai
  groza koncesijas
  vai saistības
  saskaņā ar
  GATT
  1994 XXVIII pantu
  vai GATS XXI pantu
  , ja attiecīgā trešā valsts piešķir Savienībai
  pienācīgu un samērīgu
  kompensāciju pēc īstenošanas akta pieņemšanas atbilstoši 4. panta 1. punktam.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

7. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam pienācīgu pamatojumu, kad tā paredz apturēt, grozīt vai izbeigt 5. pantā paredzētu pasākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4a.
     
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam pienācīgu pamatojumu, kad tā paredz apturēt, grozīt vai izbeigt 5. pantā paredzētu pasākumu.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pieprasa informāciju un viedokļus par Savienības ekonomiskajām interesēm attiecībā uz konkrētiem produktiem vai nozarēm šīs regulas piemērošanā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai izmantojot citus piemērotus publiskās saziņas veidus. | 1.   Komisija pieprasa informāciju un viedokļus par Savienības ekonomiskajām interesēm attiecībā uz konkrētiem produktiem
  , pakalpojumiem
  vai nozarēm šīs regulas piemērošanā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai izmantojot citus piemērotus publiskās saziņas veidus
  , un ņem vērā šos viedokļus
  . |
| | Paziņojumā norāda informācijas iesniegšanas termiņu. Šis termiņš nepārsniedz divus mēnešus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija pieprasa informāciju un viedokļus par Savienības ekonomiskajām interesēm attiecībā uz konkrētiem produktiem vai nozarēm šīs regulas piemērošanā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai izmantojot citus piemērotus publiskās saziņas veidus.

1.   Komisija pieprasa informāciju un viedokļus par Savienības ekonomiskajām interesēm attiecībā uz konkrētiem produktiem
  , pakalpojumiem
  vai nozarēm šīs regulas piemērošanā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai izmantojot citus piemērotus publiskās saziņas veidus
  , un ņem vērā šos viedokļus
  .

Paziņojumā norāda informācijas iesniegšanas termiņu. Šis termiņš nepārsniedz divus mēnešus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. | 2.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.
  Komisija pienācīgi informē Eiropas Parlamentu par šādas informācijas vākšanas rezultātu un par to, kā tā plāno šo informāciju ņemt vērā Savienības vispārējo interešu noteikšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.

2.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta.
  Komisija pienācīgi informē Eiropas Parlamentu par šādas informācijas vākšanas rezultātu un par to, kā tā plāno šo informāciju ņemt vērā Savienības vispārējo interešu noteikšanā.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

9. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Informācijas sniedzējs var pieprasīt, lai sniegtā informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu. Šādos gadījumos tai pievieno nekonfidenciālu kopsavilkumu vai to iemeslu izklāstu, kuru dēļ informāciju nevar apkopot. | 4.   Informācijas sniedzējs var pieprasīt, lai sniegtā informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu. Šādos gadījumos tai pievieno nekonfidenciālu kopsavilkumu
  , kurā iekļauta informācija vispārējā formā,
  vai to iemeslu izklāstu, kuru dēļ informāciju nevar apkopot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Informācijas sniedzējs var pieprasīt, lai sniegtā informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu. Šādos gadījumos tai pievieno nekonfidenciālu kopsavilkumu vai to iemeslu izklāstu, kuru dēļ informāciju nevar apkopot.

4.   Informācijas sniedzējs var pieprasīt, lai sniegtā informācija tiek uzskatīta par konfidenciālu. Šādos gadījumos tai pievieno nekonfidenciālu kopsavilkumu
  , kurā iekļauta informācija vispārējā formā,
  vai to iemeslu izklāstu, kuru dēļ informāciju nevar apkopot.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Strīdu noregulēšana un lēmumu izpildes dialogs |
| | Komisija regulāri piedalās viedokļu apmaiņā ar Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komiteju par tirdzniecības strīdu pārvaldību, tostarp aktuālajiem gadījumiem, ietekmi uz Savienības rūpniecības nozarēm, plānotajiem pasākumiem, plānoto pasākumu pamatojumu un ietekmi, kā arī tirdzniecības politikas pasākumu īstenošanu saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.a pants

Strīdu noregulēšana un lēmumu izpildes dialogs

Komisija regulāri piedalās viedokļu apmaiņā ar Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komiteju par tirdzniecības strīdu pārvaldību, tostarp aktuālajiem gadījumiem, ietekmi uz Savienības rūpniecības nozarēm, plānotajiem pasākumiem, plānoto pasākumu pamatojumu un ietekmi, kā arī tirdzniecības politikas pasākumu īstenošanu saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc īstenošanas akta pirmreizējās piemērošanas saskaņā ar šo regulu Komisija pārskata regulas īstenošanu un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. | Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc īstenošanas akta pirmreizējās piemērošanas saskaņā ar šo regulu Komisija pārskata regulas īstenošanu un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc īstenošanas akta pirmreizējās piemērošanas saskaņā ar šo regulu Komisija pārskata regulas īstenošanu un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc īstenošanas akta pirmreizējās piemērošanas saskaņā ar šo regulu Komisija pārskata regulas īstenošanu un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0308/2013).

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/505 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/505

---

P7_TA(2013)0440

Narkotisko vielu prekursoru tirdzniecība starp Kopienu un trešām valstīm ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0521), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0521),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0316/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0316/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0167/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0167/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2012)0250

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1259/2013.)

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/506 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/506

---

P7_TA(2013)0441

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/26)

Grozījums Nr. 1

Normatīvās rezolūcijas projekts

1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | atgādina, ka 2011. gada 8. jūnija

   (2)

  rezolūcijā Parlaments uzsvēra, ka zivsaimniecības resursi ir sabiedrisks labums, kas ir nozīmīgs vispārējai nodrošinātībai ar pārtiku; norādīja, ka zivsaimniecības un akvakultūras nozare un saistītās darbības bieži ir galvenais ienākumu un ilgtspējīgas nodarbinātības avots piekrastes, salu un tālākajos reģionos; turklāt uzskatīja, ka, lai sasniegtu tās vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus (stabila, ilgtspējīga un dzīvotspējīga zivsaimniecības nozare) un atjaunotu zivju krājumus, kā arī risinātu sociālos aspektus, kuri saistīti ar nepieciešamību samazināt zvejas piepūli, reformētajai kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) pēc 2013. gada būs vajadzīgi atbilstoši finanšu resursi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. atsauce

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu
  un
  195. panta 2. punktu, | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu
  un 349. pantu
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu
  un
  195. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu
  un 349. pantu
  ,

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Zivsaimniecības nozarei ir stratēģiska nozīme attiecībā uz sociālekonomisko situāciju, sabiedrības apgādi ar zivīm un pārtikas līdzsvara nodrošināšanu dažādās dalībvalstīs un Savienībā kopumā, kā arī tai ir īpaša loma piekrastes kopienu sociālekonomiskās labklājības, vietējās attīstības un nodarbinātības nodrošināšanā, saimnieciskās darbības un darbvietu saglabāšanā un/vai radīšanā ekonomikas augšupējos un lejupējos posmos, svaigu zivju piegādē un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Zivsaimniecības nozarei ir stratēģiska nozīme attiecībā uz sociālekonomisko situāciju, sabiedrības apgādi ar zivīm un pārtikas līdzsvara nodrošināšanu dažādās dalībvalstīs un Savienībā kopumā, kā arī tai ir īpaša loma piekrastes kopienu sociālekonomiskās labklājības, vietējās attīstības un nodarbinātības nodrošināšanā, saimnieciskās darbības un darbvietu saglabāšanā un/vai radīšanā ekonomikas augšupējos un lejupējos posmos, svaigu zivju piegādē un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos,
  arī tad, ja tās veic zvejas kuģi, kas peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs,
  vai Savienības zvejas kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos,
  arī tad, ja tās veic zvejas kuģi, kas peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs,
  vai Savienības zvejas kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus.

| (2) | EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu, pārvaldību un
  ilgtspējīgu
  izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos, vai Savienības zvejas kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu, pārvaldību un
  ilgtspējīgu
  izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Savienības ūdeņos, vai Savienības zvejas kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 117. panta noteikumus.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Būtu jāuzsver, ka KZP ir ar pārtiku saistīta politikas joma un ka tas pamato valsts iejaukšanos ar EJZF palīdzību, lai uzturētu Eiropas Savienības pilsoņu nodrošinātību ar pārtiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Būtu jāuzsver, ka KZP ir ar pārtiku saistīta politikas joma un ka tas pamato valsts iejaukšanos ar EJZF palīdzību, lai uzturētu Eiropas Savienības pilsoņu nodrošinātību ar pārtiku.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | EJZF būtu pilnībā jāņem vērā tālāko reģionu īpašā situācija saskaņā ar LESD 349. pantu. Tālāko reģionu situācija un zivsaimniecības nozares specifika šajos reģionos nozīmē, ka KZP un ar to saistītos fondus, jo īpaši EJZF, būtu jāpielāgo šo reģionu īpatnībām, ierobežojumiem, papildu izmaksām un realitātei, kas būtiski atšķiras no pārējās Savienības. Tādēļ šiem reģioniem būtu jāatļauj īpaši pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

EJZF būtu pilnībā jāņem vērā tālāko reģionu īpašā situācija saskaņā ar LESD 349. pantu. Tālāko reģionu situācija un zivsaimniecības nozares specifika šajos reģionos nozīmē, ka KZP un ar to saistītos fondus, jo īpaši EJZF, būtu jāpielāgo šo reģionu īpatnībām, ierobežojumiem, papildu izmaksām un realitātei, kas būtiski atšķiras no pārējās Savienības. Tādēļ šiem reģioniem būtu jāatļauj īpaši pasākumi.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

2.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2c) | Jaunajā EJZF būtu jāļauj pilnībā pievērsties mazapjoma zvejniecību problēmām un īpašajām vajadzībām, paturot prātā, ka mazapjoma flotes Savienībā nodarbina vislielāko skaitu strādājošo attiecībā pret katru noķerto zivi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2c)

Jaunajā EJZF būtu jāļauj pilnībā pievērsties mazapjoma zvejniecību problēmām un īpašajām vajadzībām, paturot prātā, ka mazapjoma flotes Savienībā nodarbina vislielāko skaitu strādājošo attiecībā pret katru noķerto zivi.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kā arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie politikas pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kā arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie politikas pasākumi.

| (3) | Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas
  , tostarp darbavietu inspekcijas,
  un noteikumu izpildes sistēmas, kā arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie politikas pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas
  , tostarp darbavietu inspekcijas,
  un noteikumu izpildes sistēmas, kā arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie politikas pasākumi.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Lai veicinātu zvejnieku atbildības sajūtu par KZP, tādējādi sekmējot KZP pareizu īstenošanu un kopumā veiksmīgu darbību, EJZF arī būtu jāatbalsta partnerība, sadarbība un dialogs starp zinātniekiem un zvejniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Lai veicinātu zvejnieku atbildības sajūtu par KZP, tādējādi sekmējot KZP pareizu īstenošanu un kopumā veiksmīgu darbību, EJZF arī būtu jāatbalsta partnerība, sadarbība un dialogs starp zinātniekiem un zvejniekiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.

| (4) | EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku
  , kas ir jomas, kurās nepieciešams veicināt zinātnisko pētniecību, profesionālo kompetenci un apmācību
  . Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā. |
| --- | --- |

(4)

EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku
  , kas ir jomas, kurās nepieciešams veicināt zinātnisko pētniecību, profesionālo kompetenci un apmācību
  . Būtu jānodrošina saskaņotība un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē, Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Nosakot un īstenojot ar KZP reformu, IJP un EJZF saistīto politiku un darbības, Savienībai saskaņā ar LESD 9. pantu būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu un kvalitatīvu izglītību, apmācību un cilvēku veselības aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Nosakot un īstenojot ar KZP reformu, IJP un EJZF saistīto politiku un darbības, Savienībai saskaņā ar LESD 9. pantu būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu un kvalitatīvu izglītību, apmācību un cilvēku veselības aizsardzību.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija “Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, un jāpalielina efektivitāte, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija “Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, un jāpalielina efektivitāte, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā.

| (5) | Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija “Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus,
  it sevišķi tos, kas saistīti ar nodarbinātību
  un
  nabadzības, sociālās atstumtības un klimata pārmaiņu apkarošanu. Turklāt būtu
  jāpalielina efektivitāte, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija “Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus,
  it sevišķi tos, kas saistīti ar nodarbinātību
  un
  nabadzības, sociālās atstumtības un klimata pārmaiņu apkarošanu. Turklāt būtu
  jāpalielina efektivitāte, vairāk orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir
  jākoncentrējas uz nelielu skaitu
  pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir
  jākoncentrējas uz nelielu skaitu
  pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm.

| (6) | Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir
  jānosaka virkne
  pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP, IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir
  jānosaka virkne
  pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | EJZF būtu jāsekmē dzīves līmeņa uzlabošana tiem, kas ir atkarīgi no zvejas, garantējot zvejniekiem labākus darba standartus, jo īpaši nodrošinot veselības un darba drošības tiesību aktu un darba koplīgumos paredzēto noteikumu ievērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

EJZF būtu jāsekmē dzīves līmeņa uzlabošana tiem, kas ir atkarīgi no zvejas, garantējot zvejniekiem labākus darba standartus, jo īpaši nodrošinot veselības un darba drošības tiesību aktu un darba koplīgumos paredzēto noteikumu ievērošanu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Lai izvairītos no pārpratumiem par konkrētu EJZF finanšu pasākumu piemērošanu un ietekmi uz dažādām ieinteresētajām personām, kas līdzdarbojas zvejas nozarē, ir lietderīgi ieviest skaidru atšķirību starp kuģu īpašniekiem un algotiem zvejniekiem, kā tas jau ir noteikts SDO Konvencijā Nr. 188. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Lai izvairītos no pārpratumiem par konkrētu EJZF finanšu pasākumu piemērošanu un ietekmi uz dažādām ieinteresētajām personām, kas līdzdarbojas zvejas nozarē, ir lietderīgi ieviest skaidru atšķirību starp kuģu īpašniekiem un algotiem zvejniekiem, kā tas jau ir noteikts SDO Konvencijā Nr. 188.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības
  palīdzētu radīt
  ilgtermiņā
  noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai
  . Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības
  palīdzētu radīt
  ilgtermiņā
  noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai attīstībai
  . Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām.

| (8) | Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības veicinātu
  ekonomiskajā, sociālajā un
  v
  ides ziņā ilgtspējīgu attīstību
  ilgtermiņā. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām. |
| --- | --- |

(8)

Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības veicinātu
  ekonomiskajā, sociālajā un
  v
  ides ziņā ilgtspējīgu attīstību
  ilgtermiņā. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par saprātīgām cenām.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā, lai
  ne vēlāk kā 2015. gadā
  panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Īstenojot
  KZP,
  zvejniecību pārvaldībā tiek ieviesta piesardzības pieeja
  un
  ekosistēmas pieeja
  . Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā, lai
  ne vēlāk kā 2015. gadā
  panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Īstenojot
  KZP,
  zvejniecību pārvaldībā tiek ieviesta piesardzības pieeja
  un
  ekosistēmas pieeja
  . Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva).

| (9) | Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā, lai
  līdz 2015. gadam, ja tas iespējams, un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam
  panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Ar
  KZP
  vajadzētu īstenot līdzsvarotu pieeju ilgtspējīgai attīstībai
  ,
  izmantojot tādu zivsaimniecības plānošanu, izmantošanu
  un
  vadību, kurā ņemtas vērā vēlmes un pašreizējās sociālās vajadzības, un neierobežojot iespējas nākamajām paaudzēm iegūt visas preces un pakalpojumus, ko var gūt no jūras ekosistēmām
  . Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva). |
| --- | --- |

(9)

Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā, lai
  līdz 2015. gadam, ja tas iespējams, un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam
  panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Ar
  KZP
  vajadzētu īstenot līdzsvarotu pieeju ilgtspējīgai attīstībai
  ,
  izmantojot tādu zivsaimniecības plānošanu, izmantošanu
  un
  vadību, kurā ņemtas vērā vēlmes un pašreizējās sociālās vajadzības, un neierobežojot iespējas nākamajām paaudzēm iegūt visas preces un pakalpojumus, ko var gūt no jūras ekosistēmām
  . Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva).

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Ar EJZF finansētajiem pasākumiem būtu jāatbilst LESD 39. un 41. pantam, kuros atsaucas uz līdzsvarotu pieeju darba tiesību izmantošanā un efektīvu koordināciju attiecībā uz profesionālo apmācību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Ar EJZF finansētajiem pasākumiem būtu jāatbilst LESD 39. un 41. pantam, kuros atsaucas uz līdzsvarotu pieeju darba tiesību izmantošanā un efektīvu koordināciju attiecībā uz profesionālo apmācību.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (10) | Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības
  , akvakultūras
  un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas saskarties zivsaimniecības
  , akvakultūras
  un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas pasākumiem, būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība un efektivitāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas pasākumiem, būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība un efektivitāte.

| (11) | Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas
  un pārvaldības
  pasākumiem, būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība un efektivitāte. |
| --- | --- |

(11)

Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju. Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas
  un pārvaldības
  pasākumiem, būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība un efektivitāte.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Finansējumam būtu jāatbilst tam, kas noteikts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Finansējumam būtu jāatbilst tam, kas noteikts 17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Finansēšana neskar noteikumus, kas paredzēti regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Finansēšana neskar noteikumus, kas paredzēti regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī
  kopīgām tirgus organizācijām
  , tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī
  kopīgām tirgus organizācijām
  , tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF līdzekļiem.

| (12) | Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī
  tirdzniecības un pārstrādes pasākumiem
  , tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro
  ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanai, uzglabāšanas atbalstam,
  zinātniskajiem ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF līdzekļiem. |
| --- | --- |

(12)

Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī
  tirdzniecības un pārstrādes pasākumiem
  , tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro
  ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanai, uzglabāšanas atbalstam,
  zinātniskajiem ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF līdzekļiem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis, gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP, kā noteikts LESD
  3. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis, gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP, kā noteikts LESD
  3. pantā
  .

| (14) | Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis, gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP,
  kā arī tiek ievērotas prasības saistībā ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu un pietiekamas sociālās aizsardzības garantēšanu,
  kā noteikts
  attiecīgi
  LESD
  3. un 9. pantā
  . |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis, gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP,
  kā arī tiek ievērotas prasības saistībā ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu un pietiekamas sociālās aizsardzības garantēšanu,
  kā noteikts
  attiecīgi
  LESD
  3. un 9. pantā
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc būtu jāpieņem tikai
  tādu operatoru pieteikumi
  ,
  kuri
  noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999,
  un kuri
  nav izdarījuši smagu pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai 90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni.. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc būtu jāpieņem tikai
  tādu operatoru pieteikumi
  ,
  kuri
  noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999,
  un kuri
  nav izdarījuši smagu pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai 90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni..

| (15) | KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc
  operatoru pieteikumi
  būtu jāpieņem tikai
  ar nosacījumu
  ,
  ka tie
  noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999,
  un ka tie nav bijuši iesaistīti tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai īpašumtiesībās, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantā. Tāpat operatoru pieteikumi būtu jāpieņem tikai ar nosacījumu, ka tie
  nav izdarījuši smagu pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai 90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni. |
| --- | --- |

(15)

KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs. Tāpēc
  operatoru pieteikumi
  būtu jāpieņem tikai
  ar nosacījumu
  ,
  ka tie
  noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999,
  un ka tie nav bijuši iesaistīti tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai īpašumtiesībās, kuru karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantā. Tāpat operatoru pieteikumi būtu jāpieņem tikai ar nosacījumu, ka tie
  nav izdarījuši smagu pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai 90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus, būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu. Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagums, ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja saimnieciskajā darbībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus, būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu. Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagums, ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja saimnieciskajā darbībā.

| (17) | Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus, būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu. Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagums
  (tostarp apjoms
  ,
  ilgums un atkārtotu gadījumu skaits)
  un ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja saimnieciskajā darbībā. |
| --- | --- |

(17)

Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus, būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu. Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagums
  (tostarp apjoms
  ,
  ilgums un atkārtotu gadījumu skaits)
  un ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja saimnieciskajā darbībā.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu.

| (18) | KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro
  saistības panākt līdzsvaru starp zvejas floti un zvejas iespējām saskaņā ar KZP pamatregulas 34. panta 1. punktu un
  KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

(18)

KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro
  saistības panākt līdzsvaru starp zvejas floti un zvejas iespējām saskaņā ar KZP pamatregulas 34. panta 1. punktu un
  KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības, par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Lai nepieļautu neatbilstīgu maksājumu veikšanu, kā arī mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus vai pieprasīt saņēmējam noteikumu ievērošanu, kā piesardzības pasākumi būtu jāizmanto gan maksājuma termiņa pārtraukšana, gan maksājumu apturēšana, kuru piemērošanas termiņš ir ierobežots. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, finansiālās korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro tikai izdevumiem, kas tieši saistīti ar darbībām, kuru laikā notikusi KZP noteikumu neievērošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Lai nepieļautu neatbilstīgu maksājumu veikšanu, kā arī mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus vai pieprasīt saņēmējam noteikumu ievērošanu, kā piesardzības pasākumi būtu jāizmanto gan maksājuma termiņa pārtraukšana, gan maksājumu apturēšana, kuru piemērošanas termiņš ir ierobežots. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, finansiālās korekcijas, kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro tikai izdevumiem, kas tieši saistīti ar darbībām, kuru laikā notikusi KZP noteikumu neievērošana.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”). KZP un IJP specifikas dēļ EJZF regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”). KZP un IJP specifikas dēļ EJZF regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus.

| (20) | Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”).
  Būtu arī jāuzsver, ka fondus var izmantot papildus, lai efektīvāk īstenotu Savienības kohēzijas politikas prioritātes un stratēģiju “Eiropa 2020”; šajā ziņā būtu jāpievērš uzmanība tam, ka ir vajadzīga EJZF un ESF sinerģija, lai sasniegtu galvenos mērķus saistībā ar nodarbinātību un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu.
  KZP un IJP specifikas dēļ EJZF regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(20)

Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] ir paredzēti kopīgi noteikumi visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”).
  Būtu arī jāuzsver, ka fondus var izmantot papildus, lai efektīvāk īstenotu Savienības kohēzijas politikas prioritātes un stratēģiju “Eiropa 2020”; šajā ziņā būtu jāpievērš uzmanība tam, ka ir vajadzīga EJZF un ESF sinerģija, lai sasniegtu galvenos mērķus saistībā ar nodarbinātību un nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanu.
  KZP un IJP specifikas dēļ EJZF regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Savienības rīcībai būtu jāpapildina vai jācenšas veicināt dalībvalstu īstenota rīcība.
  Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto vērtību, Komisijas un
  dalībvalstu
  partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas nodrošina
  dažādu
  partneru līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu kompetenci.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu sieviešu un minoritāšu grupu atbilstošu pārstāvību.
  Šī partnerība attiecas uz reģionālām, vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un citām kompetentām struktūrām. Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Savienības rīcībai būtu jāpapildina vai jācenšas veicināt dalībvalstu īstenota rīcība.
  Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto vērtību, Komisijas un
  dalībvalstu
  partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas nodrošina
  dažādu
  partneru līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu kompetenci.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu sieviešu un minoritāšu grupu atbilstošu pārstāvību.
  Šī partnerība attiecas uz reģionālām, vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un citām kompetentām struktūrām. Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā.

| (22) | Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto vērtību, Komisijas
  , dalībvalsts iestāžu
  un
  dažādu partneru
  partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas nodrošina
  šo dalībnieku, tostarp attiecīgo sociālo
  partneru, līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu kompetenci. Šī partnerība attiecas uz reģionālām, vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem
  , zvejniecības nozari
  un citām kompetentām struktūrām.
  Ņemot vērā zvejniecības nozares īpatnības, būtu jānodrošina tādu ekonomisko un sociālo partneru līdzdalība, kas pārstāv dažādas apakšnozares un teritoriālos līmeņus, zinātniskās pētniecības organizācijas un zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (ZVRG) valsts un reģionālos tīklus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un minoritāšu grupu pienācīgas pārstāvības nodrošināšanai.
  Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto vērtību, Komisijas
  , dalībvalsts iestāžu
  un
  dažādu partneru
  partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas nodrošina
  šo dalībnieku, tostarp attiecīgo sociālo
  partneru, līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu kompetenci. Šī partnerība attiecas uz reģionālām, vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem
  , zvejniecības nozari
  un citām kompetentām struktūrām.
  Ņemot vērā zvejniecības nozares īpatnības, būtu jānodrošina tādu ekonomisko un sociālo partneru līdzdalība, kas pārstāv dažādas apakšnozares un teritoriālos līmeņus, zinātniskās pētniecības organizācijas un zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (ZVRG) valsts un reģionālos tīklus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un minoritāšu grupu pienācīgas pārstāvības nodrošināšanai.
  Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt
  vēsturiskajiem
  piešķīrumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt
  vēsturiskajiem
  piešķīrumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006.

| (24) | Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt
  vēsturei par
  piešķīrumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. |
| --- | --- |

(24)

Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt
  vēsturei par
  piešķīrumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu.

| (25) | KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildīt datu vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu
  ; un nodrošināt Savienības tiesību aktu par darba apstākļiem īstenošanu, jo īpaši saistībā ar darba drošību, veselību, izglītību un apmācību
  . |
| --- | --- |

(25)

KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildīt datu vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu
  ; un nodrošināt Savienības tiesību aktu par darba apstākļiem īstenošanu, jo īpaši saistībā ar darba drošību, veselību, izglītību un apmācību
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes, vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts kontekstam un būtu jāpapildina citas Savienības rīcībpolitikas,
  jo īpaši lauku attīstības politika
  un
  kohēzijas politika
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes, vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts kontekstam un būtu jāpapildina citas Savienības rīcībpolitikas,
  jo īpaši lauku attīstības politika
  un
  kohēzijas politika
  .

| (26) | Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes, vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts
  un reģionālajam
  kontekstam
  , jo īpaši tālāko reģionu specifiskajām īpašībām,
  un būtu jāpapildina citas Savienības rīcībpolitikas,
  vienlaikus uzturot pašreizējo pārvaldības
  un
  kontroles sistēmu, lai neradītu papildu izmaksas un neizraisītu programmu īstenošanas aizkavēšanos
  . |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes, vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts
  un reģionālajam
  kontekstam
  , jo īpaši tālāko reģionu specifiskajām īpašībām,
  un būtu jāpapildina citas Savienības rīcībpolitikas,
  vienlaikus uzturot pašreizējo pārvaldības
  un
  kontroles sistēmu, lai neradītu papildu izmaksas un neizraisītu programmu īstenošanas aizkavēšanos
  .

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums.

| (30) | Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai pielāgotos datu vākšanas
  un pārvaldības
  pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums. |
| --- | --- |

(30)

Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai pielāgotos datu vākšanas
  un pārvaldības
  pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un
  uzņēmējdarbības
  attīstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un
  uzņēmējdarbības
  attīstība.

| (31) | Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un
  ekoloģiski ilgtspējīga uzņēmumu
  attīstība
  saskaņā ar piesardzības principu un uz ekosistēmas balstītu pieeju
  . |
| --- | --- |

(31)

Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un
  ekoloģiski ilgtspējīga uzņēmumu
  attīstība
  saskaņā ar piesardzības principu un uz ekosistēmas balstītu pieeju
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Finanšu krīzes izraisīto pēdējo gadu ekonomisko satricinājumu dēļ daudzi jaunieši saskaras ar grūtībām iegūt vajadzīgo finansējumu, lai sāktu darbību zivsaimniecības nozarē. Tādēļ EJZF atbalsts cita starpā būtu jāvērš uz palīdzību jauniešiem uzsākt darbību zvejniecības nozarē, piemēram, palīdzot pirmoreiz uzsākt uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Finanšu krīzes izraisīto pēdējo gadu ekonomisko satricinājumu dēļ daudzi jaunieši saskaras ar grūtībām iegūt vajadzīgo finansējumu, lai sāktu darbību zivsaimniecības nozarē. Tādēļ EJZF atbalsts cita starpā būtu jāvērš uz palīdzību jauniešiem uzsākt darbību zvejniecības nozarē, piemēram, palīdzot pirmoreiz uzsākt uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.

| (32) | Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta
  arodizglītība (kurā papildus tehniskiem jautājumiem būtu jāaptver arī zināšanas par ilgtspējīgu zivsaimniecības pārvaldību un pareizu apiešanos ar zivīm nolūkā panākt lielāku ienesīgumu), uzlaboti veselības, drošības un higiēnas standarti darbā,
  mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
  Turklāt ir svarīgi, lai EJZF veicinātu paaudžu nomaiņu un šīs profesijas atjaunošanos, izveidojot īpašus mehānismus nolūkā mudināt jauniešus uzsākt darbību šajā nozarē, proti, paaugstinot zvejnieka profesijas statusu, nodrošinot labākus veselības, drošības un labklājības standartus uz kuģa, labāku izglītību un profesionālo apmācību un lielākus ienākumus. |
| --- | --- |

(32)

Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta
  arodizglītība (kurā papildus tehniskiem jautājumiem būtu jāaptver arī zināšanas par ilgtspējīgu zivsaimniecības pārvaldību un pareizu apiešanos ar zivīm nolūkā panākt lielāku ienesīgumu), uzlaboti veselības, drošības un higiēnas standarti darbā,
  mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
  Turklāt ir svarīgi, lai EJZF veicinātu paaudžu nomaiņu un šīs profesijas atjaunošanos, izveidojot īpašus mehānismus nolūkā mudināt jauniešus uzsākt darbību šajā nozarē, proti, paaugstinot zvejnieka profesijas statusu, nodrošinot labākus veselības, drošības un labklājības standartus uz kuģa, labāku izglītību un profesionālo apmācību un lielākus ienākumus.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma zveja, lai risinātu specifiskos jautājumus šajā segmentā un atbalstītu iesaistīto zivsaimniecību vietēju un ilgtspējīgu pārvaldību un piekrastes kopienu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma zveja, lai risinātu specifiskos jautājumus šajā segmentā un atbalstītu iesaistīto zivsaimniecību vietēju un ilgtspējīgu pārvaldību un piekrastes kopienu attīstību.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

32.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32b) | Tā kā maziem uzņēmumiem ir grūtības piekļūt Kopienas atbalstam, EJZF būtu jāveicina kolektīvo projektu izmantošana un tehniskā palīdzība tiem, kas ir atbildīgi par šādiem projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32b)

Tā kā maziem uzņēmumiem ir grūtības piekļūt Kopienas atbalstam, EJZF būtu jāveicina kolektīvo projektu izmantošana un tehniskā palīdzība tiem, kas ir atbildīgi par šādiem projektiem.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

32.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32c) | EJZF būtu jāatbalsta ilgtspējīga vietējo zivsaimniecību pārvaldība un piekrastes kopienu attīstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32c)

EJZF būtu jāatbalsta ilgtspējīga vietējo zivsaimniecību pārvaldība un piekrastes kopienu attīstība.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

32.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32d) | EJZF būtu jāveicina to nelielo zvejas operatoru līdzdalība kopīgo projektu izstrādē, kuri darbojas mazapjoma piekrastes un iekšējo ūdeņu zvejas nozarēs, un jāsniedz tehniska palīdzība šo projektu vadītājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32d)

EJZF būtu jāveicina to nelielo zvejas operatoru līdzdalība kopīgo projektu izstrādē, kuri darbojas mazapjoma piekrastes un iekšējo ūdeņu zvejas nozarēs, un jāsniedz tehniska palīdzība šo projektu vadītājiem.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta
  mācības
  un tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus tradicionāli veikto palīguzdevumu labākai izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta
  mācības
  un tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus tradicionāli veikto palīguzdevumu labākai izpildei.

| (33) | Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta
  mūžizglītība
  un tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus tradicionāli veikto palīguzdevumu
  vai citu uzdevumu, kas rodas zvejas darbību dažādošanas rezultātā,
  labākai izpildei. |
| --- | --- |

(33)

Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta
  mūžizglītība
  un tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus tradicionāli veikto palīguzdevumu
  vai citu uzdevumu, kas rodas zvejas darbību dažādošanas rezultātā,
  labākai izpildei.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | EJZF būtu jāsniedz atbalsts sociālajam dialogam Eiropas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot tajā sociālos partnerus un stiprinot to organizatorisko spēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

EJZF būtu jāsniedz atbalsts sociālajam dialogam Eiropas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot tajā sociālos partnerus un stiprinot to organizatorisko spēju.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

33.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33b) | Zvejas un akvakultūras palīgdarbībām, ko par tādām ir noteikušas dalībvalstis (piemēram, darbības, ko veic tīklu izgatavotāji, ēsmu piegādātāji, fasētāji un citi, kas tieši sadarbojas ar zvejniekiem), vajadzētu būt tiesībām pretendēt uz EJZF atbalstu, lai attīstītu šīs specifiskās darbības nolūkā veicināt nozares darbības uzlabošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33b)

Zvejas un akvakultūras palīgdarbībām, ko par tādām ir noteikušas dalībvalstis (piemēram, darbības, ko veic tīklu izgatavotāji, ēsmu piegādātāji, fasētāji un citi, kas tieši sadarbojas ar zvejniekiem), vajadzētu būt tiesībām pretendēt uz EJZF atbalstu, lai attīstītu šīs specifiskās darbības nolūkā veicināt nozares darbības uzlabošanu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Apzinoties
  mazapjoma
  piekrastes zvejnieku
  vājo iesaistīšanos sociālajā dialogā
  , EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas veicina
  šo
  dialogu atbilstošos forumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Apzinoties
  mazapjoma
  piekrastes zvejnieku
  vājo iesaistīšanos sociālajā dialogā
  , EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas veicina
  šo
  dialogu atbilstošos forumos.

| (34) | Apzinoties piekrastes zvejnieku
  sociālo un teritoriālo svarīgumu
  , EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas veicina
  piekrastes zvejas sociālo
  dialogu atbilstošos forumos. |
| --- | --- |

(34)

Apzinoties piekrastes zvejnieku
  sociālo un teritoriālo svarīgumu
  , EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas veicina
  piekrastes zvejas sociālo
  dialogu atbilstošos forumos.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

34.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (34a) | Būtu jāsniedz atbalsts daudzgadu plānu izstrādei un īstenošanai (KZP regulas 9.–11. pants). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34a)

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās,
  EJZF būtu jāveicina
  dažādošana
  ,
  sedzot
  uzņēmējdarbības
  sākšanas izmaksas
  un
  ieguldījumus kuģu modernizācijā
  papildus attiecīgām mācībām profesionālo prasmju apguvei
  attiecīgajā jomā ārpus zvejniecības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās,
  EJZF būtu jāveicina
  dažādošana
  ,
  sedzot
  uzņēmējdarbības
  sākšanas izmaksas
  un
  ieguldījumus kuģu modernizācijā
  papildus attiecīgām mācībām profesionālo prasmju apguvei
  attiecīgajā jomā ārpus zvejniecības
  .

| (35) | EJZF būtu jāveicina
  darbvietu izveide
  ,
  aptverot
  uzņēmējdarbības
  uzsākšanu zivsaimniecības nozarē
  un
  attīstot papildu pasākumus, kas saistīti ar zvejas darbību,
  papildus attiecīgām mācībām
  atbilstīgu
  profesionālo prasmju apguvei. |
| --- | --- |

(35)

EJZF būtu jāveicina
  darbvietu izveide
  ,
  aptverot
  uzņēmējdarbības
  uzsākšanu zivsaimniecības nozarē
  un
  attīstot papildu pasākumus, kas saistīti ar zvejas darbību,
  papildus attiecīgām mācībām
  atbilstīgu
  profesionālo prasmju apguvei.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

35.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35a) | Lai nodrošinātu paaudžu nomaiņu zivsaimniecības nozarē, ir svarīgi, lai EJZF veicinātu jauniešu iesaistīšanos zvejā, jo īpaši izmantojot stimulus jauniem zvejniekiem, kuri pirmoreiz iegādājas kuģi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35a)

Lai nodrošinātu paaudžu nomaiņu zivsaimniecības nozarē, ir svarīgi, lai EJZF veicinātu jauniešu iesaistīšanos zvejā, jo īpaši izmantojot stimulus jauniem zvejniekiem, kuri pirmoreiz iegādājas kuģi.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

35.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35b) | Būtu jāpatur prātā, ka Starptautiskā Darba organizācija (SDO) uzskata zveju par bīstamu profesiju salīdzinājumā ar citām profesijām un ka šī organizācija ir parakstījusi vai pieņēmusi dažādas konvencijas un ieteikumus ar mērķi veicināt pienācīgus darba apstākļus zvejniekiem. Šādās konvencijās un ieteikumos ietvertajiem principiem būtu jābūt galvenajiem kritērijiem, lai labāk izmantotu EZJF resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35b)

Būtu jāpatur prātā, ka Starptautiskā Darba organizācija (SDO) uzskata zveju par bīstamu profesiju salīdzinājumā ar citām profesijām un ka šī organizācija ir parakstījusi vai pieņēmusi dažādas konvencijas un ieteikumus ar mērķi veicināt pienācīgus darba apstākļus zvejniekiem. Šādās konvencijās un ieteikumos ietvertajiem principiem būtu jābūt galvenajiem kritērijiem, lai labāk izmantotu EZJF resursus.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa.

| (36) | Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa un
  kuģu apdzīvojamības uzlabošanu
  . |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa un
  kuģu apdzīvojamības uzlabošanu
  .

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Saistībā ar nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanu, kas paredzēta [Regulas par KZP] 27. pantā, un vēlmi palīdzēt dalībvalstīm šo jauno sistēmu ieviešanā, EJZF būtu jāpiešķir atbalsts spēju veidošanai un labākās prakses piemēru apmaiņai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Saistībā ar nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanu, kas paredzēta [Regulas par KZP] 27. pantā, un vēlmi palīdzēt dalībvalstīm šo jauno sistēmu ieviešanā, EJZF būtu jāpiešķir atbalsts spēju veidošanai un labākās prakses piemēru apmaiņai.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | Atzīstot jūrniecības mantojuma svarīgumu, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi jūrniecības mantojuma un ar to saistīto tradicionālo amatniecību aizsardzībā un saglabāšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Atzīstot jūrniecības mantojuma svarīgumu, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi jūrniecības mantojuma un ar to saistīto tradicionālo amatniecību aizsardzībā un saglabāšanā.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanai būtu jāpalielina nozares konkurētspēja. Tāpēc varētu rasties vajadzība pēc jaunām profesionālām iespējām citās jomās ārpus zvejniecības. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dažādošana un darbvietu radīšana zvejniecības kopienās, jo īpaši atbalstot uzņēmējdarbības sākšanu un mazapjoma piekrastes zvejas kuģu nodošanu izmantošanai jūrlietu darbībām citās jomās ārpus zvejniecības. Pēdējā minētā darbība šķiet piemērota, jo nododamu zvejas koncesiju sistēmas uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem neattiecas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanai būtu jāpalielina nozares konkurētspēja. Tāpēc varētu rasties vajadzība pēc jaunām profesionālām iespējām citās jomās ārpus zvejniecības. Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dažādošana un darbvietu radīšana zvejniecības kopienās, jo īpaši atbalstot uzņēmējdarbības sākšanu un mazapjoma piekrastes zvejas kuģu nodošanu izmantošanai jūrlietu darbībām citās jomās ārpus zvejniecības. Pēdējā minētā darbība šķiet piemērota, jo nododamu zvejas koncesiju sistēmas uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem neattiecas.

svītrots

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Saskaņā ar stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto darbvietu izveides mērķi, EJZF būtu jānodrošina resursi arī tam, lai atvieglotu tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir veidot un uzlabot nodarbinātības līmeni visā zvejniecības nozarē no zvejas un akvakultūras līdz pārstrādei un tirdzniecībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Saskaņā ar stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto darbvietu izveides mērķi, EJZF būtu jānodrošina resursi arī tam, lai atvieglotu tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir veidot un uzlabot nodarbinātības līmeni visā zvejniecības nozarē no zvejas un akvakultūras līdz pārstrādei un tirdzniecībai.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

38.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38b) | Lai zvejniecības nozarei radītu ilgtspējīgu nākotni, ir svarīgi, lai EJZF veicinātu darbvietu izveidi zvejniecības kopienās, jo īpaši, atbalstot jaunas uzņēmējdarbības uzsākšanu un palīdzot jauniešiem sākt darbību zivsaimniecības nozares profesijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38b)

Lai zvejniecības nozarei radītu ilgtspējīgu nākotni, ir svarīgi, lai EJZF veicinātu darbvietu izveidi zvejniecības kopienās, jo īpaši, atbalstot jaunas uzņēmējdarbības uzsākšanu un palīdzot jauniešiem sākt darbību zivsaimniecības nozares profesijās.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu izmantošanu. Ir konstatēts, ka pārmērīga kapacitāte ir galvenais pārzvejas veicinātājs. Tāpēc ir svarīgi Savienības zvejas floti pielāgot pieejamajiem resursiem. Pārmērīgas kapacitātes likvidēšana ar publisko atbalstu, piemēram, zvejas darbību pagaidu pārtraukšana vai izbeigšana un kuģu nodošana sadalīšanai, ir izrādījusies neefektīva. Tāpēc EJZF atbalstīs nododamu zvejas koncesiju sistēmu veidošanu un pārvaldību ar mērķi samazināt pārmērīgu kapacitāti un uzlabot attiecīgo operatoru ekonomiskos rādītājus un rentabilitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu izmantošanu. Ir konstatēts, ka pārmērīga kapacitāte ir galvenais pārzvejas veicinātājs. Tāpēc ir svarīgi Savienības zvejas floti pielāgot pieejamajiem resursiem. Pārmērīgas kapacitātes likvidēšana ar publisko atbalstu, piemēram, zvejas darbību pagaidu pārtraukšana vai izbeigšana un kuģu nodošana sadalīšanai, ir izrādījusies neefektīva. Tāpēc EJZF atbalstīs nododamu zvejas koncesiju sistēmu veidošanu un pārvaldību ar mērķi samazināt pārmērīgu kapacitāti un uzlabot attiecīgo operatoru ekonomiskos rādītājus un rentabilitāti.

svītrots

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Tā kā pārmērīga kapacitāte ir viens no galvenajiem pārzvejas veicinātājiem, ir jāveic pasākumi, lai Savienības zvejas floti pielāgotu pieejamajiem resursiem; šajā sakarā EJZF būtu jāatbalsta tādu nododamu zvejas koncesiju sistēmu izveide, grozīšana un pārvaldība, kas ieviestas KZP kā pārvaldības instrumenti pārmērīgas kapacitātes samazināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Tā kā pārmērīga kapacitāte ir viens no galvenajiem pārzvejas veicinātājiem, ir jāveic pasākumi, lai Savienības zvejas floti pielāgotu pieejamajiem resursiem; šajā sakarā EJZF būtu jāatbalsta tādu nododamu zvejas koncesiju sistēmu izveide, grozīšana un pārvaldība, kas ieviestas KZP kā pārvaldības instrumenti pārmērīgas kapacitātes samazināšanai.

svītrots

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | EJZF sniegtais finansējums dalībvalstīm, kas nepilda savus datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai nav paziņojušas par savu faktisko zvejas flotes kapacitāti, būtu jāiesaldē vai jāsamazina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

EJZF sniegtais finansējums dalībvalstīm, kas nepilda savus datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai nav paziņojušas par savu faktisko zvejas flotes kapacitāti, būtu jāiesaldē vai jāsamazina.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

40.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40b) | Lai garantētu, ka dalībvalstis ievēro zvejas kapacitātes maksimālos apjomus, kas noteikti [Regulas (ES) Nr. .../... par KZP] II pielikumā, būtu jāļauj Komisijai apturēt visu vai daļu no maksājumiem un saistībām attiecībā uz darbības programmām tām dalībvalstīm, kuras neievēro savus kapacitātes maksimālos apjomus pēc tam, kad 3 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir veikta pārskatīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40b)

Lai garantētu, ka dalībvalstis ievēro zvejas kapacitātes maksimālos apjomus, kas noteikti [Regulas (ES) Nr. .../... par KZP] II pielikumā, būtu jāļauj Komisijai apturēt visu vai daļu no maksājumiem un saistībām attiecībā uz darbības programmām tām dalībvalstīm, kuras neievēro savus kapacitātes maksimālos apjomus pēc tam, kad 3 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir veikta pārskatīšana.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

40.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40c) | EJZF sniegtais finansējums dalībvalstīm, kas nepilda savus datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai nav paziņojušas par savu faktisko zvejas floti un kapacitāti, būtu jāiesaldē vai jāsamazina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40c)

EJZF sniegtais finansējums dalībvalstīm, kas nepilda savus datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai nav paziņojušas par savu faktisko zvejas floti un kapacitāti, būtu jāiesaldē vai jāsamazina.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

40.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40d) | Lai garantētu zvejnieku ienākumus, EJZF būtu jāiemaksā līdzekļi kopieguldījumu fondos, no kuriem sedz zaudējumus, ko izraisījušas dabas katastrofas, slikti laikapstākļi, vides katastrofas, ar veselību saistīti negadījumi vai straujš degvielas cenu kāpums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40d)

Lai garantētu zvejnieku ienākumus, EJZF būtu jāiemaksā līdzekļi kopieguldījumu fondos, no kuriem sedz zaudējumus, ko izraisījušas dabas katastrofas, slikti laikapstākļi, vides katastrofas, ar veselību saistīti negadījumi vai straujš degvielas cenu kāpums.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem.

| (41) | Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem
  , izmantojot daudzgadu zivsaimniecības pārvaldības pieeju, nosakot par prioritāti daudzgadu plānus, kuros atspoguļotas dažādu sugu bioloģiskās īpatnības un katras zivsaimniecības īpašās raksturpazīmes
  . |
| --- | --- |

(41)

Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu pieeju saglabāšanas pasākumiem
  , izmantojot daudzgadu zivsaimniecības pārvaldības pieeju, nosakot par prioritāti daudzgadu plānus, kuros atspoguļotas dažādu sugu bioloģiskās īpatnības un katras zivsaimniecības īpašās raksturpazīmes
  .

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

41.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41a) | Ir sevišķi svarīgi mazināt klimatu pārmaiņu negatīvo ietekmi uz piekrastes un jūras ekosistēmām. EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, lai mazinātu zivsaimniecības nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju, kā arī projekti, kuru mērķis ir aizsargāt un atjaunot jūraszāļu teritorijas un piekrastes mitrājus, kas ir galvenie oglekļa piesaistītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41a)

Ir sevišķi svarīgi mazināt klimatu pārmaiņu negatīvo ietekmi uz piekrastes un jūras ekosistēmām. EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, lai mazinātu zivsaimniecības nozares radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju, kā arī projekti, kuru mērķis ir aizsargāt un atjaunot jūraszāļu teritorijas un piekrastes mitrājus, kas ir galvenie oglekļa piesaistītāji.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi,
  jo īpaši veicinot ekoinovācijas
  ,
  selektīvākus
  zvejas
  rīkus
  un
  aprīkojumu
  , kā arī
  pasākumus
  , kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas ietekmi uz jūras vidi,
  jo īpaši veicinot ekoinovācijas
  ,
  selektīvākus
  zvejas
  rīkus
  un
  aprīkojumu
  , kā arī
  pasākumus
  , kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam.

| (42) | Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas
  negatīvo
  ietekmi uz jūras vidi,
  jāatbalsta siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana
  ,
  jāveicina selektīvāki
  zvejas
  rīki
  un
  aprīkojums un jāatbalsta degvielas patēriņa ziņā efektīvāku kuģu attīstīšana. EJZF jo īpaši būtu jāveicina ekoinovācija saistībā ar kuģu korpusiem, dzinējiem un mehānismiem
  , kā arī
  pasākumi
  , kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam
  un stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem klimata pārmaiņu jomā
  . |
| --- | --- |

(42)

Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas
  negatīvo
  ietekmi uz jūras vidi,
  jāatbalsta siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana
  ,
  jāveicina selektīvāki
  zvejas
  rīki
  un
  aprīkojums un jāatbalsta degvielas patēriņa ziņā efektīvāku kuģu attīstīšana. EJZF jo īpaši būtu jāveicina ekoinovācija saistībā ar kuģu korpusiem, dzinējiem un mehānismiem
  , kā arī
  pasākumi
  , kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam
  un stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem klimata pārmaiņu jomā
  .

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Lai veicinātu zivju krājumu labvēlīgu attīstību un zvejas neveikšanu slēgtās sezonas laikā, EJZF vajadzētu spēt atbalstīt bioloģisko slēgto sezonu noteikšanu kritiskos sugu dzīves cikla periodos, ja šādas sezonas ir nepieciešamas zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai izmantošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Lai veicinātu zivju krājumu labvēlīgu attīstību un zvejas neveikšanu slēgtās sezonas laikā, EJZF vajadzētu spēt atbalstīt bioloģisko slēgto sezonu noteikšanu kritiskos sugu dzīves cikla periodos, ja šādas sezonas ir nepieciešamas zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai izmantošanai.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | Lai līdz minimumam samazinātu zvejniecības ietekmi uz jūras ekosistēmām, EJZF būtu jāatbalsta saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, uzturēšana, uzraudzība un kontrole. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

Lai līdz minimumam samazinātu zvejniecības ietekmi uz jūras ekosistēmām, EJZF būtu jāatbalsta saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, uzturēšana, uzraudzība un kontrole.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | Atzīstot risku saistībā ar zvejniecības darbībās veiktajiem ieguldījumiem, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par apdrošināšanu pret ražošanas mainīgajiem un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu ražošanas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Atzīstot risku saistībā ar zvejniecības darbībās veiktajiem ieguldījumiem, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par apdrošināšanu pret ražošanas mainīgajiem un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu ražošanas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus.

| (44) | Apzinoties zvejas ostu,
  izsoļu,
  izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus. |
| --- | --- |

(44)

Apzinoties zvejas ostu,
  izsoļu,
  izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Lai veicinātu mazapjoma piekrastes zveju, dalībvalstīm vajadzētu savām darbības programmām pievienot rīcības plānus šāda zvejas veida attīstīšanai un tā konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Lai veicinātu mazapjoma piekrastes zveju, dalībvalstīm vajadzētu savām darbības programmām pievienot rīcības plānus šāda zvejas veida attīstīšanai un tā konkurētspējas un ilgtspējas nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

44.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44b) | EJZF būtu jāatbalsta saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, kurā ir aizliegtas visas zvejas darbības un kurš aptver zivju produktivitātei svarīgas teritorijas, jo īpaši zivju krājumu mazuļu uzturēšanās vietas, nārsta vietas un barošanās vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44b)

EJZF būtu jāatbalsta saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, kurā ir aizliegtas visas zvejas darbības un kurš aptver zivju produktivitātei svarīgas teritorijas, jo īpaši zivju krājumu mazuļu uzturēšanās vietas, nārsta vietas un barošanās vietas.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

44.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44c) | Atsevišķi EJZF noteikumi ir jāpielāgo tālāko reģionu vajadzībām, vienlaikus turpinot tiecību uz ilgtspējīgas un atbildīgas zvejas un akvakultūras pamatmērķi. EJZF jo īpaši būtu jāņem vērā tas, ka daži no iepriekšminētajiem apgabaliem atpaliek resursu novērtēšanas, infrastruktūras, nozares organizācijas un darbības un ražošanas uzraudzības ziņā. Tāpēc EJZF vajadzētu izmantot, lai nozari – jo īpaši tās infrastruktūru — modernizētu, kā arī lai atjaunotu un modernizētu nozares ražošanas resursus, pienācīgi ņemot vērā tālāko reģionu jūras baseinu īpašos apstākļus un resursu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44c)

Atsevišķi EJZF noteikumi ir jāpielāgo tālāko reģionu vajadzībām, vienlaikus turpinot tiecību uz ilgtspējīgas un atbildīgas zvejas un akvakultūras pamatmērķi. EJZF jo īpaši būtu jāņem vērā tas, ka daži no iepriekšminētajiem apgabaliem atpaliek resursu novērtēšanas, infrastruktūras, nozares organizācijas un darbības un ražošanas uzraudzības ziņā. Tāpēc EJZF vajadzētu izmantot, lai nozari – jo īpaši tās infrastruktūru — modernizētu, kā arī lai atjaunotu un modernizētu nozares ražošanas resursus, pienācīgi ņemot vērā tālāko reģionu jūras baseinu īpašos apstākļus un resursu pieejamību.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu
  ; tādēļ
  ar piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu
  ; tādēļ
  ar piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu.

| (45) | Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu
  , ņemot vērā to, ka upju baseini, estuāri un piekrastes lagūnas ir privileģētas dzīvotnes attiecībā uz vairošanos un pilda audzētavu lomu daudzu zivju sugu mazuļiem, un
  ar piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu. |
| --- | --- |

(45)

Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu
  , ņemot vērā to, ka upju baseini, estuāri un piekrastes lagūnas ir privileģētas dzīvotnes attiecībā uz vairošanos un pilda audzētavu lomu daudzu zivju sugu mazuļiem, un
  ar piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanu.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība.

| (46) | Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība
  , īpašu uzmanību veltot ekoinovāciju veicināšanai, atkarības no zivju barības un zivju eļļas mazināšanai, audzēto organismu labturības uzlabošanai un bioloģiskās un slēgtās sistēmas akvakultūras veicināšanai
  . |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, KZP mērķiem un stratēģiju “Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība
  , īpašu uzmanību veltot ekoinovāciju veicināšanai, atkarības no zivju barības un zivju eļļas mazināšanai, audzēto organismu labturības uzlabošanai un bioloģiskās un slēgtās sistēmas akvakultūras veicināšanai
  .

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (46a) | Iespējamās no akvakultūras saimniecībām izbēgušu audzētu dzīvnieku ietekmes uz savvaļas jūras populācijām dēļ EJZF nevajadzētu stimulēt eksotisku sugu vai ģenētiski modificētu organismu audzēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46a)

Iespējamās no akvakultūras saimniecībām izbēgušu audzētu dzīvnieku ietekmes uz savvaļas jūras populācijām dēļ EJZF nevajadzētu stimulēt eksotisku sugu vai ģenētiski modificētu organismu audzēšanu.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība,
  jo īpaši
  akvakultūra nepārtikas vajadzībām un akvakultūra aiz piekrastes zonas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība,
  jo īpaši
  akvakultūra nepārtikas vajadzībām un akvakultūra aiz piekrastes zonas.

| (47) | Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem
  neatkarīgi no to lieluma
  un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība
  attiecībā uz akvakultūras uzņēmumiem kopumā
  ,
  tostarp
  akvakultūra nepārtikas vajadzībām un piekrastes akvakultūra. |
| --- | --- |

(47)

Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams akvakultūras uzņēmumiem
  neatkarīgi no to lieluma
  un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība
  attiecībā uz akvakultūras uzņēmumiem kopumā
  ,
  tostarp
  akvakultūra nepārtikas vajadzībām un piekrastes akvakultūra.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, izglītojošas darbības vai darbības vides jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, izglītojošas darbības vai darbības vides jomā.

| (48) | Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms,
  akvakultūras tūrisms, kas veicina akvakultūras nozari un tās produktu izplatīšanu,
  izglītojošas darbības vai darbības vides jomā. |
| --- | --- |

(48)

Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms,
  akvakultūras tūrisms, kas veicina akvakultūras nozari un tās produktu izplatīšanu,
  izglītojošas darbības vai darbības vides jomā.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas sugas ar labām tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas sugas ar labām tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju.

| (49) | Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas
  , ar esošajām sugām bioloģiski saderīgas
  sugas ar labām tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju. |
| --- | --- |

(49)

Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas
  , ar esošajām sugām bioloģiski saderīgas
  sugas ar labām tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras attīstībai vispiemērotākos apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un teritorijai, EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli valsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras attīstībai vispiemērotākos apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un teritorijai, EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli valsts līmenī.

| (50) | Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras attīstībai vispiemērotākos
  ģeogrāfiskos
  apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un teritorijai,
  un to, cik svarīgi ir izstrādāt piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu krājumu ilgtspēju,
  EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli valsts līmenī
  un reģionālajām iestādēm izstrādāt to reģionālās variācijas
  . |
| --- | --- |

(50)

Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras attīstībai vispiemērotākos
  ģeogrāfiskos
  apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un teritorijai,
  un to, cik svarīgi ir izstrādāt piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu krājumu ilgtspēju,
  EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli valsts līmenī
  un reģionālajām iestādēm izstrādāt to reģionālās variācijas
  .

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu izplatīšanu,
  kā arī
  konsultāciju
  pakalpojumi
  ,
  kas palīdz
  uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu izplatīšanu,
  kā arī
  konsultāciju
  pakalpojumi
  ,
  kas palīdz
  uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.

| (51) | Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu
  un labākās prakses
  izplatīšanu
  un apmaiņu
  ,
  izmantojot visus kompetentos
  konsultāciju
  dienestus (attiecībā uz tajos pieejamajiem materiāliem)
  ,
  tostarp profesionālās biedrības, tā, ka tās var palīdzēt
  uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(51)

Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu
  un labākās prakses
  izplatīšanu
  un apmaiņu
  ,
  izmantojot visus kompetentos
  konsultāciju
  dienestus (attiecībā uz tajos pieejamajiem materiāliem)
  ,
  tostarp profesionālās biedrības, tā, ka tās var palīdzēt
  uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51a) | Tā kā ir jānosaka ģeogrāfiskie apgabali, kuriem ir lielāks akvakultūras attīstības potenciāls attiecībā uz pieeju ūdeņiem un sauszemei, EJZF būtu jāatbalsta valsts un reģionālo iestāžu stratēģiskā izvēle, jo īpaši attiecībā uz to zonu noteikšanu un kartēšanu, kuras varētu uzskatīt par vispiemērotākajām akvakultūras attīstībai, vajadzības gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51a)

Tā kā ir jānosaka ģeogrāfiskie apgabali, kuriem ir lielāks akvakultūras attīstības potenciāls attiecībā uz pieeju ūdeņiem un sauszemei, EJZF būtu jāatbalsta valsts un reģionālo iestāžu stratēģiskā izvēle, jo īpaši attiecībā uz to zonu noteikšanu un kartēšanu, kuras varētu uzskatīt par vispiemērotākajām akvakultūras attīstībai, vajadzības gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesu.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Lai veicinātu vides ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreja uz
  vides
  vadību, audita sistēmu izmantošana, kā arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Lai veicinātu vides ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreja uz
  vides
  vadību, audita sistēmu izmantošana, kā arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus.

| (52) | Lai veicinātu vides
  , sociālā un ekonomiskā
  ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreja uz
  ilgtspējīgu
  vadību, audita sistēmu izmantošana, kā arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus
  un pakalpojumus, kas ir sabiedrības interesēs
  . |
| --- | --- |

(52)

Lai veicinātu vides
  , sociālā un ekonomiskā
  ziņā ilgtspējīgu akvakultūru, EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi, akvakultūras uzņēmumu pāreja uz
  ilgtspējīgu
  vadību, audita sistēmu izmantošana, kā arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus
  un pakalpojumus, kas ir sabiedrības interesēs
  .

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem, kura mērķis ir nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu radīt akvakultūras sugu audzēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem, kura mērķis ir nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu radīt akvakultūras sugu audzēšana.

| (53) | Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem ar mērķi nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu radīt akvakultūras sugu audzēšana
  , jo īpaši izmantojot programmas, kas izstrādātas, lai samazinātu akvakultūras darbību atkarību no veterinārajiem produktiem
  . |
| --- | --- |

(53)

Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem ar mērķi nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu radīt akvakultūras sugu audzēšana
  , jo īpaši izmantojot programmas, kas izstrādātas, lai samazinātu akvakultūras darbību atkarību no veterinārajiem produktiem
  .

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | EJZF būtu jāatbalsta tāda saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, kurš aptvertu zivju produktivitātei svarīgas teritorijas, jo īpaši zivju krājumu mazuļu uzturēšanās vietas, nārsta vietas un barošanās vietas, un kurā būtu aizliegtas visas zvejas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

EJZF būtu jāatbalsta tāda saskaņota zivju krājumu atjaunošanas apgabalu tīkla izveide, kurš aptvertu zivju produktivitātei svarīgas teritorijas, jo īpaši zivju krājumu mazuļu uzturēšanās vietas, nārsta vietas un barošanās vietas, un kurā būtu aizliegtas visas zvejas darbības.

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu apdrošināšanu un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu apdrošināšanu un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.

| (54) | Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu apdrošināšanu
  vai atbalstot kopieguldījumu fondu attīstību
  un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(54)

Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu apdrošināšanu
  vai atbalstot kopieguldījumu fondu attīstību
  un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu iznīcināšanas rezultātā.

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu
  zivsaimniecības reģionu
  un lauku
  apvidu
  attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu
  zivsaimniecības reģionu
  un lauku
  apvidu
  attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk.

| (55) | Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu
  zvejniecības
  un lauku
  kopienu
  attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības iekšēji stimulētā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk. |
| --- | --- |

(55)

Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu
  zvejniecības
  un lauku
  kopienu
  attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības iekšēji stimulētā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un jāstiprina arī turpmāk.

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56)

Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē.

| (56) | Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties
  arī
  jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties
  arī
  jaunām saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un jūrlietas plašākā nozīmē.

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo iekļaušanu un nabadzības samazināšanu un sekmēt inovāciju vietējā līmenī, kā arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo iekļaušanu un nabadzības samazināšanu un sekmēt inovāciju vietējā līmenī, kā arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte.

| (57) | Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo iekļaušanu un nabadzības samazināšanu
  , paaugstināt nodarbinātības līmeni
  un sekmēt inovāciju
  , tostarp sociālo inovāciju,
  vietējā līmenī, kā arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte. |
| --- | --- |

(57)

Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo iekļaušanu un nabadzības samazināšanu
  , paaugstināt nodarbinātības līmeni
  un sekmēt inovāciju
  , tostarp sociālo inovāciju,
  vietējā līmenī, kā arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšanai
  ; ir svarīgi nodrošināt tādu
  vietējo rīcības grupu pārstāvību, lai
  nevienai atsevišķai interešu grupai
  lēmumu pieņemšanas struktūrās
  nebūtu vairāk par 49 % balsstiesību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšanai
  ; ir svarīgi nodrošināt tādu
  vietējo rīcības grupu pārstāvību, lai
  nevienai atsevišķai interešu grupai
  lēmumu pieņemšanas struktūrās
  nebūtu vairāk par 49 % balsstiesību
  .

| (58) | Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšana
  . Lai nodrošinātu
  vietējo rīcības grupu pārstāvību
  un
  lai
  šo grupu darbības risinātu zivsaimniecības un akvakultūras nozares problēmas, ir svarīgi, lai
  lēmumu pieņemšanas struktūrās
  zvejnieku un/vai zivsaimnieku pārstāvji veidotu vairākumu no pārstāvētajiem ekonomikas dalībniekiem
  . |
| --- | --- |

(58)

Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšana
  . Lai nodrošinātu
  vietējo rīcības grupu pārstāvību
  un
  lai
  šo grupu darbības risinātu zivsaimniecības un akvakultūras nozares problēmas, ir svarīgi, lai
  lēmumu pieņemšanas struktūrās
  zvejnieku un/vai zivsaimnieku pārstāvji veidotu vairākumu no pārstāvētajiem ekonomikas dalībniekiem
  .

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

60. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (60) | Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(60)

Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.

| (60) | Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.
  Šim atbalstam būtu jāietver iespēja saņemt tehnisko palīdzību, jo īpaši finansēšanas vadības palīdzību, uzsākot vietējās attīstības projektus, sevišķi attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju un zveju iekšējos ūdeņos. |
| --- | --- |

(60)

Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.
  Šim atbalstam būtu jāietver iespēja saņemt tehnisko palīdzību, jo īpaši finansēšanas vadības palīdzību, uzsākot vietējās attīstības projektus, sevišķi attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju un zveju iekšējos ūdeņos.

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē.
  Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē.
  Lai pielāgotos jaunajai izmetumu aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde.

| (61) | Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu.
  Uzglabāšanas atbalsts un atbalsts ražošanas un tirdzniecības plāniem būtu pakāpeniski jāpārtrauc, jo šis konkrētais atbalsta veids ir zaudējis savu nozīmību, ņemot vērā to, kā veidojas šā produktu veida Savienības tirgus struktūra un pieaug spēcīgu ražotāju organizāciju nozīme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu.
  Uzglabāšanas atbalsts un atbalsts ražošanas un tirdzniecības plāniem būtu pakāpeniski jāpārtrauc, jo šis konkrētais atbalsta veids ir zaudējis savu nozīmību, ņemot vērā to, kā veidojas šā produktu veida Savienības tirgus struktūra un pieaug spēcīgu ražotāju organizāciju nozīme.

| (62) | Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu. |
| --- | --- |

(62)

Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

63. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (63) | Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63)

Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību.

| (63) | Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki,
  un atsevišķu piekrastes kopienu atkarību no zvejniecības,
  EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(63)

Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras mazapjoma piekrastes zvejnieki,
  un atsevišķu piekrastes kopienu atkarību no zvejniecības,
  EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu tirdzniecību.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

63.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (63a) | EJZF būtu jāatbalsta uzņēmējdarbības iniciatīvas un kopīgās iniciatīvas Savienības mērķu sasniegšanai vides aizsardzības un zivju krājumu saglabāšanas jomās, īstenojot kopīgus ūdens vides pasākumus, jo īpaši attiecībā uz zveju iekšējos ūdeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63a)

EJZF būtu jāatbalsta uzņēmējdarbības iniciatīvas un kopīgās iniciatīvas Savienības mērķu sasniegšanai vides aizsardzības un zivju krājumu saglabāšanas jomās, īstenojot kopīgus ūdens vides pasākumus, jo īpaši attiecībā uz zveju iekšējos ūdeņos.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši
  ar papildu izmaksām, kas rodas dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā
  norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši
  ar papildu izmaksām, kas rodas dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā
  norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ
  .

| (64) | Ņemot vērā, ka
  zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši
  lielā attāluma un specifisko klimata apstākļu dēļ, EJZF būtu jāņem vērā šie
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā
  norādītie nelabvēlīgie apstākļi
  . |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā, ka
  zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši
  lielā attāluma un specifisko klimata apstākļu dēļ, EJZF būtu jāņem vērā šie
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā
  norādītie nelabvēlīgie apstākļi
  .

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

65. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (65) | Lai konkrēti zivsaimniecības produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. 2007.-2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 791/2007. Ir
  jāturpina piešķirt atbalstu
  , lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65)

Lai konkrēti zivsaimniecības produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. 2007.-2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 791/2007. Ir
  jāturpina piešķirt atbalstu
  , lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra.

| (65) | Lai konkrēti zivsaimniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. 2007.-2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 791/2007.
  Ņemot vērā zvejniecības darbību grūtības tālākajos reģionos,
  ir
  jāpalielina atbalsts
  , lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(65)

Lai konkrēti zivsaimniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā. 2007.-2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 791/2007.
  Ņemot vērā zvejniecības darbību grūtības tālākajos reģionos,
  ir
  jāpalielina atbalsts
  , lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra.

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

66. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (66) | Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus attiecīgajos tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(66)

Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus attiecīgajos tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu.

| (66) | Ņemot vērā
  zivsaimniecības un akvakultūras produktu
  dažādos
  ražošanas, pārstrādes un
  tirdzniecības apstākļus attiecīgajos tālākajos reģionos
  un
  nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības
  un akvakultūras
  produktus
  vai produktu kategorijas
  , par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā
  zivsaimniecības un akvakultūras produktu
  dažādos
  ražošanas, pārstrādes un
  tirdzniecības apstākļus attiecīgajos tālākajos reģionos
  un
  nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības
  un akvakultūras
  produktus
  vai produktu kategorijas
  , par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu.

Atsevišķs balsojums

Regulas priekšlikums

68. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (68) | Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ
  un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu
  . Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu, un tā nekādā ziņā nedrīkstētu pārsniegt 100 % no izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(68)

Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ
  un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu
  . Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu, un tā nekādā ziņā nedrīkstētu pārsniegt 100 % no izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.

| (68) | Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. |
| --- | --- |

(68)

Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

69. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (69) | Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(69)

Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.

| (69) | Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.
  Lai standartizētu un uzlabotu uzraudzības līmeni, dalībvalstīm arī būtu jāspēj ieviest kopējas kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

(69)

Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu jāveicina ilgtspējīga izaugsme.
  Lai standartizētu un uzlabotu uzraudzības līmeni, dalībvalstīm arī būtu jāspēj ieviest kopējas kontroles sistēmas.

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (70) | Atbalstu
  , kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu
  jāturpina piešķirt
  no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(70)

Atbalstu
  , kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu
  jāturpina piešķirt
  no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju.

| (70) | Atbalsts
  , kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu
  jāpiešķir lielākā apjomā
  no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. |
| --- | --- |

(70)

Atbalsts
  , kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu
  jāpiešķir lielākā apjomā
  no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju.

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

72.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (72a) | EJZF būtu jāatbalsta līdzekļu piešķiršana papildu kontroles pasākumiem un inspekcijām tādās jomās, kur saskaņā ar ziņoto notiek NNN zveja. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(72a)

EJZF būtu jāatbalsta līdzekļu piešķiršana papildu kontroles pasākumiem un inspekcijām tādās jomās, kur saskaņā ar ziņoto notiek NNN zveja.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

73. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (73) | Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73)

Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju.

| (73) | Attiecīgās ieinteresētās personas par procedūrām būtu jāinformē ar konsultatīvo padomju starpniecību.
  Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju. |
| --- | --- |

(73)

Attiecīgās ieinteresētās personas par procedūrām būtu jāinformē ar konsultatīvo padomju starpniecību.
  Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot viena fonda koncepciju.

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

73.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (73a) | Būtu jāuzsver, ka ir sevišķi svarīgi finansēt datu vākšanu, kas ir KZP stūrakmenis. Tas ir svarīgs priekšnoteikums precīzu sasniedzamo mērķu noteikšanai, jo īpaši attiecībā uz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanu un labāku zivsaimniecības pārvaldību. Šajā ziņā ir atbilstīgi nodrošināt, lai datu vākšanai tiktu piešķirta ar tās nozīmīgumu samērīga EJZF budžeta daļa. Tāpat ir atbilstīgi paredzēt līdzfinansējuma likmi, kas mudinātu veikt visaptverošu pārskatu par Eiropas zivju krājumu stāvokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73a)

Būtu jāuzsver, ka ir sevišķi svarīgi finansēt datu vākšanu, kas ir KZP stūrakmenis. Tas ir svarīgs priekšnoteikums precīzu sasniedzamo mērķu noteikšanai, jo īpaši attiecībā uz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanu un labāku zivsaimniecības pārvaldību. Šajā ziņā ir atbilstīgi nodrošināt, lai datu vākšanai tiktu piešķirta ar tās nozīmīgumu samērīga EJZF budžeta daļa. Tāpat ir atbilstīgi paredzēt līdzfinansējuma likmi, kas mudinātu veikt visaptverošu pārskatu par Eiropas zivju krājumu stāvokli.

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

74. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (74) | Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(74)

Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām.

| (74) | Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām
  un reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  . |
| --- | --- |

(74)

Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām
  un reģionālajām konsultatīvajām padomēm
  .

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

76. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (76) | Kā norādīts Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas dokumentos, Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76)

Kā norādīts Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas dokumentos, Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums.

| (76) | Kā norādīts
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 30. novembra Regulā (ES) Nr. 1255/2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam

   (1),
  un
  Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas dokumentos, Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums.
  Ir sagaidāms, ka jūrlietu nozares attīstība, izmantojot finansiālu atbalstu IJP pasākumiem, būtiski ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

(76)

Kā norādīts
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 30. novembra Regulā (ES) Nr. 1255/2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam

   (1),
  un
  Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu komitejas dokumentos, Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums.
  Ir sagaidāms, ka jūrlietu nozares attīstība, izmantojot finansiālu atbalstu IJP pasākumiem, būtiski ietekmēs ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

76.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (76a) | Šajā sakarībā būtu jāparedz, ka EJZF atbalsta izpēti attiecībā uz darbībām, kuru mērķis ir veicināt IJP stratēģiskos mērķus, pievēršot pienācīgu uzmanību to kopējai ietekmei, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju, kā arī ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai, inovācijai un konkurētspējai piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī IJP starptautiskās dimensijas veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76a)

Šajā sakarībā būtu jāparedz, ka EJZF atbalsta izpēti attiecībā uz darbībām, kuru mērķis ir veicināt IJP stratēģiskos mērķus, pievēršot pienācīgu uzmanību to kopējai ietekmei, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju, kā arī ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai, inovācijai un konkurētspējai piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī IJP starptautiskās dimensijas veicināšanai.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

77. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (77) | EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Šo stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77)

EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Šo stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

| (77) | EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu.
  Šajā kontekstā ir ļoti svarīgi uzlabot jūrlietu pārvaldību, tostarp uzlabojot sadarbību un koordināciju attiecīgā līmenī starp kompetentajām iestādēm, kas veic krasta apsardzes funkcijas Savienībā, nodrošinot veselīgākas un drošākas jūras un okeānus un īpaši īstenojot spēkā esošos jūrlietu tiesību aktus.
  Šo stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  un vides ilgtspēju
  .
  Tādēļ ir ļoti svarīgi uzlabot un pastiprināt ar IJP mērķu sasniegšanu saistīto ārējo sadarbību un koordināciju, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS). |
| --- | --- |

(77)

EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu.
  Šajā kontekstā ir ļoti svarīgi uzlabot jūrlietu pārvaldību, tostarp uzlabojot sadarbību un koordināciju attiecīgā līmenī starp kompetentajām iestādēm, kas veic krasta apsardzes funkcijas Savienībā, nodrošinot veselīgākas un drošākas jūras un okeānus un īpaši īstenojot spēkā esošos jūrlietu tiesību aktus.
  Šo stratēģiju mērķis ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  un vides ilgtspēju
  .
  Tādēļ ir ļoti svarīgi uzlabot un pastiprināt ar IJP mērķu sasniegšanu saistīto ārējo sadarbību un koordināciju, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

77.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (77a) | Lai pastiprinātu zivsaimniecības un akvakultūras fondu un integrētās jūrlietu politikas fondu tuvināšanu, EJZF būtu jānodrošina īpaša sistēma nolūkā veicināt zvejniecības un akvakultūras ieguldījumu integrētajā jūrlietu politikā. Ir būtiski mudināt pilnībā apsvērt šīs darbības, atbalstot dalību integrētā pārvaldībā un kolektīvos projektos, kas sekmē IJP īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77a)

Lai pastiprinātu zivsaimniecības un akvakultūras fondu un integrētās jūrlietu politikas fondu tuvināšanu, EJZF būtu jānodrošina īpaša sistēma nolūkā veicināt zvejniecības un akvakultūras ieguldījumu integrētajā jūrlietu politikā. Ir būtiski mudināt pilnībā apsvērt šīs darbības, atbalstot dalību integrētā pārvaldībā un kolektīvos projektos, kas sekmē IJP īstenošanu.

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

79. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (79) | Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu
  un
  jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(79)

Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu
  un
  jūru stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu.

| (79) | Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to
  rūpniecības, būvniecības un
  cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu, jūru
  un zivsaimniecību
  stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu
  , padarot tos pieejamus gala lietotājiem un sabiedrībai kopumā
  . |
| --- | --- |

(79)

Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to
  rūpniecības, būvniecības un
  cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu, jūru
  un zivsaimniecību
  stāvokli saistītu datu vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu
  , padarot tos pieejamus gala lietotājiem un sabiedrībai kopumā
  .

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

80. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (80) | EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu uzņēmējdarbības potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(80)

EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu uzņēmējdarbības potenciālu.

| (80) | EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu uzņēmējdarbības potenciālu.
  EJZF būtu jāatbalsta pasākumi, ar kuriem attīsta nozares izglītības un profesionālās apmācības sistēmu, tostarp tāda aprīkojuma un rīku iegādi, kas nepieciešami izglītības un profesionālās apmācības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(80)

EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu uzņēmējdarbības potenciālu.
  EJZF būtu jāatbalsta pasākumi, ar kuriem attīsta nozares izglītības un profesionālās apmācības sistēmu, tostarp tāda aprīkojuma un rīku iegādi, kas nepieciešami izglītības un profesionālās apmācības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

81. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (81) | EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(81)

EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku.

| (81) | EJZF vajadzētu būt papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt
  ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību,
  okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku. |
| --- | --- |

(81)

EJZF vajadzētu būt papildinošam un saskanīgam ar esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt
  ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību,
  okeānu, jūru un piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu “Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku.

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

84. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (84) | Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai, EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(84)

Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai, EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai. Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.

| (84) | Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai, EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai
  , tostarp operatoru un zvejnieku organizāciju labā
  . Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām. |
| --- | --- |

(84)

Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai, EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai
  , tostarp operatoru un zvejnieku organizāciju labā
  . Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju, apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

88. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (88) | Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu izdarītos secinājumus, operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību, un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai,
  kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, un
  operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(88)

Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu izdarītos secinājumus, operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību, un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai,
  kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, un
  operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos.

| (88) | Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu izdarītos secinājumus, operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspēju

  un it sevišķi mērķus saistībā ar izmantoto sugu populāciju atjaunošanu un uzturēšanu apjomā
  ,
  kas pārsniedz MSY nodrošināšanai līdz 2015. gadam vajadzīgo līmeni, un laba vides stāvokļa sasniegšanu un saglabāšanu līdz 2020. gadam,
  un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, līdz ar operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos. |
| --- | --- |

(88)

Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu izdarītos secinājumus, operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu ilgtspēju

  un it sevišķi mērķus saistībā ar izmantoto sugu populāciju atjaunošanu un uzturēšanu apjomā
  ,
  kas pārsniedz MSY nodrošināšanai līdz 2015. gadam vajadzīgo līmeni, un laba vides stāvokļa sasniegšanu un saglabāšanu līdz 2020. gadam,
  un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, līdz ar operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos.

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

88.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (88a) | Vajadzētu būt iespējai iesaldēt EJZF finansējumu, ja dalībvalsts nespēj atrisināt problēmas ar NNN zvejniecību savos ūdeņos un savā zvejas flotē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(88a)

Vajadzētu būt iespējai iesaldēt EJZF finansējumu, ja dalībvalsts nespēj atrisināt problēmas ar NNN zvejniecību savos ūdeņos un savā zvejas flotē.

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

91. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (91) | Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas
  liecina
  par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(91)

Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas
  liecina
  par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus.

| (91) | Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas
  apstiprina
  šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus. |
| --- | --- |

(91)

Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas
  apstiprina
  šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus.

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

93. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (93) | Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka attiecīgie dati
  ir
  pieejami
  laikus
  . Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(93)

Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka attiecīgie dati
  ir
  pieejami
  laikus
  . Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.

| (93) | Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka attiecīgie dati
  tiek laikus darīti publiski
  pieejami. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem. |
| --- | --- |

(93)

Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka attiecīgie dati
  tiek laikus darīti publiski
  pieejami. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

95. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (95) | Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu. Ar šo informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke apvienotajās lietās, nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(95)

Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu. Ar šo informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke apvienotajās lietās, nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu.

| (95) | Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu.
  Visu dalībvalstu attiecīgajām tīmekļa vietnēm būtu arī jābūt pieejamām no Savienības oficiālās tīmekļa vietnes, lai palīdzētu dalībvalstu iedzīvotājiem vieglāk piekļūt visu dalībvalstu publicētajai informācijai.
  Ar šo informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke apvienotajās lietās, nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu. |
| --- | --- |

(95)

Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu.
  Visu dalībvalstu attiecīgajām tīmekļa vietnēm būtu arī jābūt pieejamām no Savienības oficiālās tīmekļa vietnes, lai palīdzētu dalībvalstu iedzīvotājiem vieglāk piekļūt visu dalībvalstu publicētajai informācijai.
  Ar šo informāciju plašai sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs, reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke apvienotajās lietās, nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu.

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

96.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (96a) | Sevišķi svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievēroti ex-ante nosacījumi attiecībā uz administratīvajām spējām izpildīt prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem un īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(96a)

Sevišķi svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievēroti ex-ante nosacījumi attiecībā uz administratīvajām spējām izpildīt prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem un īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu.

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

96.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (96b) | Sevišķi svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievēroti ex ante nosacījumi attiecībā uz administratīvajām spējām izpildīt prasības attiecībā uz datiem zvejniecības pārvaldībai un ieviest Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(96b)

Sevišķi svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievēroti ex ante nosacījumi attiecībā uz administratīvajām spējām izpildīt prasības attiecībā uz datiem zvejniecības pārvaldībai un ieviest Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

1. pants – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | zivsaimniecības reģionu
  un
  zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

zivsaimniecības reģionu
  un
  zvejas iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību,

| (c) | zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu, zvejas iekšējos ūdeņos
  un šajā regulā noteikto saistīto darbību
  ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

(c)

zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu, zvejas iekšējos ūdeņos
  un šajā regulā noteikto saistīto darbību
  ilgtspējīgu attīstību,

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | un integrēto jūrlietu politiku (IJP). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

un integrēto jūrlietu politiku (IJP).

| (d) | un integrēto jūrlietu politiku (IJP)
  , tostarp Jūras stratēģijas pamatdirektīvu
  . |
| --- | --- |

(d)

un integrēto jūrlietu politiku (IJP)
  , tostarp Jūras stratēģijas pamatdirektīvu
  .

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi. | Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā,
  ūdeņos un flotēs,
  ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi.

Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic Savienības teritorijā,
  ūdeņos un flotēs,
  ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi.

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– - 1. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | “slēgta akvakultūras sistēma” ir akvakultūras iekārtas, kurās zivis un citi ūdens cilmes produkti tiek audzēti slēgtās recirkulācijas sistēmās, kas patur un attīra ūdeni sistēmā, līdz minimumam samazinot izmantotā ūdens daudzumu. Šādas sistēmas parasti atrodas uz sauszemes un atkārtoti izmanto gandrīz visu sākotnēji sistēmā ielaisto ūdeni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– 2.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “dažādošana” ir prakse, kas zivsaimniecības vai akvakultūras darbības padara daudzpusīgākas un kas šādas darbības tieši papildina vai ir no tām atkarīga; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Grozījums Nr. 583

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 4.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | “svešzemju suga” ir svešzemju suga Padomes Regulas (EK) Nr. 708/2007

   (2)

  nozīmē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– 4.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | “ekstensīva akvakultūra” ir akvakultūras ražošanas veids, kurā barības pievadīšana notiek nevis ar nolūku, bet gan ir atkarīga no dabiskās barības kultūras audzēšanas iekārtā, tostarp tās barības, ko atnes ūdens plūsma, piemēram, straumes un paisums un bēgums. Ekstensīvā akvakultūra galvenokārt ir atkarīga no viena paša barības ieguldījuma, proti, sēklas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– 5. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | “zivsaimniecības reģions” ir apgabals, kurā ir jūras vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams
  zvejniecībā
  vai
  akvakultūrā
  nodarbināto īpatsvars, un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

“zivsaimniecības reģions” ir apgabals, kurā ir jūras vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams
  zvejniecībā
  vai
  akvakultūrā
  nodarbināto īpatsvars, un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

| (5) | “zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģions” ir apgabals, kurā ir jūras
  , upes
  vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams
  zvejniecības
  vai
  akvakultūras nozarē
  nodarbināto īpatsvars un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

(5)

“zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģions” ir apgabals, kurā ir jūras
  , upes
  vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams
  zvejniecības
  vai
  akvakultūras nozarē
  nodarbināto īpatsvars un kuru par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 5.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | “zivju krājumu atjaunošanas apgabals” ir ģeogrāfiski noteikts jūras apgabals, kurā, lai uzlabotu dzīvo ūdens resursu izmantošanu un saglabāšanu vai jūras ekosistēmu aizsardzību, kā minēts Regulā (ES) Nr. .../... [ar ko paredz kopīgus noteikumus], ir aizliegtas visas zvejas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

“zivju krājumu atjaunošanas apgabals” ir ģeogrāfiski noteikts jūras apgabals, kurā, lai uzlabotu dzīvo ūdens resursu izmantošanu un saglabāšanu vai jūras ekosistēmu aizsardzību, kā minēts Regulā (ES) Nr. .../... [ar ko paredz kopīgus noteikumus], ir aizliegtas visas zvejas darbības;

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 5.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | “zivsaimniecības nozare” ir ekonomikas nozare, kas aptver visas ar zvejniecības un akvakultūras produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību saistītās darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 5.c apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | “zvejniecības pārvaldes un piekļuves sistēmas” ir attiecināšanas un piekļuves mehānismi zvejas tiesībām vai zvejas piepūles pārvaldībai, kas izstrādāti valsts, reģionālā vai vietējā līmenī vai jūras baseinu līmenī par kvotu regulētām un ārpuskvotu sugām 12 jūdžu piekrastes zonā un ārpus tās, un kas pievērš uzmanību zivju krājumu veselīgam lielumam. Šīs sistēmas īsteno publiskā sektora iestādes vai zivsaimniecības organizācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 6. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “zvejnieks” ir ikviena persona, kura uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“zvejnieks” ir ikviena persona, kura uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

| (6) | “zvejnieks” ir ikviena persona,
  tostarp algoti darbinieki,
  kura uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras
  vai saldūdens
  organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

(6)

“zvejnieks” ir ikviena persona,
  tostarp algoti darbinieki,
  kura uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras
  vai saldūdens
  organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– 6.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | “zvejas tūrisms” ir profesionālu zvejnieku veikta papildu darbība, kuras laikā personas, kas nav apkalpes locekļi, uzkāpj uz zvejas kuģa kā tūristi vai pētnieki; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 6.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | “zvejas un akvakultūras palīgdarbības” ir tās darbības, kuras veic ikviena persona, kas sniedz tādu profesionālu pakalpojumu zvejniekiem, kurš ir nepieciešams to darbībai, un kuras par tādām ir noteikusi dalībvalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

3. pants –– 2. punkts –– 8.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | “intensīva akvakultūra” ir akvakultūras ražošanas veids, kas atkarīgs no barošanas sistēmā ievadīta barības ziņā pilnīga uztura, ko veido svaigas, savvaļas, jūras vai saldūdens zivis vai kombinēta barība. Tā lielā mērā ir atkarīga no tirdzniecībā pieejamas kombinētas barības, un to raksturo augsts audzēto organismu blīvums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 10. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos nolūkos veic
  ar kuģiem, kas darbojas
  tikai iekšējos ūdeņos, vai citām ierīcēm, ko izmanto zemledus zvejai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos nolūkos veic
  ar kuģiem, kas darbojas
  tikai iekšējos ūdeņos, vai citām ierīcēm, ko izmanto zemledus zvejai;

| (10) | “zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos nolūkos veic
  no kuģa vai citā veidā
  tikai iekšējos ūdeņos, vai
  ar
  citām ierīcēm, ko izmanto zemledus zvejai; |
| --- | --- |

(10)

“zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos nolūkos veic
  no kuģa vai citā veidā
  tikai iekšējos ūdeņos, vai
  ar
  citām ierīcēm, ko izmanto zemledus zvejai;

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 12. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | “integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to
  ES
  nozaru politikas koordinēta pārvaldība, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

“integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to
  ES
  nozaru politikas koordinēta pārvaldība, kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus;

| (12) | “integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to nozaru politikas koordinēta pārvaldība
  Savienības līmenī
  , kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus; |
| --- | --- |

(12)

“integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to nozaru politikas koordinēta pārvaldība
  Savienības līmenī
  , kas skar okeānus, jūras un piekrastes reģionus;

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 13. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | “jūras vides reģioni” ir Padomes Lēmuma 2004/585/EK I pielikumā norādītie ģeogrāfiskie apgabali un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteiktie apgabali; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

svītrots

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 16. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “jūras baseina stratēģija” ir strukturēta sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un, attiecīgā gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“jūras baseina stratēģija” ir strukturēta sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un, attiecīgā gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku;

| (16) | “jūras baseina stratēģija” ir strukturēta sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un
  vietējās varas iestādes un
  , attiecīgā gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku; |
| --- | --- |

(16)

“jūras baseina stratēģija” ir strukturēta sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un
  vietējās varas iestādes un
  , attiecīgā gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku;

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 16.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | “daļēji intensīva akvakultūra” ir akvakultūra, kas lielā mērā ir atkarīga no dabiskās barības, taču kurā dabiski pieejamās barības apjomus palielina, izmantojot piebarošanu, ar ko papildina dabisko barību. Audzējamās kultūras blīvumu saglabā zemāku nekā to, kas raksturīgs intensīvajai akvakultūras ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 18.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | “čaulgliemju vācējs/audzētājs” ir ikviena persona, kas nodarbojas ar vienas vai vairāku sugu mīkstmiešu, vēžveidīgo, tunikātu, adatādaiņu vai citu jūras bezmugurkaulnieku iegūšanu, audzēšanu vai daļēju audzēšanu, vai nu no krasta, vai atrodoties uz kuģa klāja, ekskluzīvā veidā un izmantojot selektīvus, īpašus zvejas rīkus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Mutiskais grozījums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 18.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | “tunzivju krātiņveida lamatas” ir zvejniecības tehnika, kuras pamatā ir fiksēti tīkli, kuri ir noenkuroti vairākus mēnešus un ko veido kuģu grupa, tīkli, zvejniecības troses un enkuri, kas izvietoti netālu no piekrastes, lai pārtvertu migrējošās zivis (tunzivis un tunzivīm līdzīgas sugas) un aizvadītu tās uz norobežotu rajonu, kur tās tiek nozvejotas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt ilgtspējīgu un
  konkurētspējīgu
  zvejniecību
  un
  akvakultūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

veicināt ilgtspējīgu un
  konkurētspējīgu
  zvejniecību
  un
  akvakultūru;

| (a) | veicināt
  vides ziņā
  ilgtspējīgu
  , ekonomiski dzīvotspējīgu
  un
  sociāli atbildīgu
  zvejniecību, akvakultūru
  un saistītās apstrādes vai tirdzniecības darbības
  ; |
| --- | --- |

(a)

veicināt
  vides ziņā
  ilgtspējīgu
  , ekonomiski dzīvotspējīgu
  un
  sociāli atbildīgu
  zvejniecību, akvakultūru
  un saistītās apstrādes vai tirdzniecības darbības
  ;

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veicināt zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

veicināt zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību;

| (c) | veicināt zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību; |
| --- | --- |

(c)

veicināt zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo attīstību;

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sekmēt KZP īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

sekmēt KZP īstenošanu.

| (d) | sekmēt KZP īstenošanu
  , tostarp tās reģionalizāciju un tirgu kopīgās organizācijas īstenošanu
  . |
| --- | --- |

(d)

sekmēt KZP īstenošanu
  , tostarp tās reģionalizāciju un tirgu kopīgās organizācijas īstenošanu
  .

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | veicināt darbvietu izveidi, lai novērstu zvejniecības kopienu izzušanu, un uzlabot kvalifikāciju un darba apstākļus zivsaimniecības nozarē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

veicināt darbvietu izveidi, lai novērstu zvejniecības kopienu izzušanu, un uzlabot kvalifikāciju un darba apstākļus zivsaimniecības nozarē;

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Lai sasniegtu šos mērķus, EJZF ņem vērā paaudžu un dzimumu līdztiesības principus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.
     
  Lai sasniegtu šos mērķus, EJZF ņem vērā paaudžu un dzimumu līdztiesības principus.

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Uz šiem mērķiem tiecas, nepalielinot zvejas kapacitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.
     
  Uz šiem mērķiem tiecas, nepalielinot zvejas kapacitāti.

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”. To sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes, kas iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos tematiskajos mērķos. | EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020
  ”, kā arī īstenot KZP
  . To sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes
  zvivsaimniecības, ilgtspējīgas akvakultūras un saistīto darbību jomā
  , kas iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos tematiskajos mērķos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”. To sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes, kas iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos tematiskajos mērķos.

EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020
  ”, kā arī īstenot KZP
  . To sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes
  zvivsaimniecības, ilgtspējīgas akvakultūras un saistīto darbību jomā
  , kas iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos tematiskajos mērķos.

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Nodarbinātības un teritoriālās kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem:

| (1) | Nodarbinātības un
  sociālās un
  teritoriālās kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem: |
| --- | --- |

(1)

Nodarbinātības un
  sociālās un
  teritoriālās kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem:

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas,
  darbvietu radīšanas un darbaspēka mobilitātes
  veicināšana piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas,
  darbvietu radīšanas un darbaspēka mobilitātes
  veicināšana piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras;

| (a) | ekonomiskās izaugsmes
  un
  sociālās iekļaušanas veicināšana
  , tostarp radot darbvietas, pilnveidojot nodarbinātības iespējas un uzlabojot mobilitāti
  piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras
  , tostarp tālākajos reģionos
  ; |
| --- | --- |

(a)

ekonomiskās izaugsmes
  un
  sociālās iekļaušanas veicināšana
  , tostarp radot darbvietas, pilnveidojot nodarbinātības iespējas un uzlabojot mobilitāti
  piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras
  , tostarp tālākajos reģionos
  ;

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dažādošana
  , ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām
  jūras ekonomikas
  nozarēm
  , un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

dažādošana
  , ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām
  jūras ekonomikas
  nozarēm
  , un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana.

| (b) | zvejas darbību
  dažādošana
  gan zvejniecības nozarē, gan citās
  jūras ekonomikas
  nozarēs
  ,
  kas cieši saistītas ar zvejas nozari,
  un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana. |
| --- | --- |

(b)

zvejas darbību
  dažādošana
  gan zvejniecības nozarē, gan citās
  jūras ekonomikas
  nozarēs
  ,
  kas cieši saistītas ar zvejas nozari,
  un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana.

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | saskaņotu sociālo noteikumu īstenošanas veicināšana Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

saskaņotu sociālo noteikumu īstenošanas veicināšana Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai;

| (a) | atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas
  , tostarp energoefektivitātes palielināšanas,
  un zināšanu pārneses stiprināšanai; |
| --- | --- |

(a)

atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas
  , tostarp energoefektivitātes palielināšanas,
  un zināšanu pārneses stiprināšanai;

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | zvejas negatīvās ietekmes uz dzīvnieku labturību samazināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

zvejas negatīvās ietekmes uz dzīvnieku labturību samazināšana;

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zvejniecību,
  jo īpaši mazapjoma piekrastes flotes,
  konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

zvejniecību,
  jo īpaši mazapjoma piekrastes flotes,
  konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana;

| (b) | zvejniecību konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un
  veselības, higiēnas,
  drošības un darba apstākļu uzlabošana; |
| --- | --- |

(b)

zvejniecību konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un
  veselības, higiēnas,
  drošības un darba apstākļu uzlabošana;

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība;

| (c) | profesionālās apmācības,
  jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība
  , jo īpaši attiecībā uz jauniem zvejniekiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

profesionālās apmācības,
  jaunu profesionālo prasmju un mūžizglītības attīstība
  , jo īpaši attiecībā uz jauniem zvejniekiem
  ;

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | mazapjoma piekrastes zvejas attīstība, jo īpaši tās konkurētspējas un ilgtspējas attīstība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

mazapjoma piekrastes zvejas attīstība, jo īpaši tās konkurētspējas un ilgtspējas attīstība;

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

| (3) | Ilgtspējīgas,
  novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām
  un ekosistēmas
  balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām: |
| --- | --- |

(3)

Ilgtspējīgas,
  novatoriskas, konkurētspējīgas un uz zināšanām
  un ekosistēmas
  balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai;

| (a) | atbalsts tehnoloģiju izstrādes,
  tehniskas, sociālas un ekonomiskas
  inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai; |
| --- | --- |

(a)

atbalsts tehnoloģiju izstrādes,
  tehniskas, sociālas un ekonomiskas
  inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai;

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana;

| (b) | ekstensīvās un daļēji intensīvās
  akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana; |
| --- | --- |

(b)

ekstensīvās un daļēji intensīvās
  akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana;

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | jaunu profesionālo prasmju attīstība un
  mūžizglītība
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

jaunu profesionālo prasmju attīstība un
  mūžizglītība
  ;

| (c) | jaunu profesionālo prasmju attīstība
  un profesionālās apmācības
  un
  mūžizglītības


  veicināšana, jo īpaši attiecībā uz jauniem akvakultūras audzētājiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

jaunu profesionālo prasmju attīstība
  un profesionālās apmācības
  un
  mūžizglītības


  veicināšana, jo īpaši attiecībā uz jauniem akvakultūras audzētājiem
  ;

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana.

| (d) | akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana
  un ieguldījumu veicināšana apstrādes un tirdzniecības nozarē
  . |
| --- | --- |

(d)

akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana
  un ieguldījumu veicināšana apstrādes un tirdzniecības nozarē
  .

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | akvakultūras ekoloģiskās pēdas ierobežošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

akvakultūras ekoloģiskās pēdas ierobežošana.

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zvejniecību ietekmes uz jūras vidi
  mazināšana
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

zvejniecību ietekmes uz jūras vidi
  mazināšana
  ;

| (a) | nevēlamas nozvejas un
  zvejniecību
  negatīvās
  ietekmes uz jūras vidi
  novēršana, samazināšana līdz minimumam un, cik iespējams, izskaušana, jo īpaši uzlabojot zvejas rīku selektivitāti
  ; |
| --- | --- |

(a)

nevēlamas nozvejas un
  zvejniecību
  negatīvās
  ietekmes uz jūras vidi
  novēršana, samazināšana līdz minimumam un, cik iespējams, izskaušana, jo īpaši uzlabojot zvejas rīku selektivitāti
  ;

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 4. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvara nodrošināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvara nodrošināšana;

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana un laba vides stāvokļa sasniegšana līdz 2020. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana un laba vides stāvokļa sasniegšana līdz 2020. gadam.

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un
  resursefektīvas akvakultūras veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un
  resursefektīvas akvakultūras veicināšana;

| (a) | resursefektīvas akvakultūras veicināšana
  , tostarp mazinot atkarību no zivju barības un zivju eļļas un samazinot ķīmisku vielu un antibiotiku izmantošanu
  ; |
| --- | --- |

(a)

resursefektīvas akvakultūras veicināšana
  , tostarp mazinot atkarību no zivju barības un zivju eļļas un samazinot ķīmisku vielu un antibiotiku izmantošanu
  ;

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 5. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | akvakultūras darbību ietekmes uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām novērtēšana, mazināšana un, ja iespējams, izskaušana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

akvakultūras darbību ietekmes uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām novērtēšana, mazināšana un, ja iespējams, izskaušana;

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 6. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | KZP īstenošanas sekmēšana, nodrošinot: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

KZP īstenošanas sekmēšana, nodrošinot:

| (6) | KZP īstenošanas sekmēšana
  un KZP saistības un saskaņotības ar integrēto jūrlietu politiku stiprināšana
  , nodrošinot: |
| --- | --- |

(6)

KZP īstenošanas sekmēšana
  un KZP saistības un saskaņotības ar integrēto jūrlietu politiku stiprināšana
  , nodrošinot:

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zinātniskas informācijas sniegšanu
  un
  datu vākšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

zinātniskas informācijas sniegšanu
  un
  datu vākšanu
  ;

| (a) | atbalstu datu vākšanai
  un
  pārvaldībai, lai uzlabotu zinātnisko informāciju
  ; |
| --- | --- |

(a)

atbalstu datu vākšanai
  un
  pārvaldībai, lai uzlabotu zinātnisko informāciju
  ;

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstu kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

atbalstu kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei.

| (b) | atbalstu
  uzraudzībai,
  kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei
  , nepalielinot administratīvo slogu
  ; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu
  uzraudzībai,
  kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei
  , nepalielinot administratīvo slogu
  ;

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | atbalstu KZP reģionalizācijai, jo īpaši izmantojot reģionālās konsultatīvās padomes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

atbalstu KZP reģionalizācijai, jo īpaši izmantojot reģionālās konsultatīvās padomes.

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Neskarot šā panta 2. punktu,
  atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu. | 1.   Atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras
  nozares
  uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Neskarot šā panta 2. punktu,
  atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu.

1.   Atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras
  nozares
  uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu.

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Tomēr
  Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā. | 2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta,
  Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Tomēr
  Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā.

2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta,
  Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā.

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus principiem, kas izklāstīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā, Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu instrumentiem,
  ieskaitot Regulu (ES) Nr. [par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE pamatprogrammas) izveidi], un
  Savienības ārējām darbībām.
  EJZF un LIFE pamatprogrammas sniegtās palīdzības koordināciju panāk, jo īpaši veicinot tādu pasākumu finansēšanu, kas papildina saskaņā ar LIFE pamatprogrammu finansētus integrētus projektus, kā arī sekmējot tādu risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu, kas apstiprinātas LIFE pamatprogrammā. | Papildus principiem, kas izklāstīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā, Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu instrumentiem,
  tostarp
  Savienības ārējām darbībām.
  Šo koordinācijas un papildināmības prasību ietver darbības programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Papildus principiem, kas izklāstīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā, Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu instrumentiem,
  ieskaitot Regulu (ES) Nr. [par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE pamatprogrammas) izveidi], un
  Savienības ārējām darbībām.
  EJZF un LIFE pamatprogrammas sniegtās palīdzības koordināciju panāk, jo īpaši veicinot tādu pasākumu finansēšanu, kas papildina saskaņā ar LIFE pamatprogrammu finansētus integrētus projektus, kā arī sekmējot tādu risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu, kas apstiprinātas LIFE pamatprogrammā.

Papildus principiem, kas izklāstīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā, Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu instrumentiem,
  tostarp
  Savienības ārējām darbībām.
  Šo koordinācijas un papildināmības prasību ietver darbības programmās.

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EJZF piemēro šīs regulas III pielikuma izklāstītos ex ante nosacījumus. | EJZF piemēro
  īpašos
  šīs regulas III pielikumā izklāstītos ex ante nosacījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

EJZF piemēro šīs regulas III pielikuma izklāstītos ex ante nosacījumus.

EJZF piemēro
  īpašos
  šīs regulas III pielikumā izklāstītos ex ante nosacījumus.

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Novērtējums par atbilstību maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei |
| | 1.
     
  Komisija līdz ...

   (*)

  sadarbībā ar dalībvalstīm novērtē dalībvalstu atbilstību maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, kas noteikta Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] II pielikumā. |
| | 2.
     
  Ja 1. punktā minētais novērtējums liecina, ka dalībvalsts neatbilst savai maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, apturot visus attiecīgās dalībvalsts darbības programmai paredzētos maksājumus un saistības vai daļu no tiem. |
| | 3.
     
  Komisija atceļ maksājumu un saistību apturēšanu, tiklīdz dalībvalsts īsteno pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šai maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, un Komisija tos ir apstiprinājusi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.a pants

Novērtējums par atbilstību maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei

1.
     
  Komisija līdz ...

   (*)

  sadarbībā ar dalībvalstīm novērtē dalībvalstu atbilstību maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, kas noteikta Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] II pielikumā.

2.
     
  Ja 1. punktā minētais novērtējums liecina, ka dalībvalsts neatbilst savai maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, apturot visus attiecīgās dalībvalsts darbības programmai paredzētos maksājumus un saistības vai daļu no tiem.

3.
     
  Komisija atceļ maksājumu un saistību apturēšanu, tiklīdz dalībvalsts īsteno pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šai maksimāli pieļaujamai zvejas kapacitātei, un Komisija tos ir apstiprinājusi.

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | operatori, kas iesaistīti tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai kuri ir tādu kuģu īpašumtiesību turētāji, kuru karoga valstij ir noteikts tādas trešās valsts statuss, kas nesadarbojas, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

operatori, kas iesaistīti tādu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai kuri ir tādu kuģu īpašumtiesību turētāji, kuru karoga valstij ir noteikts tādas trešās valsts statuss, kas nesadarbojas, atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1005/2008 33. pantam;

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | operatori, kas kriminālprocesā vai administratīvā procesā atzīti par vainīgiem tādu valsts tiesību aktu nopietnos pārkāpumos, kas piemērojami šādās jomās |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

operatori, kas kriminālprocesā vai administratīvā procesā atzīti par vainīgiem tādu valsts tiesību aktu nopietnos pārkāpumos, kas piemērojami šādās jomās

| | — | samaksas un nodarbināšanas nosacījumi tirdzniecībā; |
| --- | --- | --- |

—

samaksas un nodarbināšanas nosacījumi tirdzniecībā;

| | — | profesionālā atbildība; |
| --- | --- | --- |

—

profesionālā atbildība;

| | — | cilvēku vai narkotiku tirdzniecība; |
| --- | --- | --- |

—

cilvēku vai narkotiku tirdzniecība;

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | operatori, kas kriminālprocesā vai administratīvā procesā atzīti par vainīgiem nopietnos Savienības tiesību aktu pārkāpumos vienā vai vairākās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bc)

operatori, kas kriminālprocesā vai administratīvā procesā atzīti par vainīgiem nopietnos Savienības tiesību aktu pārkāpumos vienā vai vairākās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz:

| | — | zvejnieku darba stundām un atpūtas laikiem; |
| --- | --- | --- |

—

zvejnieku darba stundām un atpūtas laikiem;

| | — | tiesību aktiem veselības aizsardzības un drošības jomā; |
| --- | --- | --- |

—

tiesību aktiem veselības aizsardzības un drošības jomā;

| | — | samaksas un nodarbināšanas nosacījumiem tirdzniecībā; |
| --- | --- | --- |

—

samaksas un nodarbināšanas nosacījumiem tirdzniecībā;

| | — | zvejnieku sākotnējo kvalifikāciju un pastāvīgu apmācību; |
| --- | --- | --- |

—

zvejnieku sākotnējo kvalifikāciju un pastāvīgu apmācību;

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | operatori, kas neievēro noteikumus, kuri paredzēti Padomes 2008. gada 25. februāra Regulā (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar KZP

   (3)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

operatori, kas neievēro noteikumus, kuri paredzēti Padomes 2008. gada 25. februāra Regulā (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar KZP

   (3)

  .

Grozījums Nr. 571

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ar kuru nosaka 1.un 2. punktā minēto laikposmu, kam jābūt samērīgam ar izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu vai atkārtotu izdarīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ar kuru nosaka 1.un 2. punktā minēto laikposmu, kam jābūt samērīgam ar izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu vai atkārtotu izdarīšanu;

| (a) | ar kuru nosaka 1.un 2. punktā minēto laikposmu, kam jābūt samērīgam ar
  attiecīgā
  izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu vai atkārtotu izdarīšanu
  , ņemot vērā tādus kritērijus kā nodarītais kaitējums, tā vērtība, pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas apmērs un tā atkārtošanās skaits, un kas ir vismaz viens gads; |
| --- | --- |

(a)

ar kuru nosaka 1.un 2. punktā minēto laikposmu, kam jābūt samērīgam ar
  attiecīgā
  izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu vai atkārtotu izdarīšanu
  , ņemot vērā tādus kritērijus kā nodarītais kaitējums, tā vērtība, pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas apmērs un tā atkārtošanās skaits, un kas ir vismaz viens gads;

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. punktā norādītos kritērijus
  un nav izdarījuši EZF vai EJZF noteikumu pārkāpumu, kā minēts 2. punktā
  . Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par apliecinājuma patiesumu. | 4.   Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. un 2. punktā norādītos kritērijus. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par apliecinājuma patiesumu
  , atsaucoties uz informāciju, ko nodrošina valsts pārkāpumu reģistrs, kurš izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantu, vai uz citiem šajā nolūkā sniegtiem datiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. punktā norādītos kritērijus
  un nav izdarījuši EZF vai EJZF noteikumu pārkāpumu, kā minēts 2. punktā
  . Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par apliecinājuma patiesumu.

4.   Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. un 2. punktā norādītos kritērijus. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās par apliecinājuma patiesumu
  , atsaucoties uz informāciju, ko nodrošina valsts pārkāpumu reģistrs, kurš izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantu, vai uz citiem šajā nolūkā sniegtiem datiem
  .

Grozījums Nr. 610

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Maksājumu apturēšana |
| | Ja attiecībā uz operatoriem notiek izmeklēšana par tāda pārkāpuma veikšanu, kas aprakstīts 12. panta 1. punktā, attiecīgajiem operatoriem aptur visus EJZF maksājumus. Ja atbilstīgi 12. panta 1. punktam tiek konstatēts, ka operators ir veicis pārkāpumu, attiecīgo operatoru pieteikumu uzskata par nepieņemamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12.a pants

Maksājumu apturēšana

Ja attiecībā uz operatoriem notiek izmeklēšana par tāda pārkāpuma veikšanu, kas aprakstīts 12. panta 1. punktā, attiecīgajiem operatoriem aptur visus EJZF maksājumus. Ja atbilstīgi 12. panta 1. punktam tiek konstatēts, ka operators ir veicis pārkāpumu, attiecīgo operatoru pieteikumu uzskata par nepieņemamu.

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti;

| (a) | darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti
  jeb tā spēju zvejot zivis
  ; |
| --- | --- |

(a)

darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti
  jeb tā spēju zvejot zivis
  ;

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | darbības, kas apdraud jūras bioloģisko resursu un ekosistēmu ilgtspēju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

darbības, kas apdraud jūras bioloģisko resursu un ekosistēmu ilgtspēju;

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – ab punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | destruktīvi nodarbinātības pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ab)

destruktīvi nodarbinātības pasākumi;

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ieguldījumi kuģos, kas ir daļa no flotes segmenta, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 34. panta 1. punktā minētajā kapacitātes ziņojumā ir apliecināts, ka zvejas iespējas un flotes kapacitāte neatrodas ilgtspējīgā līdzsvarā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

ieguldījumi kuģos, kas ir daļa no flotes segmenta, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 34. panta 1. punktā minētajā kapacitātes ziņojumā ir apliecināts, ka zvejas iespējas un flotes kapacitāte neatrodas ilgtspējīgā līdzsvarā;

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | zvejas darbību pagaidu pārtraukšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

zvejas darbību pagaidu pārtraukšana;

svītrots

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izpētes zveja; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

izpētes zveja;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 611

Regulas priekšlikums

15. pants– 2., 3. un 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 4 535 000 000
  piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu. | 2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  ne vairāk kā EUR 71,86  %
  piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu. |
| 3.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 477 000 000
  piešķir 78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem. | 3.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  vismaz 12,5  %
  piešķir 78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem. |
| 4.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 358 000 000
  piešķir 79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem. | 4.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  vismaz 12,97  %
  piešķir 79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 4 535 000 000
  piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu.

2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  ne vairāk kā EUR 71,86  %
  piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu.

3.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 477 000 000
  piešķir 78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.

3.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  vismaz 12,5  %
  piešķir 78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.

4.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 358 000 000
  piešķir 79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.

4.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  vismaz 12,97  %
  piešķir 79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Līdzekļi, kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām,
  gadā
  nepārsniedz: | 5.   Līdzekļi, kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, nepārsniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Līdzekļi, kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām,
  gadā
  nepārsniedz:

5.   Līdzekļi, kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, nepārsniedz:

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EUR 4 300 000
  Azoru salām un Madeirai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

EUR 4 300 000
  Azoru salām un Madeirai,

| — | EUR X gadā
  Azoru salām un Madeirai, |
| --- | --- |

—

EUR X gadā
  Azoru salām un Madeirai,

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EUR 5 800 000
  Kanāriju salām, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

EUR 5 800 000
  Kanāriju salām,

| — | EUR X gadā
  Kanāriju salām, |
| --- | --- |

—

EUR X gadā
  Kanāriju salām,

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EUR 4 900 000
  Francijas
  Gviānai un Reinjonai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

EUR 4 900 000
  Francijas
  Gviānai un Reinjonai
  .

| — | EUR X gadā
  Francijas
  tālākajiem reģioniem
  . |
| --- | --- |

—

EUR X gadā
  Francijas
  tālākajiem reģioniem
  .

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

15. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 45 000 000
  piešķir
  72. pantā
  minētajam uzglabāšanas atbalstam
  2014.–2018. gada periodā
  . | 6.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR X
  piešķir
  69. pantā minētajiem ražošanas un tirdzniecības plāniem un 70. pantā
  minētajam uzglabāšanas atbalstam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR 45 000 000
  piešķir
  72. pantā
  minētajam uzglabāšanas atbalstam
  2014.–2018. gada periodā
  .

6.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem
  EUR X
  piešķir
  69. pantā minētajiem ražošanas un tirdzniecības plāniem un 70. pantā
  minētajam uzglabāšanas atbalstam.

Grozījums Nr. 616

Regulas priekšlikums

15. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Dalībvalstīm jābūt iespējām izmantot līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar 15. panta 2. punktu, 15. panta 5. punktu un 15. panta 6. punktu, pasākumiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu un 15. panta 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a
     
  Dalībvalstīm jābūt iespējām izmantot līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar 15. panta 2. punktu, 15. panta 5. punktu un 15. panta 6. punktu, pasākumiem saskaņā ar 15. panta 3. punktu un 15. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

16.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 16.a pants |
| | [Gada atsauces summas un gada apropriācijas] |
| | 1.
     
  Programmas īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam paredzētā kopējā indikatīvā finanšu atsauces summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punktā, ir EUR X nemainīgās 2011. gada cenās. |
| | 2.
     
  Eiropas Parlaments un Padome apstiprina gada apropriācijas, neskarot noteikumus, kas paredzēti regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

16.a pants

[Gada atsauces summas un gada apropriācijas]

1.
     
  Programmas īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam paredzētā kopējā indikatīvā finanšu atsauces summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punktā, ir EUR X nemainīgās 2011. gada cenās.

2.
     
  Eiropas Parlaments un Padome apstiprina gada apropriācijas, neskarot noteikumus, kas paredzēti regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumā par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | zvejniecībā
  un
  akvakultūrā nodarbināto īpatsvars, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

zvejniecībā
  un
  akvakultūrā nodarbināto īpatsvars,

| i) | zvejniecībā, akvakultūrā
  un apstrādes rūpniecībā
  nodarbināto īpatsvars, |
| --- | --- |

i)

zvejniecībā, akvakultūrā
  un apstrādes rūpniecībā
  nodarbināto īpatsvars,

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | zvejniecībā
  un
  akvakultūrā nodarbināto īpatsvars, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ii)

zvejniecībā
  un
  akvakultūrā nodarbināto īpatsvars,

| ii) | zvejniecībā, akvakultūrā
  un apstrādes rūpniecībā
  nodarbināto īpatsvars, |
| --- | --- |

ii)

zvejniecībā, akvakultūrā
  un apstrādes rūpniecībā
  nodarbināto īpatsvars,

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un

| iii) | attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas
  un pārvaldības
  uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un |
| --- | --- |

iii)

attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas
  un pārvaldības
  uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | pieejamie
  datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz
  jūrā nodarbināto novērotāju skaitu un to cilvēkresursu
  un
  tehnisko līdzekļu apjomu
  , kas
  vajadzīgs
  , lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iv)

pieejamie
  datu vākšanas resursi salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz
  jūrā nodarbināto novērotāju skaitu un to cilvēkresursu
  un
  tehnisko līdzekļu apjomu
  , kas
  vajadzīgs
  , lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām;

| iv) | datu vākšanas
  un pārvaldības
  resursi
  , kas pieejami
  salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas
  un pārvaldības
  uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz
  cilvēkresursiem
  un
  tehniskajiem līdzekļiem
  , kas
  vajadzīgi
  , lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

iv)

datu vākšanas
  un pārvaldības
  resursi
  , kas pieejami
  salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas
  un pārvaldības
  uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz
  cilvēkresursiem
  un
  tehniskajiem līdzekļiem
  , kas
  vajadzīgi
  , lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas vajadzībām;

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | attiecībā uz visiem pasākumiem –
  vēsturiskie piešķīrumi
  saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un
  vēsturiskais
  līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

attiecībā uz visiem pasākumiem –
  vēsturiskie piešķīrumi
  saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un
  vēsturiskais
  līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006.

| c) | attiecībā uz visiem pasākumiem –
  iepriekšējais līdzekļu piešķīrums
  saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006
  laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam
  un
  iepriekšējais
  līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz visiem pasākumiem –
  iepriekšējais līdzekļu piešķīrums
  saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006
  laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam
  un
  iepriekšējais
  līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006.

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF. | 1.   Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes,
  kuras minētas šīs regulas 6. pantā un
  kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes, kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.

1.   Katra dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības prioritātes,
  kuras minētas šīs regulas 6. pantā un
  kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Attiecībā uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu iedaļu Komisija vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam
  ar īstenošanas aktu nosaka
  Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. | 3.   Attiecībā uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu iedaļu Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu,
  vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam
  nosakot
  Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Attiecībā uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu iedaļu Komisija vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam
  ar īstenošanas aktu nosaka
  Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā.

3.   Attiecībā uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu iedaļu Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu,
  vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam
  nosakot
  Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā.

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Katra dalībvalsts iekļauj Regulas (ES) Nr. .../... [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)
     
  Katra dalībvalsts iekļauj Regulas (ES) Nr. .../... [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu.

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un atvieglotu programmas īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un atvieglotu programmas īstenošanu;

| (c) | ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un atvieglotu programmas īstenošanu
  , jo īpaši atvieglojot mazapjoma piekrastes zvejas operatoru un to organizāciju piekļuvi pieejamajam finanšu atbalstam
  ; |
| --- | --- |

(c)

ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un atvieglotu programmas īstenošanu
  , jo īpaši atvieglojot mazapjoma piekrastes zvejas operatoru un to organizāciju piekļuvi pieejamajam finanšu atbalstam
  ;

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

19. pants – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | attiecīgā gadījumā – šīs regulas 38. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto Savienības EJZF prioritāšu īstenošanai paredzēto pasākumu saderība ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktā minētajiem Natura 2000 prioritārās rīcības plāniem, kā arī laba vides stāvokļa sasniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīvu). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

attiecīgā gadījumā – šīs regulas 38. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto Savienības EJZF prioritāšu īstenošanai paredzēto pasākumu saderība ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktā minētajiem Natura 2000 prioritārās rīcības plāniem, kā arī laba vides stāvokļa sasniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīvu).

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas programma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas programma.

| (b) | situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā
  un vides
  apgabalā, uz kuru attiecas programma. |
| --- | --- |

(b)

situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā
  un vides
  apgabalā, uz kuru attiecas programma.

Analīzi strukturē atbilstoši Savienības prioritātēm. Īpašas vajadzības saistībā ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, un inovācijas veicināšanu novērtē Savienības
  prioritāšu griezumā
  , lai noteiktu
  piemērotu
  rīcību
  šajās divās jomās
  katras prioritātes līmenī;
  sniedz kopsavilkumu par stāvokli politikas jomās, kas var pretendēt uz atbalstu, norādot stiprās un vājās puses;

Analīzi strukturē atbilstoši Savienības prioritātēm
  , kas noteiktas 6. pantā
  . Īpašas vajadzības saistībā ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, un inovācijas veicināšanu novērtē
  saistībā ar
  Savienības
  prioritātēm
  , lai noteiktu
  vispiemērotāko
  rīcību katras prioritātes līmenī
  attiecībā uz šīm jomām
  ;

Šī analīze arī attiecas uz KZP īstenošanas ietekmi uz katru piekrastes reģionu vai apgabalu;

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | analīze par KZP īstenošanas ietekmi uz darbvietām visā vērtības ķēdē un novatoriski priekšlikumi par darbvietām skartajās teritorijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

analīze par KZP īstenošanas ietekmi uz darbvietām visā vērtības ķēdē un novatoriski priekšlikumi par darbvietām skartajās teritorijās;

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pierādījumi par to
  , ka programmā
  ir integrēta atbilstoša pieeja attiecībā
  uz
  inovāciju,
  vidi
  , ieskaitot
  Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības,
  un
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšanu
  un
  pielāgošanos
  tām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pierādījumi par to
  , ka programmā
  ir integrēta atbilstoša pieeja attiecībā
  uz
  inovāciju,
  vidi
  , ieskaitot
  Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības,
  un
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšanu
  un
  pielāgošanos
  tām;

| (c) | analīze, kas apliecina
  , ka programmā
  ņemta vērā zvejas un akvakultūras ietekme
  uz vidi
  un vajadzības gadījumā
  Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības,
  kā arī laba vides stāvokļa sasniegšana, integrēta tīkla izveidošana, kas ietver zivju krājumu atjaunošanas vietas,
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšana
  un
  pielāgošanās
  tām; |
| --- | --- |

(c)

analīze, kas apliecina
  , ka programmā
  ņemta vērā zvejas un akvakultūras ietekme
  uz vidi
  un vajadzības gadījumā
  Natura 2000 teritoriju īpašās vajadzības,
  kā arī laba vides stāvokļa sasniegšana, integrēta tīkla izveidošana, kas ietver zivju krājumu atjaunošanas vietas,
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšana
  un
  pielāgošanās
  tām;

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | līdzsvara starp zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām novērtējums saskaņā arRegulas (ES) Nr. .../... [par KZP] prasībām, un to pasākumu apraksts, kas veikti, lai ievērotu minētās regulas II pielikumā norādīto zvejas kapacitātes maksimālo apjomu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

līdzsvara starp zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām novērtējums saskaņā arRegulas (ES) Nr. .../... [par KZP] prasībām, un to pasākumu apraksts, kas veikti, lai ievērotu minētās regulas II pielikumā norādīto zvejas kapacitātes maksimālo apjomu;

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā
  minētajām darbībām
  ,
  kuras
  varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(h)

skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā
  minētajām darbībām
  ,
  kuras
  varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā;

| (h) | skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā
  minētajiem pasākumiem
  ,
  kurus
  varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

(h)

skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā
  minētajiem pasākumiem
  ,
  kurus
  varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā;

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | rīcības plāns mazapjoma un piekrastes zvejai, paredzot stratēģiju mazapjoma un piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ha)

rīcības plāns mazapjoma un piekrastes zvejai, paredzot stratēģiju mazapjoma un piekrastes zvejas attīstībai, konkurētspējai un ilgtspējai;

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (hb) | to pasākumu sīks apraksts, kas attiecas uz tādu ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu, par kuriem tiek saņemts atbalsts saskaņā ar 69. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(hb)

to pasākumu sīks apraksts, kas attiecas uz tādu ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu, par kuriem tiek saņemts atbalsts saskaņā ar 69. pantu;

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | ar uzraudzības un
  novērtēšanas
  prasībām saistīto vajadzību analīze
  un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā
  . Dalībvalstis nodrošina pietiekamus resursus
  un
  spēju veidošanas pasākumus
  , lai apmierinātu apzinātās vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

ar uzraudzības un
  novērtēšanas
  prasībām saistīto vajadzību analīze
  un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā
  . Dalībvalstis nodrošina pietiekamus resursus
  un
  spēju veidošanas pasākumus
  , lai apmierinātu apzinātās vajadzības;

| (i) | novērtēšanas
  prasības
  un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā, un
  pasākumi
  ,
  kas jāveic,
  lai apmierinātu apzinātās vajadzības; |
| --- | --- |

(i)

novērtēšanas
  prasības
  un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā, un
  pasākumi
  ,
  kas jāveic,
  lai apmierinātu apzinātās vajadzības;

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – j apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme, kas piemērojama
  mērķiem, kuri atbilst
  6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko, atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta 2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 79. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme, kas piemērojama
  mērķiem, kuri atbilst
  6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko, atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta 2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 79. pantā;

| (ii) | tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme, kas piemērojama 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko, atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta 2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 79. pantā; |
| --- | --- |

(ii)

tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un līdzfinansējuma likme, kas piemērojama 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko, atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta 2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 79. pantā;

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti
  no
  citiem
  VSS fondiem vai LIFE pamatprogrammas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(k)

informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti
  no
  citiem
  VSS fondiem vai LIFE pamatprogrammas
  ;

| (k) | informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti
  saskaņā ar
  citiem
  Savienības politikas virzieniem un izmantojot citus finanšu instrumentus
  ; |
| --- | --- |

(k)

informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti
  saskaņā ar
  citiem
  Savienības politikas virzieniem un izmantojot citus finanšu instrumentus
  ;

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | skaidrs to pienākumu apraksts, kas jāveic ZVRG un pārvaldes iestādei vai organizācijai, kas izraudzīta stratēģijas īstenošanas uzdevumu noteikšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ia)

skaidrs to pienākumu apraksts, kas jāveic ZVRG un pārvaldes iestādei vai organizācijai, kas izraudzīta stratēģijas īstenošanas uzdevumu noteikšanai;

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | uzraudzības un novērtēšanas procedūru apraksts, kā arī uzraudzības komitejas sastāvs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

uzraudzības un novērtēšanas procedūru apraksts, kā arī uzraudzības komitejas sastāvs;

| (ii) | uzraudzības un novērtēšanas procedūru apraksts, kā arī uzraudzības komitejas
  vispārējais
  sastāvs; |
| --- | --- |

(ii)

uzraudzības un novērtēšanas procedūru apraksts, kā arī uzraudzības komitejas
  vispārējais
  sastāvs;

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – m apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (m) | [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā minētos partnerus un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(m)

[Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā minētos partnerus un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultātus;

| (m) | procedūra
  [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā minēto partneru

  izraudzīšanai
  un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultāti;
  vienojoties ar uzraudzības komiteju, programmas laikā var veikt ar partneriem saistītas izmaiņas; |
| --- | --- |

(m)

procedūra
  [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā minēto partneru

  izraudzīšanai
  un ar partneriem rīkotās apspriešanās rezultāti;
  vienojoties ar uzraudzības komiteju, programmas laikā var veikt ar partneriem saistītas izmaiņas;

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – n apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | to struktūru saraksts, kas īsteno kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par aprīkojumu, kas pieejams zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

to struktūru saraksts, kas īsteno kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par aprīkojumu, kas pieejams zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu,

| i) | to struktūru saraksts, kas īsteno kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par
  galveno
  aprīkojumu, kas pieejams zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu, |
| --- | --- |

i)

to struktūru saraksts, kas īsteno kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par
  galveno
  aprīkojumu, kas pieejams zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu,

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (o) | attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un 18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(o)

attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un 18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā:

| (o) | attiecībā uz ilgtspējīgai
  , uz ekosistēmas balstītai
  zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un 18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā
  , un zvejas un akvakultūras produktu apstrādes un tirdzniecības nozares sociālekonomiskā stāvokļa analīzi
  : |
| --- | --- |

(o)

attiecībā uz ilgtspējīgai
  , uz ekosistēmas balstītai
  zvejniecības pārvaldībai vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un 18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu, kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā
  , un zvejas un akvakultūras produktu apstrādes un tirdzniecības nozares sociālekonomiskā stāvokļa analīzi
  :

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | apraksts par datu vākšanas pasākumiem, kas jāveic, lai varētu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

apraksts par datu vākšanas pasākumiem, kas jāveic, lai varētu:

| i) | apraksts par datu vākšanas pasākumiem, kas jāveic,
  apspriežoties ar ieinteresētajām personām,
  lai varētu: |
| --- | --- |

i)

apraksts par datu vākšanas pasākumiem, kas jāveic,
  apspriežoties ar ieinteresētajām personām,
  lai varētu:

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – i punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie un transversālie mainīgie, kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā), |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie un transversālie mainīgie, kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā),

| — | novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie
  , sociālie
  un transversālie mainīgie
  visā vērtības ķēdē
  , kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā), |
| --- | --- |

—

novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie
  , sociālie
  un transversālie mainīgie
  visā vērtības ķēdē
  , kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā),

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – i punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | novērtēt akvakultūras un apstrādes uzņēmumu ekonomisko stāvokli, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

novērtēt akvakultūras un apstrādes uzņēmumu ekonomisko stāvokli,

| — | novērtēt akvakultūras un apstrādes nozaru ekonomisko
  un sociālo
  stāvokli, |
| --- | --- |

—

novērtēt akvakultūras un apstrādes nozaru ekonomisko
  un sociālo
  stāvokli,

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – i punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | novērtēt zvejas
  jomas
  ietekmi uz ekosistēmu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

novērtēt zvejas
  jomas
  ietekmi uz ekosistēmu,

| — | novērtēt zvejas
  un akvakultūras nozaru
  ietekmi uz ekosistēmu
  , lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] prasībām varētu salīdzināt zvejas un akvakultūras darbību veidus un flotes segmentus
  , |
| --- | --- |

—

novērtēt zvejas
  un akvakultūras nozaru
  ietekmi uz ekosistēmu
  , lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] prasībām varētu salīdzināt zvejas un akvakultūras darbību veidus un flotes segmentus
  ,

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – o apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | pierādījums par spēju
  nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

pierādījums par spēju
  nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.

| iii) | pamatojums spējai
  nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību. |
| --- | --- |

iii)

pamatojums spējai
  nodrošināt savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

20. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  ar
  īstenošanas
  aktiem paredz
  noteikumus par to, kā norādāmi 1., 2. un 3. punktā minētie elementi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  2. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. | 4.   Komisija
  pieņem
  īstenošanas
  aktus, paredzot noteikumus
  par to, kā norādāmi 1., 2. un 3. punktā minētie elementi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  3. punktā
  minēto
  pārbaudes
  procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Komisija
  ar
  īstenošanas
  aktiem paredz
  noteikumus par to, kā norādāmi 1., 2. un 3. punktā minētie elementi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  2. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.

4.   Komisija
  pieņem
  īstenošanas
  aktus, paredzot noteikumus
  par to, kā norādāmi 1., 2. un 3. punktā minētie elementi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  3. punktā
  minēto
  pārbaudes
  procedūru.

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības programmu
  Komisija apstiprina ar īstenošanas aktu
  . | 2.   
  Kad Komisija ir pārliecinājusies, ka ir izpildītas 1. punktā noteiktās prasības, tā pieņem īstenošanas aktu, apstiprinot
  darbības programmu.
  Pēc darbības programmu apstiprināšanas tās dara pieejamas sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Darbības programmu
  Komisija apstiprina ar īstenošanas aktu
  .

2.   
  Kad Komisija ir pārliecinājusies, ka ir izpildītas 1. punktā noteiktās prasības, tā pieņem īstenošanas aktu, apstiprinot
  darbības programmu.
  Pēc darbības programmu apstiprināšanas tās dara pieejamas sabiedrībai.

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā Komisija
  ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu
  ,
  kurā
  sīki
  norāda
  izmaiņas 18. panta 3. punktā minētajās Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā un attiecīgās atbalsttiesīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte. | Šajā nolūkā Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu
  , sīki
  izklāstot
  izmaiņas 18. panta 3. punktā minētajās Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā un attiecīgās atbalsttiesīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā nolūkā Komisija
  ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu
  ,
  kurā
  sīki
  norāda
  izmaiņas 18. panta 3. punktā minētajās Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā un attiecīgās atbalsttiesīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte.

Šajā nolūkā Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu
  , sīki
  izklāstot
  izmaiņas 18. panta 3. punktā minētajās Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā un attiecīgās atbalsttiesīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte.

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā jaunās prioritātes, kas norādītas šā punkta otrajā daļā minētajā lēmumā, dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada, iesniedz Komisijai
  darbības programmas
  grozījumu. | Dalībvalstis var grozīt savas darbības programmas,
  ņemot vērā jaunās prioritātes, kas norādītas šā punkta otrajā daļā minētajā lēmumā. Dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada, iesniedz Komisijai
  ikvienu šādu
  grozījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ņemot vērā jaunās prioritātes, kas norādītas šā punkta otrajā daļā minētajā lēmumā, dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada, iesniedz Komisijai
  darbības programmas
  grozījumu.

Dalībvalstis var grozīt savas darbības programmas,
  ņemot vērā jaunās prioritātes, kas norādītas šā punkta otrajā daļā minētajā lēmumā. Dalībvalstis līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada, iesniedz Komisijai
  ikvienu šādu
  grozījumu.

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai piemērotu 20. panta 1. punkta o) apakšpunktu, dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim iesniedz Komisijai gada darba plānu. Gada darba
  plānos ir ietverts
  to procedūru un metožu
  apraksts
  , kas jāizmanto datu vākšanai un analīzei un to pareizības un precizitātes novērtēšanai. | 1.   Lai piemērotu 20. panta 1. punkta o) apakšpunktu, dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim iesniedz Komisijai gada darba plānu
  vai paziņo Komisijai par tā darba plāna turpināšanu, kas bija spēkā iepriekšējā gadā
  . Gada darba
  plānus izstrādā saskaņā ar daudzgadu valsts programmu atbilstoši Savienības programmai un tajos ietver
  to procedūru un metožu
  aprakstu
  , kas jāizmanto datu vākšanai un analīzei un to pareizības un precizitātes novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai piemērotu 20. panta 1. punkta o) apakšpunktu, dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim iesniedz Komisijai gada darba plānu. Gada darba
  plānos ir ietverts
  to procedūru un metožu
  apraksts
  , kas jāizmanto datu vākšanai un analīzei un to pareizības un precizitātes novērtēšanai.

1.   Lai piemērotu 20. panta 1. punkta o) apakšpunktu, dalībvalstis katru gadu līdz 31. oktobrim iesniedz Komisijai gada darba plānu
  vai paziņo Komisijai par tā darba plāna turpināšanu, kas bija spēkā iepriekšējā gadā
  . Gada darba
  plānus izstrādā saskaņā ar daudzgadu valsts programmu atbilstoši Savienības programmai un tajos ietver
  to procedūru un metožu
  aprakstu
  , kas jāizmanto datu vākšanai un analīzei un to pareizības un precizitātes novērtēšanai.

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – 2.daļa –b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pasākumu vai darbību veidu iekļaušanu vai atcelšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pasākumu vai darbību veidu iekļaušanu vai atcelšanu;

| (b) | pasākumu vai
  attiecīgo
  darbību veidu iekļaušanu vai atcelšanu
  un ar tiem saistīto informāciju un rādītājiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

pasākumu vai
  attiecīgo
  darbību veidu iekļaušanu vai atcelšanu
  un ar tiem saistīto informāciju un rādītājiem
  ;

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šos
  īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  2. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru. | 2.   
  Šā panta pirmajā punktā minētos
  īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  3. punktā
  minēto
  pārbaudes
  procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Šos
  īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  2. punktā
  minēto
  konsultēšanās
  procedūru.

2.   
  Šā panta pirmajā punktā minētos
  īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta
  3. punktā
  minēto
  pārbaudes
  procedūru.

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

25. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gada darba
  programma | Daudzgadu darbības programma un
  gada darba
  programmas |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Gada darba
  programma

Daudzgadu darbības programma un
  gada darba
  programmas

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai
  īstenotu
  VI sadaļas I un
  II nodaļu
  un
  92. pantu
  , Komisija
  ar īstenošanas aktiem
  pieņem gada darba programmu
  , kas ir
  saskaņā ar minētajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 1.   Lai
  detalizēti noteiktu, kā jāpiemēro
  VI sadaļas I un
  II nodaļas
  un
  92. pants
  , Komisija pieņem
  deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu, izveidojot daudzgadu darbības programmu, starp kuras uzdevumiem ir
  gada darba programmu
  izstrāde
  saskaņā ar minētajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai
  īstenotu
  VI sadaļas I un
  II nodaļu
  un
  92. pantu
  , Komisija
  ar īstenošanas aktiem
  pieņem gada darba programmu
  , kas ir
  saskaņā ar minētajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 128. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

1.   Lai
  detalizēti noteiktu, kā jāpiemēro
  VI sadaļas I un
  II nodaļas
  un
  92. pants
  , Komisija pieņem
  deleģētos aktus saskaņā ar 127. pantu, izveidojot daudzgadu darbības programmu, starp kuras uzdevumiem ir
  gada darba programmu
  izstrāde
  saskaņā ar minētajās nodaļās izvirzītajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Gada darba
  programmā
  izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un programmas kopējo summu.
  Tajā
  iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norāda katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu. Attiecībā uz dotācijām tajā norāda prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi. | 2.   
  Daudzgadu darbības programmā un
  gada darba
  programmās
  izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un programmas kopējo summu.
  Tajās
  iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norāda katrai darbībai piešķirto summu
  un
  orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu. Attiecībā uz dotācijām tajās norāda prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi.
  Tajās ietver arī prasību sniegt gada ziņojumus par budžeta izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Gada darba
  programmā
  izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un programmas kopējo summu.
  Tajā
  iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norāda katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu. Attiecībā uz dotācijām tajā norāda prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi.

2.   
  Daudzgadu darbības programmā un
  gada darba
  programmās
  izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un programmas kopējo summu.
  Tajās
  iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norāda katrai darbībai piešķirto summu
  un
  orientējošu īstenošanas grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu. Attiecībā uz dotācijām tajās norāda prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi.
  Tajās ietver arī prasību sniegt gada ziņojumus par budžeta izpildi.

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šīs regulas
  32. panta 1. punkta b) apakšpunktu
  ,
  36. pantu
  ,
  39. panta 1. punkta a) apakšpunktu
  vai
  40. panta 2. punktu
  , vismaz
  5 gadus
  pēc dienas, kurā veikts faktiskais maksājums saņēmējam, nenodod kuģi trešai valstij ārpus Savienības. | 1.   Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šīs regulas
  32.
  ,
  36.
  ,
  39.
  vai
  40. pantu
  , vismaz
  piecus gadus
  pēc dienas, kurā veikts faktiskais
  šā atbalsta
  maksājums saņēmējam, nenodod kuģi trešai valstij ārpus Savienības
  , izņemot gadījumu, ja saņēmējs atlīdzina atbalstu atbilstoši pro rata temporis principam pirms šādas nodošanas
  .
  Šā punkta pirmais teikums neskar [Finanšu regulas] 135. panta noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šīs regulas
  32. panta 1. punkta b) apakšpunktu
  ,
  36. pantu
  ,
  39. panta 1. punkta a) apakšpunktu
  vai
  40. panta 2. punktu
  , vismaz
  5 gadus
  pēc dienas, kurā veikts faktiskais maksājums saņēmējam, nenodod kuģi trešai valstij ārpus Savienības.

1.   Zvejas kuģa īpašnieks, kas saņēmis atbalstu saskaņā ar šīs regulas
  32.
  ,
  36.
  ,
  39.
  vai
  40. pantu
  , vismaz
  piecus gadus
  pēc dienas, kurā veikts faktiskais
  šā atbalsta
  maksājums saņēmējam, nenodod kuģi trešai valstij ārpus Savienības
  , izņemot gadījumu, ja saņēmējs atlīdzina atbalstu atbilstoši pro rata temporis principam pirms šādas nodošanas
  .
  Šā punkta pirmais teikums neskar [Finanšu regulas] 135. panta noteikumus.

Grozījums Nr. 618

Regulas priekšlikums

27. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Kopējais finansiālais atbalsts no EJZF ilgtspējīgas jauno darbinieku nodarbinātības programmu pasākumiem, kas minētas 32. panta - 1. punktā, 33.a pantā minētajām kompensācijām par darbības pārtraukšanu un galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai, kas minēta 39. pantā, nedrīkst pārsniegt 20 % no dalībvalstij piešķirtās Savienības finansiālās palīdzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Kopējais finansiālais atbalsts no EJZF ilgtspējīgas jauno darbinieku nodarbinātības programmu pasākumiem, kas minētas 32. panta - 1. punktā, 33.a pantā minētajām kompensācijām par darbības pārtraukšanu un galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņai vai modernizācijai, kas minēta 39. pantā, nedrīkst pārsniegt 20 % no dalībvalstij piešķirtās Savienības finansiālās palīdzības.

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest
  jaunus
  vai
  salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli
  ievērojami
  uzlabotus
  produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas. | 1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā
  un apstrādes rūpniecībā
  , EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest
  jaunas
  vai ievērojami
  uzlabotas metodes, aprīkojumu vai
  produktus,
  piemēram, konstruējot novatoriskus kuģus, kā arī
  jaunus vai uzlabotus procesus
  un
  jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas
  , ja šādi projekti sekmē Regulā (ES) Nr. .../... [par KZP] 2. pantā uzskaitītos mērķus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest
  jaunus
  vai
  salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli
  ievērojami
  uzlabotus
  produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas.

1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā
  un apstrādes rūpniecībā
  , EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest
  jaunas
  vai ievērojami
  uzlabotas metodes, aprīkojumu vai
  produktus,
  piemēram, konstruējot novatoriskus kuģus, kā arī
  jaunus vai uzlabotus procesus
  un
  jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas
  , ja šādi projekti sekmē Regulā (ES) Nr. .../... [par KZP] 2. pantā uzskaitītos mērķus
  .

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, jāveic sadarbībā ar
  dalībvalsts atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju
  ,
  kas
  apstiprina šādu darbību rezultātus. | 2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, jāveic
  dalībvalsts vai Savienības atzītai zinātniskai vai tehniskai organizācijai vai
  sadarbībā ar
  to
  ,
  un tā
  apstiprina šādu darbību rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, jāveic sadarbībā ar
  dalībvalsts atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju
  ,
  kas
  apstiprina šādu darbību rezultātus.

2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu, jāveic
  dalībvalsts vai Savienības atzītai zinātniskai vai tehniskai organizācijai vai
  sadarbībā ar
  to
  ,
  un tā
  apstiprina šādu darbību rezultātus.

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Saskaņā ar šo pantu
  finansētu darbību rezultātiem
  dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 120. pantu. | 3.   
  Par to darbību rezultātiem, kuras finansē
  saskaņā ar šo pantu
  , tiek sagatavoti publiski pieejami ziņojumi, kā arī
  dalībvalsts
  tiem
  nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 120. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Saskaņā ar šo pantu
  finansētu darbību rezultātiem
  dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 120. pantu.

3.   
  Par to darbību rezultātiem, kuras finansē
  saskaņā ar šo pantu
  , tiek sagatavoti publiski pieejami ziņojumi, kā arī
  dalībvalsts
  tiem
  nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar 120. pantu.

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

28. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pieteikšanās procedūru inovācijas atbalsta saņemšanai padara pieejamāku, lai sekmētu vairāk projektu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Pieteikšanās procedūru inovācijas atbalsta saņemšanai padara pieejamāku, lai sekmētu vairāk projektu.

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju
  un sekmētu ilgtspējīgāku zivsaimniecību
  , EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai uzlabotu operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju
  un sekmētu ilgtspējīgāku zivsaimniecību
  , EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | profesionālu ieteikumu sniegšanu par ilgtspējīgāku zvejas prakses veidu attīstību, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā ierobežot un, ja iespējams, izskaust šādu darbību ietekmi uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

profesionālu ieteikumu sniegšanu par ilgtspējīgāku zvejas prakses veidu attīstību, īpašu uzmanību pievēršot tam, kā ierobežot un, ja iespējams, izskaust šādu darbību ietekmi uz jūras, sauszemes un saldūdens ekosistēmām;

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | tehnisku, juridisku vai ekonomisku konsultāciju pakalpojumu sniegšanu saistībā ar projektiem, kas, iespējams, var pretendēt uz šajā nodaļā norādīto atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ab)

tehnisku, juridisku vai ekonomisku konsultāciju pakalpojumu sniegšanu saistībā ar projektiem, kas, iespējams, var pretendēt uz šajā nodaļā norādīto atbalstu;

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | profesionālu konsultāciju sniegšanu par uzņēmējdarbības un mārketinga stratēģijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

profesionālu konsultāciju sniegšanu par uzņēmējdarbības un mārketinga stratēģijām.

| (b) | profesionālu konsultāciju sniegšanu par uzņēmējdarbības un mārketinga stratēģijām,
  ietverot konsultācijas par pārdošanas veicināšanu, tirdzniecību un sabiedriskajām attiecībām. |
| --- | --- |

(b)

profesionālu konsultāciju sniegšanu par uzņēmējdarbības un mārketinga stratēģijām,
  ietverot konsultācijas par pārdošanas veicināšanu, tirdzniecību un sabiedriskajām attiecībām.

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Attiecīgi 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto priekšizpēti un konsultācijas sniedz atzītas zinātniskas vai tehniskas organizācijas ar konsultāciju sniegšanai vajadzīgo kompetenci, kā atzīts katras dalībvalsts tiesību aktos. | 2.   Attiecīgi 1. punkta a)
  , aa), ab)
   un b) apakšpunktā minēto priekšizpēti, konsultācijas un
  pakalpojumus
  sniedz atzītas zinātniskas
  , akadēmiskas, profesionālas
  vai tehniskas organizācijas ar konsultāciju sniegšanai vajadzīgo kompetenci, kā atzīts katras dalībvalsts tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Attiecīgi 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto priekšizpēti un konsultācijas sniedz atzītas zinātniskas vai tehniskas organizācijas ar konsultāciju sniegšanai vajadzīgo kompetenci, kā atzīts katras dalībvalsts tiesību aktos.

2.   Attiecīgi 1. punkta a)
  , aa), ab)
   un b) apakšpunktā minēto priekšizpēti, konsultācijas un
  pakalpojumus
  sniedz atzītas zinātniskas
  , akadēmiskas, profesionālas
  vai tehniskas organizācijas ar konsultāciju sniegšanai vajadzīgo kompetenci, kā atzīts katras dalībvalsts tiesību aktos.

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

29. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem
  vai
  zvejnieku organizācijām, ko atzinusi dalībvalsts, kura pasūtījusi
  1
  . 
  punktā minēto priekšizpēti. | 3.   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem, zvejnieku organizācijām
  vai struktūrām publisko tiesību izpratnē
  , ko atzinusi
  tā
  dalībvalsts, kura pasūtījusi
  priekšizpēti vai kura pieprasījusi konsultāciju vai konsultāciju pakalpojumus, kas minēti1
  .
  punkta a), aa), ab) un b) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem
  vai
  zvejnieku organizācijām, ko atzinusi dalībvalsts, kura pasūtījusi
  1
  . 
  punktā minēto priekšizpēti.

3.   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir operatoriem, zvejnieku organizācijām
  vai struktūrām publisko tiesību izpratnē
  , ko atzinusi
  tā
  dalībvalsts, kura pasūtījusi
  priekšizpēti vai kura pieprasījusi konsultāciju vai konsultāciju pakalpojumus, kas minēti1
  .
  punkta a), aa), ab) un b) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

29. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka saskaņā ar šo pantu finansējamās darbības atlasa paātrinātā procedūrā. | 4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka saskaņā ar šo pantu finansējamās darbības atlasa paātrinātā procedūrā
  , jo īpaši attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas un iekšzemes zvejas gadījumos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka saskaņā ar šo pantu finansējamās darbības atlasa paātrinātā procedūrā.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka saskaņā ar šo pantu finansējamās darbības atlasa paātrinātā procedūrā
  , jo īpaši attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas un iekšzemes zvejas gadījumos
  .

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai
  veicinātu
  zināšanu pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai
  uzlabotu
  zināšanu
  uzkrāšanu, veicināšanu un
  pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai
  veicinātu
  zināšanu pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai
  uzlabotu
  zināšanu
  uzkrāšanu, veicināšanu un
  pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tāda tīkla
  veidošanu,
  kurā darbojas viena vai vairākas neatkarīgas zinātniskas organizācijas un zvejnieki vai viena vai vairākas zvejnieku organizācijas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tāda tīkla
  veidošanu,
  kurā darbojas viena vai vairākas neatkarīgas zinātniskas organizācijas un zvejnieki vai viena vai vairākas zvejnieku organizācijas
  ;

| (a) | tīklu, partnerattiecību nolīgumu, līgumu vai apvienību
  veidošanu
  starp vienu vai vairākām neatkarīgām zinātniskām organizācijām un zvejniekiem vai vienu vai vairākām zvejnieku organizācijām
  ,
  piedaloties tām dalībvalstu valsts iestādēm, kuras vēlas piedalīties
  ; |
| --- | --- |

(a)

tīklu, partnerattiecību nolīgumu, līgumu vai apvienību
  veidošanu
  starp vienu vai vairākām neatkarīgām zinātniskām organizācijām un zvejniekiem vai vienu vai vairākām zvejnieku organizācijām
  ,
  piedaloties tām dalībvalstu valsts iestādēm, kuras vēlas piedalīties
  ;

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | darbības, ko veic a) 
  apakšpunktā minētais tīkls
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

darbības, ko veic a) 
  apakšpunktā minētais tīkls
  .

| (b) | darbības, ko veic
  saskaņā ar tīkliem, partnerattiecību nolīgumiem, līgumiem vai apvienībām, kas izveidotas atbilstoši
  a) 
  apakšpunktam
  . |
| --- | --- |

(b)

darbības, ko veic
  saskaņā ar tīkliem, partnerattiecību nolīgumiem, līgumiem vai apvienībām, kas izveidotas atbilstoši
  a) 
  apakšpunktam
  .

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas darbības, pētījumi, zināšanu un labākās prakses piemēru izplatīšana. | 2.   Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas
  un pārvaldīšanas
  darbības,
  kopīgi pētījumu projekti,
  pētījumi,
  izmēģinājumu projekti, semināri,
  zināšanu un labākās prakses piemēru izplatīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas darbības, pētījumi, zināšanu un labākās prakses piemēru izplatīšana.

2.   Darbības, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas
  un pārvaldīšanas
  darbības,
  kopīgi pētījumu projekti,
  pētījumi,
  izmēģinājumu projekti, semināri,
  zināšanu un labākās prakses piemēru izplatīšana.

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | mūžizglītību, zinātniskas informācijas un novatoriskas prakses izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi jo īpaši saistībā ar
  jūras ekosistēmas ilgtspējīgu pārvaldību, darbībām jūrlietu jomā, inovāciju un uzņēmējdarbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

mūžizglītību, zinātniskas informācijas un novatoriskas prakses izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi jo īpaši saistībā ar
  jūras ekosistēmas ilgtspējīgu pārvaldību, darbībām jūrlietu jomā, inovāciju un uzņēmējdarbību;

| (a) | pasākumus un darbības, lai veicinātu profesionālo apmācību,
  mūžizglītību, zinātniskas
  , tehniskas, ekonomiskas vai juridiskas
  informācijas un novatoriskas prakses izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi jo īpaši saistībā ar: |
| --- | --- |

(a)

pasākumus un darbības, lai veicinātu profesionālo apmācību,
  mūžizglītību, zinātniskas
  , tehniskas, ekonomiskas vai juridiskas
  informācijas un novatoriskas prakses izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi jo īpaši saistībā ar:

| | — | jūras un iekšējo ūdeņu ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

—

jūras un iekšējo ūdeņu ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību;

| | — | darbībām jūrlietu nozarē; |
| --- | --- | --- |

—

darbībām jūrlietu nozarē;

| | — | inovāciju; |
| --- | --- | --- |

—

inovāciju;

| | — | uzņēmējdarbību, jo īpaši jauniešu piekļuvi ar zvejniecību saistītajām profesijām; |
| --- | --- | --- |

—

uzņēmējdarbību, jo īpaši jauniešu piekļuvi ar zvejniecību saistītajām profesijām;

| | — | higiēnu, veselības aizsardzību un drošību; |
| --- | --- | --- |

—

higiēnu, veselības aizsardzību un drošību;

| | — | zvejnieku izglītošanu, īstenojot KZP noteikumus; |
| --- | --- | --- |

—

zvejnieku izglītošanu, īstenojot KZP noteikumus;

| | — | profesionālo risku novēršanu. |
| --- | --- | --- |

—

profesionālo risku novēršanu.

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp ieinteresētajām personām, arī organizācijām, kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp ieinteresētajām personām, arī organizācijām, kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību;

| (b) | tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp ieinteresētajām personām, arī
  mācību
  organizācijām
  un organizācijām
  , kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību
  , kā arī sieviešu būtiskās nozīmes veicināšanu un atzīšanu zvejniecības kopienās
  ; |
| --- | --- |

(b)

tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp ieinteresētajām personām, arī
  mācību
  organizācijām
  un organizācijām
  , kas veicina sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību
  , kā arī sieviešu būtiskās nozīmes veicināšanu un atzīšanu zvejniecības kopienās
  ;

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sociālā dialoga veicināšanu valsts, reģionālā
  vai
  vietējā līmenī, iesaistot
  zvejniekus
  un citas attiecīgas ieinteresētās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

sociālā dialoga veicināšanu valsts, reģionālā
  vai
  vietējā līmenī, iesaistot
  zvejniekus
  un citas attiecīgas ieinteresētās personas.

| (c) | sociālā dialoga veicināšanu
  Savienības,
  valsts, reģionālā
  un
  vietējā līmenī, iesaistot
  operatorus, sociālos partnerus
  un citas attiecīgas ieinteresētās personas
  , īpaši atsaucoties uz tādām maz pārstāvētām grupām kā tām, kas ir iesaistītas mazapjoma un piekrastes zvejā, kā arī zvejā no krasta
  . |
| --- | --- |

(c)

sociālā dialoga veicināšanu
  Savienības,
  valsts, reģionālā
  un
  vietējā līmenī, iesaistot
  operatorus, sociālos partnerus
  un citas attiecīgas ieinteresētās personas
  , īpaši atsaucoties uz tādām maz pārstāvētām grupām kā tām, kas ir iesaistītas mazapjoma un piekrastes zvejā, kā arī zvejā no krasta
  .

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

32. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dažādošanas un darbvietu radīšanas veicināšana | Uzņēmējdarbības,
  dažādošanas un darbavietu radīšanas veicināšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dažādošanas un darbvietu radīšanas veicināšana

Uzņēmējdarbības,
  dažādošanas un darbavietu radīšanas veicināšana

Grozījums Nr. 619

Regulas priekšlikums

32. pants – - 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.c
     
  Lai nelielās mazapjoma zivsaimniecībās veicinātu darba vietu radīšanu gados jauniem cilvēkiem, EJZF var atbalstīt: |
| | (a) | mācekļu programmas uz mazapjoma piekrastes zvejas flotes kuģiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.c
     
  Lai nelielās mazapjoma zivsaimniecībās veicinātu darba vietu radīšanu gados jauniem cilvēkiem, EJZF var atbalstīt:

(a)

mācekļu programmas uz mazapjoma piekrastes zvejas flotes kuģiem;

| (b) | apmācības par ilgtspējīgu zveju, piemēram, ilgtspējīgas zvejas metodes, selektivitāte, jūras bioloģija, jūras bioloģisko resursu saglabāšana; |
| --- | --- |

(b)

apmācības par ilgtspējīgu zveju, piemēram, ilgtspējīgas zvejas metodes, selektivitāte, jūras bioloģija, jūras bioloģisko resursu saglabāšana;

Grozījums Nr. 620

Regulas priekšlikums

32. pants – - 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.b
     
  Cilvēki vecumā līdz 30 gadiem, kas reģistrējušies par bezdarbniekiem un tos par tādiem atzinusi attiecīgā dalībvalsts administrācija, ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar 1. punktu. Mācekli uz kuģa pavada profesionāls zvejnieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.b
     
  Cilvēki vecumā līdz 30 gadiem, kas reģistrējušies par bezdarbniekiem un tos par tādiem atzinusi attiecīgā dalībvalsts administrācija, ir tiesīgi uz atbalstu saskaņā ar 1. punktu. Mācekli uz kuģa pavada profesionāls zvejnieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu;

Grozījums Nr. 621

Regulas priekšlikums

32. pants – - 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punktu katram labuma guvējam piešķir uz laiku līdz diviem gadiem plānošanas perioda laikā un ne vairāk par EUR 40 000 ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punktu katram labuma guvējam piešķir uz laiku līdz diviem gadiem plānošanas perioda laikā un ne vairāk par EUR 40 000 ;

Grozījums Nr. 622

Regulas priekšlikums

32. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Divas trešdaļas no mācekļa apmācību programmas notiek uz kuģa, un viena trešdaļa ir kursi un teorija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.
     
  Divas trešdaļas no mācekļa apmācību programmas notiek uz kuģa, un viena trešdaļa ir kursi un teorija.

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu dažādošanu
  un darbvietu radīšanu citās jomās ārpus zvejniecības
  , EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai veicinātu dažādošanu, EJZF var
  arī
  atbalstīt
  papildu darbības saistībā ar galvenajiem darījumiem zvejas nozarē, paredzot
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu dažādošanu
  un darbvietu radīšanu citās jomās ārpus zvejniecības
  , EJZF var atbalstīt:

1.   Lai veicinātu dažādošanu, EJZF var
  arī
  atbalstīt
  papildu darbības saistībā ar galvenajiem darījumiem zvejas nozarē, paredzot
  :

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzņēmējdarbības uzsākšanu citās jomās ārpus zvejniecības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

uzņēmējdarbības uzsākšanu citās jomās ārpus zvejniecības;

| (a) | ieguldījumus kuģos darbībām, kas papildina zveju, piemēram, vides pakalpojumi un izglītības vai tūrisma pasākumi; |
| --- | --- |

(a)

ieguldījumus kuģos darbībām, kas papildina zveju, piemēram, vides pakalpojumi un izglītības vai tūrisma pasākumi;

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības.

| (b) | mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus
  komerciālās
  zvejas. |
| --- | --- |

(b)

mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus
  komerciālās
  zvejas.

Grozījums Nr. 269

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu var piešķirt zvejniekiem: | 2.   Atbalstu saskaņā ar -
  1. punktu un
  1. punkta aa) apakšpunktu var piešķirt zvejniekiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu var piešķirt zvejniekiem:

2.   Atbalstu saskaņā ar -
  1. punktu un
  1. punkta aa) apakšpunktu var piešķirt zvejniekiem:

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kuri iesniedz uzņēmējdarbības plānu par savu
  jauno
  darbību attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

kuri iesniedz uzņēmējdarbības plānu par savu
  jauno
  darbību attīstību;

| (a) | kuri iesniedz uzņēmējdarbības plānu par savu darbību attīstību; |
| --- | --- |

(a)

kuri iesniedz uzņēmējdarbības plānu par savu darbību attīstību;

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

32. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir mazapjoma piekrastes zvejniekiem, kuriem pieder Savienības zvejas kuģis, kas reģistrēts kā aktīvs kuģis un divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir veicis zvejas darbības jūrā.
  Ar zvejas kuģi saistīto zvejas licenci neatgriezeniski anulē. | 3.   Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir mazapjoma piekrastes zvejniekiem, kuriem pieder Savienības zvejas kuģis, kas reģistrēts kā aktīvs kuģis un divu
  kalendāro
  gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir veicis zvejas darbības jūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir mazapjoma piekrastes zvejniekiem, kuriem pieder Savienības zvejas kuģis, kas reģistrēts kā aktīvs kuģis un divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir veicis zvejas darbības jūrā.
  Ar zvejas kuģi saistīto zvejas licenci neatgriezeniski anulē.

3.   Atbalstu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, piešķir mazapjoma piekrastes zvejniekiem, kuriem pieder Savienības zvejas kuģis, kas reģistrēts kā aktīvs kuģis un divu
  kalendāro
  gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir veicis zvejas darbības jūrā.

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

32. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai zvejniekiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus zvejniecības ir saistītas ar zvejniecības galveno uzņēmējdarbību, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, zvejniecības vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par zvejniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai zvejniekiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus zvejniecības ir saistītas ar zvejniecības galveno uzņēmējdarbību, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, zvejniecības vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par zvejniecību.

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

32. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Šā panta 1. punktā minētā atbalsta saņēmēji piecus gadus pēc pēdējā atbalsta maksājuma saņemšanas neiesaistās profesionālā zvejā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.
     
  Šā panta 1. punktā minētā atbalsta saņēmēji piecus gadus pēc pēdējā atbalsta maksājuma saņemšanas neiesaistās profesionālā zvejā.

svītrots

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

32.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 32.a pants |
| | Uzņēmējdarbības uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem |
| | 1.
     
  EJZF var piešķirt individuālu atbalstu jauniem zvejniekiem ar nosacījumu, ka viņi: |
| | — | ir jaunāki par 35 gadiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

32.a pants

Uzņēmējdarbības uzsākšanas atbalsts jauniem zvejniekiem

1.
     
  EJZF var piešķirt individuālu atbalstu jauniem zvejniekiem ar nosacījumu, ka viņi:

—

ir jaunāki par 35 gadiem;

| — | apliecina, ka vismaz piecus gadus ir strādājusi par zvejniekiem vai arī ir ieguvuši līdzvērtīgu profesionālo apmācību; |
| --- | --- |

—

apliecina, ka vismaz piecus gadus ir strādājusi par zvejniekiem vai arī ir ieguvuši līdzvērtīgu profesionālo apmācību;

| — | pirmo reizi ieguvuši tāda mazapjoma un piekrastes zvejas kuģa īpašumtiesības, kas ir 5 līdz 20 gadus vecs, un ir veicis zvejas darbības piecus iepriekšējos gadus. |
| --- | --- |

—

pirmo reizi ieguvuši tāda mazapjoma un piekrastes zvejas kuģa īpašumtiesības, kas ir 5 līdz 20 gadus vecs, un ir veicis zvejas darbības piecus iepriekšējos gadus.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētais zvejas kuģis ietilpst tajā flotes segmentā, attiecībā uz kuru Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 34. panta 1. punktā minētajā kapacitātes ziņojumā ir apliecināts līdzsvars starp zvejas iespējām un flotes kapacitāti.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minētais atbalsts nepārsniedz EUR 100 000 .

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

33. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Veselība un drošība uz kuģa | Veselība
  , higiēna
  un drošība uz kuģa |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Veselība un drošība uz kuģa

Veselība
  , higiēna
  un drošība uz kuģa

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzlabotu zvejnieku darba apstākļus uz kuģa, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā, ja šie ieguldījumi pārsniedz valsts vai Savienības tiesību aktos paredzētos standartus. | 1.   Lai uzlabotu zvejnieku
  veselības, higiēnas, drošības,
  darba
  un dzīves
  apstākļus uz kuģa, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā, ja šie ieguldījumi pārsniedz valsts vai Savienības tiesību aktos paredzētos standartus
  un nepalielina kuģa zvejas kapacitāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai uzlabotu zvejnieku darba apstākļus uz kuģa, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā, ja šie ieguldījumi pārsniedz valsts vai Savienības tiesību aktos paredzētos standartus.

1.   Lai uzlabotu zvejnieku
  veselības, higiēnas, drošības,
  darba
  un dzīves
  apstākļus uz kuģa, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā, ja šie ieguldījumi pārsniedz valsts vai Savienības tiesību aktos paredzētos standartus
  un nepalielina kuģa zvejas kapacitāti
  .

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

33. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Nolūkā uzlabot zvejnieku aprūpi, ja noticis nelaimes gadījums, EJZF var atbalstīt kopējus projektus, lai visai apkalpei padarītu pieejamu apmācību medicīnas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Nolūkā uzlabot zvejnieku aprūpi, ja noticis nelaimes gadījums, EJZF var atbalstīt kopējus projektus, lai visai apkalpei padarītu pieejamu apmācību medicīnas jomā.

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

33.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 33.a pants |
| | Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana |
| | 1.
     
  EJZF veicina finansēšanas pasākumus saistībā ar zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu tikai šādos gadījumos: |
| | (a) | rīkojoties saskaņā ar daudzgadu plānu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. .../... [par KZP]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

33.a pants

Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana

1.
     
  EJZF veicina finansēšanas pasākumus saistībā ar zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu tikai šādos gadījumos:

(a)

rīkojoties saskaņā ar daudzgadu plānu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. .../... [par KZP];

| (b) | ja Komisija ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 13. pantu; |
| --- | --- |

(b)

ja Komisija ir pieņēmusi ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 13. pantu;

| (c) | bioloģiskās atjaunošanas periodos konkrētos sugas dzīves cikla izšķirošos posmos, ja šādi pasākumi nepieciešami zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai izmantošanai, veicinot krājumu saglabāšanu un ļaujot turpināt zveju pārējā laikā. |
| --- | --- |

(c)

bioloģiskās atjaunošanas periodos konkrētos sugas dzīves cikla izšķirošos posmos, ja šādi pasākumi nepieciešami zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai izmantošanai, veicinot krājumu saglabāšanu un ļaujot turpināt zveju pārējā laikā.

Atbalstu piešķir, izmantojot finansiālu kompensāciju par posmu, kurā darbība nenotiek.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto pasākumu ilgumu nosaka, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko izpēti par krājumu stāvokli.

3.
     
  Piešķirot kompensācijas vai veicot maksājumus saskaņā ar šo pantu, neņem vērā zvejas darbību periodisko sezonālo apturēšanu, uz ko neattiecas 1. punkta c) apakšpunkts.

4.
     
  EJZF var palīdzēt finansēt 1. punktā minētos pasākumus skartajiem zvejniekiem un zvejas kuģu īpašniekiem ne ilgāk kā sešus mēnešus par katru kuģi visā plānošanas laikposmā. Atbalstu piešķir:

| (a) | to zvejas kuģu īpašniekiem, kas iekļauti Savienības flotes reģistrā un kas iesaistīti zvejas darbībās vismaz 120 dienas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, un |
| --- | --- |

(a)

to zvejas kuģu īpašniekiem, kas iekļauti Savienības flotes reģistrā un kas iesaistīti zvejas darbībās vismaz 120 dienas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas, un

| (b) | apkalpes locekļiem, kas strādājuši uz zvejas kuģa, kura darbība uz laiku apturēta saskaņā ar šā punkta a) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(b)

apkalpes locekļiem, kas strādājuši uz zvejas kuģa, kura darbība uz laiku apturēta saskaņā ar šā punkta a) apakšpunkta nosacījumiem.

5.
     
  Šā panta 1. punktā minētā atbalsta saņemšanas periodu laikā zvejas kuģis un tā apkalpes locekļi neveic nekādas zvejas darbības. Dalībvalstis nodrošina, ka darbība ir apturēta.

Grozījums Nr. 623

Regulas priekšlikums

33.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 33.b pants |
| | Kopieguldījumu fondi apdrošināšanas nolūkā |
| | 1.
     
  EJZF var atbalstīt kopieguldījumu fondus, kurus atzīst dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas ļauj iesaistītajiem zvejniekiem apdrošināt sevi pret zaudējumiem, ko rada: |
| | (a) | dabas katastrofas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

33.b pants

Kopieguldījumu fondi apdrošināšanas nolūkā

1.
     
  EJZF var atbalstīt kopieguldījumu fondus, kurus atzīst dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas ļauj iesaistītajiem zvejniekiem apdrošināt sevi pret zaudējumiem, ko rada:

(a)

dabas katastrofas;

| (b) | avārijas, kas ietekmē vidi vai veselību; |
| --- | --- |

(b)

avārijas, kas ietekmē vidi vai veselību;

| (c) | glābšanas izmaksas zvejas kuģiem, kas cieš avārijā vai nogrimst, kas cietušajiem rada zaudējumus jūrā; |
| --- | --- |

(c)

glābšanas izmaksas zvejas kuģiem, kas cieš avārijā vai nogrimst, kas cietušajiem rada zaudējumus jūrā;

| (d) | īpaši sociāli vai ekonomiski pasākumi, ko ierosinājušas dalībvalstis attiecībā uz zvejas kuģiem, kas nogrimst avārijas rezultātā jūrā. |
| --- | --- |

(d)

īpaši sociāli vai ekonomiski pasākumi, ko ierosinājušas dalībvalstis attiecībā uz zvejas kuģiem, kas nogrimst avārijas rezultātā jūrā.

2.
     
  Notikumus par dabas katastrofām vai avārijām, kas ietekmē vidi, oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalstis vai, ja tas tā ir nepieciešams,— atbilstoši kopieguldījumu fondu iekšējiem noteikumiem. Ja nepieciešams, dalībvalstis var iepriekš noteikt kritērijus, pamatojoties uz kuriem šī oficiālā atzīšana uzskatāma par spēkā esošu.

Grozījums Nr. 624

Regulas priekšlikums

33.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 33.c pants |
| | Zvejas darbību izbeigšana |
| | 1.
     
  No EJZF var palīdzēt finansēt pasākumus zvejas darbību pastāvīgai pārtraukšanai tikai atbalstot zvejas kuģu sagriešanu lūžņos, turklāt ar nosacījumu, ka ekspluatācijas pārtraukšanas shēma: |
| | (a) | ir iekļauta darbības programmā, kā noteikts 20. pantā, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

33.c pants

Zvejas darbību izbeigšana

1.
     
  No EJZF var palīdzēt finansēt pasākumus zvejas darbību pastāvīgai pārtraukšanai tikai atbalstot zvejas kuģu sagriešanu lūžņos, turklāt ar nosacījumu, ka ekspluatācijas pārtraukšanas shēma:

(a)

ir iekļauta darbības programmā, kā noteikts 20. pantā, un

| (b) | attiecas uz kuģiem, kas iekļauti segmentā, kur zvejas jauda nav efektīvi līdzsvarota ar zvejas iespējām, kas šai segmentā pieejamas ilgtermiņa pārvaldības plāna darbības periodā, un |
| --- | --- |

(b)

attiecas uz kuģiem, kas iekļauti segmentā, kur zvejas jauda nav efektīvi līdzsvarota ar zvejas iespējām, kas šai segmentā pieejamas ilgtermiņa pārvaldības plāna darbības periodā, un

2.
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punktu var piešķirt:

| (a) | Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un kuri divu kalendāro gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas gadā ir veikuši zvejas darbības jūrā; |
| --- | --- |

(a)

Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un kuri divu kalendāro gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas gadā ir veikuši zvejas darbības jūrā;

| (b) | zvejniekiem, kuri divu kalendāro gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas gadā strādājuši jūrā uz Savienības zvejas kuģa, uz kuru attiecas darbību pastāvīga pārtraukšana. |
| --- | --- |

(b)

zvejniekiem, kuri divu kalendāro gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vismaz 120 dienas gadā strādājuši jūrā uz Savienības zvejas kuģa, uz kuru attiecas darbību pastāvīga pārtraukšana.

3.
     
  Attiecīgie zvejnieki, īpašnieki vai uzņēmumi pilnībā pārtrauc jebkādas zvejas darbības. Šāda atbalsta saņēmēji sniedz valsts kompetentajai iestādei pierādījumus par pilnīgu zvejas darbību pārtraukšanu. Kompensāciju atmaksā atbilstoši pro rata temporis principam, ja zvejnieks vai uzņēmums atsāk zvejas darbības laika posmā, kas ir mazāks par diviem gadiem no pieteikuma iesniegšanas dienas.

4.
     
  Publisko atbalstu saskaņā ar šo pantu var piešķirt līdz 2016. gada 31. decembrim.

5.
     
  Atbalsts saskaņā ar šo pantu tiek izmaksāts tikai pēc tam, kad atbilstoša kapacitāte ir pastāvīgi svītrota no Savienības zvejas kuģu reģistra un zvejas licences un atļaujas arī neatgriezeniski atsauktas. Šāda atbalsta saņēmējs nevar reģistrēt jaunu zvejas kuģi piecu gadu laikā pēc atbalsta saņemšanas. Kapacitātes samazināšanas rezultāts ir pastāvīgs līdzvērtīgs maksimālās kapacitātes samazinājums attiecīgajā flotes segmentā.

6.
     
  Tradicionālie un koka kuģi nevar pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

34. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 34. pants | svītrots |
| Atbalsts KZP nododamu zvejas koncesiju sistēmām | |
| 1.
     
  Lai izveidotu vai pārveidotu nododamu zvejas koncesiju sistēmas, kas minētas [Regulas par KZP] 27. pantā, EJZF var atbalstīt: | |
| a) | nododamu zvejas koncesiju sistēmas izveidošanai vai darbībai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un pilnveidošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

34. pants

svītrots

Atbalsts KZP nododamu zvejas koncesiju sistēmām

1.
     
  Lai izveidotu vai pārveidotu nododamu zvejas koncesiju sistēmas, kas minētas [Regulas par KZP] 27. pantā, EJZF var atbalstīt:

a)

nododamu zvejas koncesiju sistēmas izveidošanai vai darbībai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un pilnveidošanu;

| b) | ieinteresēto personu līdzdalību nododamu zvejas koncesiju sistēmu izstrādē un pilnveidošanā; |
| --- | --- |

b)

ieinteresēto personu līdzdalību nododamu zvejas koncesiju sistēmu izstrādē un pilnveidošanā;

| c) | nododamu zvejas koncesiju sistēmu uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

c)

nododamu zvejas koncesiju sistēmu uzraudzību un novērtēšanu;

| d) | nododamu zvejas koncesiju sistēmu pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

nododamu zvejas koncesiju sistēmu pārvaldību.

2.
     
  Atbalstu, kas minēts 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, piešķir tikai publiskā sektora iestādēm. Atbalstu, kas minēts šā panta 1. punkta d) apakšpunktā, piešķir publiskā sektora iestādēm, juridiskām vai fiziskām personām vai atzītām ražotāju organizācijām, kas iesaistītas apvienotu nododamu zvejas koncesiju kolektīvā pārvaldībā saskaņā ar Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 28. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

35. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsts KZP paredzētu saglabāšanas pasākumu īstenošanai | Atbalsts KZP paredzētu saglabāšanas pasākumu
  izstrādei un
  īstenošanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atbalsts KZP paredzētu saglabāšanas pasākumu īstenošanai

Atbalsts KZP paredzētu saglabāšanas pasākumu
  izstrādei un
  īstenošanai

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai nodrošinātu
  [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu efektīvu īstenošanu
  , EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai nodrošinātu
  to KZP prioritāšu reģionalizācijas un saglabāšanas pasākumu jomā izstrādi un īstenošanu, kas pieņemti saskaņā ar [Regulu
  par kopējo zivsaimniecības politiku],
  tostarp daudzgadu plāniem,
  EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai nodrošinātu
  [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu efektīvu īstenošanu
  , EJZF var atbalstīt:

1.   Lai nodrošinātu
  to KZP prioritāšu reģionalizācijas un saglabāšanas pasākumu jomā izstrādi un īstenošanu, kas pieņemti saskaņā ar [Regulu
  par kopējo zivsaimniecības politiku],
  tostarp daudzgadu plāniem,
  EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzētu
  saglabāšanas pasākumu īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un
  pilnveidošanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzētu
  saglabāšanas pasākumu īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un
  pilnveidošanu
  ;

| (a) | [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
  paredzētajā izpratnē veiktu daudzgadu plānu un
  saglabāšanas pasākumu
  izstrādei un
  īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi
  , pilnveidošanu
  un
  pārraudzību
  ; |
| --- | --- |

(a)

[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
  paredzētajā izpratnē veiktu daudzgadu plānu un
  saglabāšanas pasākumu
  izstrādei un
  īstenošanai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi
  , pilnveidošanu
  un
  pārraudzību
  ;

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | zivju krājumu atjaunošanas apgabalu vienota tīkla izveidi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [par KZP]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

zivju krājumu atjaunošanas apgabalu vienota tīkla izveidi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../... [par KZP];

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | bioloģiskās atjaunošanas periodu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ab)

bioloģiskās atjaunošanas periodu īstenošanu;

Grozījums Nr. 289 un 612

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ieinteresēto personu līdzdalību
  [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzēto
  saglabāšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ieinteresēto personu līdzdalību
  [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  17. un 21. pantā paredzēto
  saglabāšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā.

| (b) | ieinteresēto personu līdzdalību
  un dalībvalstu sadarbību [Regulā
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  paredzēto daudzgadu plānu un
  saglabāšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā
  , tostarp ar daudzu ieinteresēto personu līdzpārvaldības komiteju starpniecību
  ; |
| --- | --- |

(b)

ieinteresēto personu līdzdalību
  un dalībvalstu sadarbību [Regulā
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  paredzēto daudzgadu plānu un
  saglabāšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā
  , tostarp ar daudzu ieinteresēto personu līdzpārvaldības komiteju starpniecību
  ;

Grozījums Nr. 640

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | piešķiršanas kritēriju izstrāde un īstenošana saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 16.a (jauns) pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

piešķiršanas kritēriju izstrāde un īstenošana saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 16.a (jauns) pantu.

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, veicinātu izmetumu izskaušanu un sekmētu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt ieguldījumus aprīkojumā, kas: | 1.   Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, veicinātu izmetumu izskaušanu un sekmētu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu
  ilgtspējīgu
  izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt
  pētniecību un
  ieguldījumus aprīkojumā,
  instrumentos vai sistēmās,
  kas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, veicinātu izmetumu izskaušanu un sekmētu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt ieguldījumus aprīkojumā, kas:

1.   Lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi, veicinātu izmetumu izskaušanu un sekmētu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu
  ilgtspējīgu
  izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt
  pētniecību un
  ieguldījumus aprīkojumā,
  instrumentos vai sistēmās,
  kas:

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | aizstāj zvejas rīkus, ja jauno rīku lielums ir piemērotāks, ja tiem ir labāka sugu selektivitāte, ierobežota ietekme uz jūras vidi un neaizsargātajām jūras ekosistēmām un ja tie nepalielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

aizstāj zvejas rīkus, ja jauno rīku lielums ir piemērotāks, ja tiem ir labāka sugu selektivitāte, ierobežota ietekme uz jūras vidi un neaizsargātajām jūras ekosistēmām un ja tie nepalielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti;

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | samazina nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem vai citas piezvejas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

samazina nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem vai citas piezvejas;

| (b) | samazina nevēlamu
  vai neatļautu
  nozveju no komerciāliem krājumiem vai citas piezvejas
  , īpašu uzmanību pievēršot iekārtu ražošanai un ieviešanai nolūkā samazināt šādu nozveju
  ; |
| --- | --- |

(b)

samazina nevēlamu
  vai neatļautu
  nozveju no komerciāliem krājumiem vai citas piezvejas
  , īpašu uzmanību pievēršot iekārtu ražošanai un ieviešanai nolūkā samazināt šādu nozveju
  ;

Grozījums Nr. 294

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ierobežo zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ierobežo zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni.

| (c) | ierobežo
  un, ja iespējams, izskauž
  zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni
  , jo īpaši apgabalos, kas atzīti par bioģeogrāfiski jutīgiem; |
| --- | --- |

(c)

ierobežo
  un, ja iespējams, izskauž
  zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz ekosistēmu vai jūras gultni
  , jo īpaši apgabalos, kas atzīti par bioģeogrāfiski jutīgiem;

Grozījums Nr. 295

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ir rīki un ierīces, ar ko no noķeršanas pasargā zīdītājus un putnus, kas aizsargāti, ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību

   (4)

  vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību

   (5)

  , ar noteikumu, ka tie nesamazina zvejas rīku selektivitāti un ka ir veikti visi atbilstīgie pasākumi, lai izvairītos no fiziska kaitējuma nodarīšanas plēsējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

ir rīki un ierīces, ar ko no noķeršanas pasargā zīdītājus un putnus, kas aizsargāti, ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību

   (4)

  vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību

   (5)

  , ar noteikumu, ka tie nesamazina zvejas rīku selektivitāti un ka ir veikti visi atbilstīgie pasākumi, lai izvairītos no fiziska kaitējuma nodarīšanas plēsējiem.

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | samazina zvejas darbības negatīvo ietekmi uz dzīvnieku labturību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cb)

samazina zvejas darbības negatīvo ietekmi uz dzīvnieku labturību.

Grozījums Nr. 297

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | palīdz novērtēt zivju krājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cc)

palīdz novērtēt zivju krājumus.

Grozījums Nr. 298

Regulas priekšlikums

36. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Tālākajos reģionos 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt noenkurotām zivju pievilināšanas iekārtām tikai tad, ja tās veicina ilgtspējīgu un selektīvu zveju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Tālākajos reģionos 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt noenkurotām zivju pievilināšanas iekārtām tikai tad, ja tās veicina ilgtspējīgu un selektīvu zveju.

Grozījums Nr. 299

Regulas priekšlikums

36. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir
  pierādāmi
  labāka selektivitāte izmēra ziņā
  vai
  mazāka ietekme uz sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā minēts [Regulā par KZP]. | 3.   Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā,
  pierādāmi
  ir
  būtiski
  labāka selektivitāte izmēra ziņā
  un
  mazāka ietekme uz
  ekosistēmu un
  sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam,
  instrumentiem vai sistēmām,
  ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā minēts [Regulā par KZP]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir
  pierādāmi
  labāka selektivitāte izmēra ziņā
  vai
  mazāka ietekme uz sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā minēts [Regulā par KZP].

3.   Atbalstu piešķir tikai tad, ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā,
  pierādāmi
  ir
  būtiski
  labāka selektivitāte izmēra ziņā
  un
  mazāka ietekme uz
  ekosistēmu un
  sugām, kas nav mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam,
  instrumentiem vai sistēmām,
  ko atļauts lietot ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā minēts [Regulā par KZP].

Grozījums Nr. 300

Regulas priekšlikums

36. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki un kuri divus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki un kuri divus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;

| (b) | zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki
  , instrumenti vai sistēmas
  un kuri divus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa; |
| --- | --- |

(b)

zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki
  , instrumenti vai sistēmas
  un kuri divus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;

Grozījums Nr. 301

Regulas priekšlikums

36.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 36.a pants |
| | Atbalsts ārkārtas gadījumu radīto ekonomiskās ietekmes mazināšanai |
| | Lai mazinātu ārkārtas gadījumu radīto ekonomisko situāciju, kas kavē īstenot normālas zvejas darbības, saskaņā ar EJZF var sniegt palīdzību zvejas kuģu īpašniekiem un zvejniekiem attiecībā uz zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu. Par ārkārtas gadījumu neuzskata zivju krājumu saglabāšanas pasākumu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

36.a pants

Atbalsts ārkārtas gadījumu radīto ekonomiskās ietekmes mazināšanai

Lai mazinātu ārkārtas gadījumu radīto ekonomisko situāciju, kas kavē īstenot normālas zvejas darbības, saskaņā ar EJZF var sniegt palīdzību zvejas kuģu īpašniekiem un zvejniekiem attiecībā uz zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu. Par ārkārtas gadījumu neuzskata zivju krājumu saglabāšanas pasākumu īstenošanu.

Grozījums Nr. 574/REV

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai palīdzētu izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir radīt vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi vai palīdz panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu. | 1.   Lai palīdzētu izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni,
  un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi un uz aizsargātiem plēsoņām,
  EJZF var atbalstīt
  mehānismus un
  projektus, kuru mērķis ir radīt
  , uzlabot
  vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi
  , tostarp uzlabotas zvejas metodes un zvejas darbību selektivitātes uzlabošanu,
  vai palīdz panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu
  un līdzāspastāvēšanu ar aizsargātajiem plēsoņām, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju zivsaimniecības pārvaldībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai palīdzētu izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir radīt vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi vai palīdz panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu.

1.   Lai palīdzētu izskaust izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni,
  un lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras vidi un uz aizsargātiem plēsoņām,
  EJZF var atbalstīt
  mehānismus un
  projektus, kuru mērķis ir radīt
  , uzlabot
  vai ieviest jaunas tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi
  , tostarp uzlabotas zvejas metodes un zvejas darbību selektivitātes uzlabošanu,
  vai palīdz panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu
  un līdzāspastāvēšanu ar aizsargātajiem plēsoņām, pamatojoties uz ekosistēmas pieeju zivsaimniecības pārvaldībai
  .

Grozījums Nr. 303

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu,
  jāveic
  sadarbībā ar katras dalībvalsts
  tiesību aktos
  atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus. | 2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu,
  var īstenot dalībvalsts atzītas zvejnieku organizācijas, un tās veic
  sadarbībā ar katras dalībvalsts atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu,
  jāveic
  sadarbībā ar katras dalībvalsts
  tiesību aktos
  atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.

2.   Darbības, ko finansē saskaņā ar šo pantu,
  var īstenot dalībvalsts atzītas zvejnieku organizācijas, un tās veic
  sadarbībā ar katras dalībvalsts atzītu zinātnisku vai tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.

Grozījums Nr. 304

Regulas priekšlikums

37. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību
  rezultātiem
  dalībvalsts
  nodrošina piemērotu publicitāti
  saskaņā ar 120. pantu. | 3.   Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību
  rezultātus
  dalībvalsts
  dara publiski pieejamus
  saskaņā ar 120. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību
  rezultātiem
  dalībvalsts
  nodrošina piemērotu publicitāti
  saskaņā ar 120. pantu.

3.   Saskaņā ar šo pantu finansētu darbību
  rezultātus
  dalībvalsts
  dara publiski pieejamus
  saskaņā ar 120. pantu.

Grozījums Nr. 305

Regulas priekšlikums

37. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģiem vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā. | 4.   Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģiem vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos un, balstoties uz ZZTEK ieteikumu, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var apstiprināt projektus, kas pārsniedz šajā punktā noteiktos ierobežojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģiem vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā.

4.   Saskaņā ar šo pasākumu finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no valsts flotes kuģiem vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos un, balstoties uz ZZTEK ieteikumu, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var apstiprināt projektus, kas pārsniedz šajā punktā noteiktos ierobežojumus.

Grozījums Nr. 306

Regulas priekšlikums

37. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Darbības, kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas. | 5.   Darbības, kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas
  vai atbilstoši nozvejas kvotai zinātniskā nolūkā, kā minēts Regulas (EK) Nr
  . 
  1224/2009 33. panta 6. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Darbības, kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas.

5.   Darbības, kas ir jaunu zvejas rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas
  vai atbilstoši nozvejas kvotai zinātniskā nolūkā, kā minēts Regulas (EK) Nr
  . 
  1224/2009 33. panta 6. punktā.

Grozījums Nr. 625

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu
  zvejnieku līdzdalību
  jūras
  bioloģiskās daudzveidības
  un ekosistēmu, tostarp to nodrošināto pakalpojumu,
  aizsardzībā un atjaunošanā
  , veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, EJZF var atbalstīt šādas darbības: | 1.   Lai veicinātu jūras
  bioloģisko daudzveidību
  un ekosistēmu, tostarp to nodrošināto pakalpojumu,
  aizsardzību un atjaunošanu
  , veicot ilgtspējīgas zvejas darbības,
  un, attiecīgā gadījumā, zvejnieku līdzdalību,
  EJZF var atbalstīt šādas darbības
  , kas tieši ietekmē zivsaimniecības nozares darbības
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu
  zvejnieku līdzdalību
  jūras
  bioloģiskās daudzveidības
  un ekosistēmu, tostarp to nodrošināto pakalpojumu,
  aizsardzībā un atjaunošanā
  , veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, EJZF var atbalstīt šādas darbības:

1.   Lai veicinātu jūras
  bioloģisko daudzveidību
  un ekosistēmu, tostarp to nodrošināto pakalpojumu,
  aizsardzību un atjaunošanu
  , veicot ilgtspējīgas zvejas darbības,
  un, attiecīgā gadījumā, zvejnieku līdzdalību,
  EJZF var atbalstīt šādas darbības
  , kas tieši ietekmē zivsaimniecības nozares darbības
  :

Grozījums Nr. 626

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;

| (a) | zvejnieku veikta
  atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana; |
| --- | --- |

(a)

zvejnieku veikta
  atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;

Grozījums Nr. 627

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība vai
  uzstādīšana
  , kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un
  spēcināšanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība vai
  uzstādīšana
  , kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un
  spēcināšanai
  ;

| (b) | tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība
  , uzstādīšana
  vai
  modernizācija
  ,
  ko var viegli demontēt, un
  kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un
  nostiprināšanai, un šādu objektu zinātniskā izpēte un novērtēšana
  ; |
| --- | --- |

(b)

tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība
  , uzstādīšana
  vai
  modernizācija
  ,
  ko var viegli demontēt, un
  kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un
  nostiprināšanai, un šādu objektu zinātniskā izpēte un novērtēšana
  ;

Grozījums Nr. 628

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | labākas resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

labākas resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana;

| (c) | labākas
  jūras bioloģisko
  resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana; |
| --- | --- |

(c)

labākas
  jūras bioloģisko
  resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas veicināšana;

Grozījums Nr. 629

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību, saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību, saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK;

| (d) | identifikācija, atlase, apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings šādos objektos: |
| --- | --- |

(d)

identifikācija, atlase, apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings šādos objektos:

Grozījums Nr. 630

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – i punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (i) | Natura 2000 teritorijas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK vai saskaņā ar prioritāras rīcības plāniem, kas paredzēti atbilstoši Padomes Direktīvai 92/43/EEK, ja darbības saistītas ar zveju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

Natura 2000 teritorijas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK vai saskaņā ar prioritāras rīcības plāniem, kas paredzēti atbilstoši Padomes Direktīvai 92/43/EEK, ja darbības saistītas ar zveju;

Grozījums Nr. 631

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – ii punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ii) | aizsargājamās jūras teritorijas ar mērķi īstenot ar zvejas darbībām saistītos telpiskās aizsardzības pasākumus, kā norādīts Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

aizsargājamās jūras teritorijas ar mērķi īstenot ar zvejas darbībām saistītos telpiskās aizsardzības pasākumus, kā norādīts Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā;

Grozījums Nr. 632

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | aizsargājamo jūras teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings ar mērķi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā minētos telpiskās aizsardzības pasākumus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

aizsargājamo jūras teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings ar mērķi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā minētos telpiskās aizsardzības pasākumus
  ;

| (e) | līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas pakalpojumus saistībā ar Savienības darbību jūras vides politikas jomā un atbilstoši zivsaimniecības pārvaldības ar ekosistēmu saistītajai pieejai, piemēram, īpašu jūras un piekrastes biotopu atjaunošana ilgtspējīgu zivju krājumu nodrošināšanai, tostarp šādu darbību sagatavošana un to zinātniskā novērtēšana
  ; |
| --- | --- |

(e)

līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas pakalpojumus saistībā ar Savienības darbību jūras vides politikas jomā un atbilstoši zivsaimniecības pārvaldības ar ekosistēmu saistītajai pieejai, piemēram, īpašu jūras un piekrastes biotopu atjaunošana ilgtspējīgu zivju krājumu nodrošināšanai, tostarp šādu darbību sagatavošana un to zinātniskā novērtēšana
  ;

Grozījums Nr. 633

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | informatīvi pasākumi vides jomā par jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu, kuros iesaistāmi zvejnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

informatīvi pasākumi vides jomā par jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un atjaunošanu, kuros iesaistāmi zvejnieki.

Grozījums Nr. 575/REV

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | nozvejai radīto zaudējumu kompensācijas mehānismus, ko rada zīdītāji un putni kas ir aizsargāti saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(eb)

nozvejai radīto zaudējumu kompensācijas mehānismus, ko rada zīdītāji un putni kas ir aizsargāti saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību;

Grozījums Nr. 308

Regulas priekšlikums

38. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šajā pantā paredzētās darbības īsteno publisko tiesību subjekti, un tajās iesaista zvejniekus
  vai
  zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai ZVRG, kas definētas 62. pantā. | 2.   Šajā pantā paredzētās darbības īsteno
  tehniski vai zinātniski
  publisko tiesību subjekti, un tajās iesaista zvejniekus
  , konsultatīvās padomes un
  zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai ZVRG, kas definētas 62. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šajā pantā paredzētās darbības īsteno publisko tiesību subjekti, un tajās iesaista zvejniekus
  vai
  zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai ZVRG, kas definētas 62. pantā.

2.   Šajā pantā paredzētās darbības īsteno
  tehniski vai zinātniski
  publisko tiesību subjekti, un tajās iesaista zvejniekus
  , konsultatīvās padomes un
  zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai ZVRG, kas definētas 62. pantā.

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

39. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Klimata pārmaiņu seku mazināšana | Energoefektivitāte un kapacitātes samazināšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Klimata pārmaiņu seku mazināšana

Energoefektivitāte un kapacitātes samazināšana

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai
  mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi
  , EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai
  uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti
  , EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai
  mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi
  , EJZF var atbalstīt:

1.   Lai
  uzlabotu zvejas kuģu energoefektivitāti
  , EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 311

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti;

| (a) | ieguldījumus
  aprīkojumā vai
  kuģos,
  tostarp galveno dzinēju vai palīgdzinēju izņemšanā, nomaiņā vai modernizācijā,
  kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti
  , ja jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 40 % mazāka nekā nomainītā dzinēja jauda
  ; |
| --- | --- |

(a)

ieguldījumus
  aprīkojumā vai
  kuģos,
  tostarp galveno dzinēju vai palīgdzinēju izņemšanā, nomaiņā vai modernizācijā,
  kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti
  , ja jaunā dzinēja jauda ir vismaz par 40 % mazāka nekā nomainītā dzinēja jauda
  ;

Grozījums Nr. 312

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | energoefektivitātes auditus un sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

energoefektivitātes auditus un sistēmas.

| (b) | energoefektivitātes revīzijas

  , konsultācijas
  un sistēmas
  , ja to dēļ nepalielinās zvejas intensitāte
  . |
| --- | --- |

(b)

energoefektivitātes revīzijas

  , konsultācijas
  un sistēmas
  , ja to dēļ nepalielinās zvejas intensitāte
  .

Grozījums Nr. 313

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | jūraszāļu teritorija un piekrastes mitrāju aizsargāšana un atjaunošana, kas ir būtiski svarīgi oglekļa piesaistītāji, lai mazinātu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

jūraszāļu teritorija un piekrastes mitrāju aizsargāšana un atjaunošana, kas ir būtiski svarīgi oglekļa piesaistītāji, lai mazinātu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi;

Grozījums Nr. 314

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | augsta enerģijas patēriņa zvejas rīku nomaiņu ar zemāka enerģijas patēriņa zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka izmaiņas neizraisa zvejas vienības zvejas kapacitātes pieaugumu un nomainīto zvejas rīku konfiscē un iznīcina;; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

augsta enerģijas patēriņa zvejas rīku nomaiņu ar zemāka enerģijas patēriņa zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka izmaiņas neizraisa zvejas vienības zvejas kapacitātes pieaugumu un nomainīto zvejas rīku konfiscē un iznīcina;;

Grozījums Nr. 315

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | neatkarīgus zivju produktu energoresursu pēdas novērtējumus un revīzijas tirdzniecības vietā, lai patērētāji varētu atšķirt zivju produktus, kas radīti, izmantojot mazāk energoietilpīgas zvejas metodes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bc)

neatkarīgus zivju produktu energoresursu pēdas novērtējumus un revīzijas tirdzniecības vietā, lai patērētāji varētu atšķirt zivju produktus, kas radīti, izmantojot mazāk energoietilpīgas zvejas metodes;

Grozījums Nr. 641

Regulas priekšlikums

39. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Atbalsts neattiecas uz galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņu vai modernizāciju.
  Atbalstu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi ne vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. | 2.   Atbalstu piešķir tikai
  mazapjoma piekrastes
  zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi ne vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Atbalsts neattiecas uz galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņu vai modernizāciju.
  Atbalstu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi ne vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.

2.   Atbalstu piešķir tikai
  mazapjoma piekrastes
  zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi ne vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.

Grozījums Nr. 317

Regulas priekšlikums

39. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  lai noteiktu
  ieguldījumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu. | 3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  nosakot
  ieguldījumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu
  , un paredzot sīki izstrādātus noteikumus par šajā pantā norādīto kritēriju piemērošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  lai noteiktu
  ieguldījumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu.

3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  nosakot
  ieguldījumus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu
  , un paredzot sīki izstrādātus noteikumus par šajā pantā norādīto kritēriju piemērošanu
  .

Grozījums Nr. 318

Regulas priekšlikums

40. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzlabotu
  nozvejoto zivju
  kvalitāti, EJZF var atbalstīt
  minētajā nolūkā veiktus ieguldījumus kuģos. | 1.   Lai uzlabotu
  pievienoto vērtību un komerciālās nozvejas
  kvalitāti, EJZF var atbalstīt: |
| | (a) | ieguldījumus, kas zvejas produktiem piešķir pievienoto vērtību, jo īpaši ļaujot zvejniekiem veikt savas nozvejas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai uzlabotu
  nozvejoto zivju
  kvalitāti, EJZF var atbalstīt
  minētajā nolūkā veiktus ieguldījumus kuģos.

1.   Lai uzlabotu
  pievienoto vērtību un komerciālās nozvejas
  kvalitāti, EJZF var atbalstīt:

(a)

ieguldījumus, kas zvejas produktiem piešķir pievienoto vērtību, jo īpaši ļaujot zvejniekiem veikt savas nozvejas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu;

| (b) | tādus inovatīvus ieguldījumus kuģos, kas uzlabo zvejas produktu kvalitāti un saglabāšanu. |
| --- | --- |

(b)

tādus inovatīvus ieguldījumus kuģos, kas uzlabo zvejas produktu kvalitāti un saglabāšanu.

Grozījums Nr. 319

Regulas priekšlikums

40. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Lai uzlabotu nevēlamu nozveju izmantošanu,
  EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā. | 2.   EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir
  uzlabot nevēlamu nozveju apstrādi, uzglabāšanu un izkraušanu,
  visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Lai uzlabotu nevēlamu nozveju izmantošanu,
  EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā.

2.   EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir
  uzlabot nevēlamu nozveju apstrādi, uzglabāšanu un izkraušanu,
  visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā.

Grozījums Nr. 320

Regulas priekšlikums

40. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek izmantoti selektīvi zvejas rīki, lai līdz minimumam samazinātu nevēlamu nozveju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek izmantoti selektīvi zvejas rīki, lai līdz minimumam samazinātu nevēlamu nozveju.

Grozījums Nr. 321

Regulas priekšlikums

40. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Atbalstu, kas minēts 1. 
  punktā
  , piešķir tikai Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas
  datuma
  vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā. | 4.   Atbalstu, kas minēts 1. 
  punkta b) apakšpunktā
  , piešķir tikai Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divu
  kalendāro
  gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas
  dienas
  vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Atbalstu, kas minēts 1. 
  punktā
  , piešķir tikai Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas
  datuma
  vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā.

4.   Atbalstu, kas minēts 1. 
  punkta b) apakšpunktā
  , piešķir tikai Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi divu
  kalendāro
  gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas
  dienas
  vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā.

Grozījums Nr. 603

Regulas priekšlikums

41. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Zvejas ostas, izkraušanas vietas
  un
  patvēruma vietas | Zvejas ostas, izkraušanas vietas
  , izsoļu nami,
  patvēruma vietas
  un cita palīginfrastruktūra uz sauszemes |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Zvejas ostas, izkraušanas vietas
  un
  patvēruma vietas

Zvejas ostas, izkraušanas vietas
  , izsoļu nami,
  patvēruma vietas
  un cita palīginfrastruktūra uz sauszemes

Grozījums Nr. 604

Regulas priekšlikums

41. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Lai paaugstinātu izkrauto produktu kvalitāti, palielinātu energoefektivitāti, veicinātu vides aizsardzību vai uzlabotu drošību un darba apstākļus,
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus
  zvejas ostas vai izkraušanas vietu infrastruktūras uzlabošanā
  , tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās. | 1.   EJZF var atbalstīt ieguldījumus
  pašreizējās infrastruktūras uzlabošanā, tādā kā zvejas ostas, izkraušanas vietas, izsoļu nami, patvēruma vietas un cita palīginfrastruktūra uz sauszemes
  , tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Lai paaugstinātu izkrauto produktu kvalitāti, palielinātu energoefektivitāti, veicinātu vides aizsardzību vai uzlabotu drošību un darba apstākļus,
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus
  zvejas ostas vai izkraušanas vietu infrastruktūras uzlabošanā
  , tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.

1.   EJZF var atbalstīt ieguldījumus
  pašreizējās infrastruktūras uzlabošanā, tādā kā zvejas ostas, izkraušanas vietas, izsoļu nami, patvēruma vietas un cita palīginfrastruktūra uz sauszemes
  , tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.

Grozījums Nr. 323

Regulas priekšlikums

41. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lai atvieglotu nevēlamu nozveju izmantošanu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās un izkraušanas vietās, kas dod iespēju visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā. | 2.   
  Ieguldījumi var attiekties uz: |
| | (a) | izkrauto produktu kvalitātes, svaiguma un izsekojamības uzlabošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.
     
  Lai atvieglotu nevēlamu nozveju izmantošanu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās un izkraušanas vietās, kas dod iespēju visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā.

2.   
  Ieguldījumi var attiekties uz:

(a)

izkrauto produktu kvalitātes, svaiguma un izsekojamības uzlabošanu;

| (b) | izkraušanas, apstrādes, uzglabāšanas un pārdošanas izsolē apstākļu uzlabošanu; |
| --- | --- |

(b)

izkraušanas, apstrādes, uzglabāšanas un pārdošanas izsolē apstākļu uzlabošanu;

| (c) | komerciālo krājumu nevēlamas nozvejas izmantošanu un nozvejas nepietiekami izmantotās daļas labāku izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. .../... [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktu; |
| --- | --- |

(c)

komerciālo krājumu nevēlamas nozvejas izmantošanu un nozvejas nepietiekami izmantotās daļas labāku izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KZP] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. .../... [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktu;

| (d) | energoefektivitāti; |
| --- | --- |

(d)

energoefektivitāti;

| (e) | vides aizsardzību, jo īpaši atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanu, uzglabāšanu un apstrādi; |
| --- | --- |

(e)

vides aizsardzību, jo īpaši atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanu, uzglabāšanu un apstrādi;

| (f) | higiēnas, veselības aizsardzības un drošības uzlabošanu; |
| --- | --- |

(f)

higiēnas, veselības aizsardzības un drošības uzlabošanu;

| (g) | darba apstākļu uzlabošanu; |
| --- | --- |

(g)

darba apstākļu uzlabošanu;

| (h) | apgādi ar ledu, ūdeni un elektrību; |
| --- | --- |

(h)

apgādi ar ledu, ūdeni un elektrību;

| (i) | zvejas kuģu remonta un uzturēšanas aprīkojumu; |
| --- | --- |

(i)

zvejas kuģu remonta un uzturēšanas aprīkojumu;

| (j) | piestātņu būvniecību, modernizāciju un paplašināšanu, lai uzlabotu drošību izkraušanas vai iekraušanas laikā; |
| --- | --- |

(j)

piestātņu būvniecību, modernizāciju un paplašināšanu, lai uzlabotu drošību izkraušanas vai iekraušanas laikā;

| (k) | zvejniecības darbību datorizēto vadību; |
| --- | --- |

(k)

zvejniecības darbību datorizēto vadību;

| (l) | zvejas ostu, izkraušanas vietu un izsoles namu apvienošanu vienotā tīklā. |
| --- | --- |

(l)

zvejas ostu, izkraušanas vietu un izsoles namu apvienošanu vienotā tīklā.

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

41.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 41.a pants |
| | Jūras mantojuma aizsardzība |
| | 1.
     
  Lai atbalstītu un veicinātu tradicionālos jūras amatus, kas saistīti ar zivsaimniecību, un saglabātu vai uzturētu to kuģu darbību, kas ir saistīti ar dalībvalsts jūras mantojuma aizsardzību, EJZF var atbalstīt: |
| | (a) | apmācību un ieguldījumus tradicionālo kuģu būvētavu un tradicionālo jūras amatu atbalstam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

41.a pants

Jūras mantojuma aizsardzība

1.
     
  Lai atbalstītu un veicinātu tradicionālos jūras amatus, kas saistīti ar zivsaimniecību, un saglabātu vai uzturētu to kuģu darbību, kas ir saistīti ar dalībvalsts jūras mantojuma aizsardzību, EJZF var atbalstīt:

(a)

apmācību un ieguldījumus tradicionālo kuģu būvētavu un tradicionālo jūras amatu atbalstam;

| (b) | ieguldījumus kuģos nolūkā atjaunot tradicionālos koka zvejas kuģus, nepalielinot kuģa zvejas jaudu; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumus kuģos nolūkā atjaunot tradicionālos koka zvejas kuģus, nepalielinot kuģa zvejas jaudu;

| (c) | ieguldījumus tradicionālo zvejas kuģu, kas ir saistīti ar jūras mantojuma aizsardzību un vairs netiek izmantoti, saglabāšanā un uzturēšanā. |
| --- | --- |

(c)

ieguldījumus tradicionālo zvejas kuģu, kas ir saistīti ar jūras mantojuma aizsardzību un vairs netiek izmantoti, saglabāšanā un uzturēšanā.

2.
     
  Atbalstu piešķir tikai kuģu būvētavu un zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi tikai vienu reizi plānošanas periodā.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, turpina darbību.

Grozījums Nr. 325

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju kvalitāti vai uzlabotu drošību
  vai
  darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus: | 1.   Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju kvalitāti vai uzlabotu
  veselību,
  drošību, darba apstākļus,
  cilvēkkapitālu un apmācību,
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju kvalitāti vai uzlabotu drošību
  vai
  darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:

1.   Lai samazinātu iekšējos ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti, paaugstinātu izkrauto zivju kvalitāti vai uzlabotu
  veselību,
  drošību, darba apstākļus,
  cilvēkkapitālu un apmācību,
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus:

Grozījums Nr. 326

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | cilvēkkapitāla veicināšanā un sociālajā dialogā saskaņā ar 31. panta nosacījumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

cilvēkkapitāla veicināšanā un sociālajā dialogā saskaņā ar 31. panta nosacījumiem;

Grozījums Nr. 327

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | aprīkojumā, kā norādīts 36. pantā, atbilstīgi
  minētajā pantā
  izklāstītajiem nosacījumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

aprīkojumā, kā norādīts 36. pantā, atbilstīgi
  minētajā pantā
  izklāstītajiem nosacījumiem;

| (b) | aprīkojumā
  un projektos
  , kā norādīts 36.
  un 37.
   pantā, atbilstīgi
  minētajos pantos
  izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(b)

aprīkojumā
  un projektos
  , kā norādīts 36.
  un 37.
   pantā, atbilstīgi
  minētajos pantos
  izklāstītajiem nosacījumiem;

Grozījums Nr. 328

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | esošās
  ostās un izkraušanas vietās, kā norādīts 41. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

esošās
  ostās un izkraušanas vietās, kā norādīts 41. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (d) | zvejas
  ostās
  , patvēruma vietās
  un izkraušanas vietās, kā norādīts 41. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(d)

zvejas
  ostās
  , patvēruma vietās
  un izkraušanas vietās, kā norādīts 41. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;

Grozījums Nr. 329

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | nozvejoto zivju vērtības vai kvalitātes paaugstināšanā, kā minēts 40. pantā un saskaņā ar šā panta nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

nozvejoto zivju vērtības vai kvalitātes paaugstināšanā, kā minēts 40. pantā un saskaņā ar šā panta nosacījumiem.

Grozījums Nr. 330

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus saistībā ar uzņēmējdarbību, kā norādīts 32. pantā, un atbilstoši šajā pantā norādītajiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  EJZF var atbalstīt ieguldījumus saistībā ar uzņēmējdarbību, kā norādīts 32. pantā, un atbilstoši šajā pantā norādītajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 331

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  EJZF var atbalstīt inovācijas attīstību un veicināšanu saskaņā ar 28. pantu, konsultāciju pakalpojumus saskaņā ar 29. pantu un partnerības starp zinātniekiem un zvejniekiem saskaņā ar 30. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.b
     
  EJZF var atbalstīt inovācijas attīstību un veicināšanu saskaņā ar 28. pantu, konsultāciju pakalpojumus saskaņā ar 29. pantu un partnerības starp zinātniekiem un zvejniekiem saskaņā ar 30. pantu.

Grozījums Nr. 332

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atsauces uz zvejas kuģiem 33., 36. un 39. pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atsauces uz zvejas kuģiem 33., 36. un 39. pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos;

| (a) | atsauces uz zvejas kuģiem 33., 36.
  , 37.,
  39.
  un 40
  . pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos; |
| --- | --- |

(a)

atsauces uz zvejas kuģiem 33., 36.
  , 37.,
  39.
  un 40
  . pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos;

Grozījums Nr. 333

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atsauces uz jūras vidi 36. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā
  darbojas iekšējo ūdeņu zvejas kuģis
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

atsauces uz jūras vidi 36. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā
  darbojas iekšējo ūdeņu zvejas kuģis
  .

| (b) | atsauces uz jūras vidi 36. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā
  veic zveju iekšējos ūdeņos
  . |
| --- | --- |

(b)

atsauces uz jūras vidi 36. pantā uzskata par atsaucēm uz vidi, kurā
  veic zveju iekšējos ūdeņos
  .

Grozījums Nr. 334

Regulas priekšlikums

42. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Lai atbalstītu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējos ūdeņos
  ekspluatētu kuģu nodošanu izmantošanai citās jomās
  ārpus zvejniecības saskaņā ar šīs regulas 32. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. | 3.   Lai atbalstītu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējos ūdeņos
  veiktu zvejas darbību dažādošanu papildus citām darbībām
  ārpus zvejniecības saskaņā ar šīs regulas 32. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Lai atbalstītu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējos ūdeņos
  ekspluatētu kuģu nodošanu izmantošanai citās jomās
  ārpus zvejniecības saskaņā ar šīs regulas 32. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

3.   Lai atbalstītu dažādošanu, ko īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējos ūdeņos
  veiktu zvejas darbību dažādošanu papildus citām darbībām
  ārpus zvejniecības saskaņā ar šīs regulas 32. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 634

Regulas priekšlikums

42. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens dzīvnieku un augu valsti, EJZF var atbalstīt
  iekšējos ūdeņos strādājošu zvejnieku līdzdalību Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanā, atjaunošanā un monitoringā, ja šīs teritorijas ir tieši saistītas ar zvejas darbībām, kā arī iekšējo ūdeņu sanāciju, arī migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, neskarot 38. panta 1. punkta d) apakšpunktu
  . | 5.   Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens dzīvnieku un augu valsti, EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens dzīvnieku un augu valsti, EJZF var atbalstīt
  iekšējos ūdeņos strādājošu zvejnieku līdzdalību Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanā, atjaunošanā un monitoringā, ja šīs teritorijas ir tieši saistītas ar zvejas darbībām, kā arī iekšējo ūdeņu sanāciju, arī migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, neskarot 38. panta 1. punkta d) apakšpunktu
  .

5.   Lai aizsargātu un spēcinātu ūdens dzīvnieku un augu valsti, EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 635

Regulas priekšlikums

42. pants – 5. punkts – a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (a) | Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings, ja šīs teritorijas ir tieši saistītas ar zvejas darbībām, kā arī iekšējo ūdeņu sanāciju, arī migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, un attiecīgos gadījumos ar iekšējos ūdeņos strādājošu zvejnieku līdzdalību, neskarot 38. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana, atjaunošana un monitorings, ja šīs teritorijas ir tieši saistītas ar zvejas darbībām, kā arī iekšējo ūdeņu sanāciju, arī migrējošo sugu nārsta vietu un migrācijas ceļu atjaunošanu, un attiecīgos gadījumos ar iekšējos ūdeņos strādājošu zvejnieku līdzdalību, neskarot 38. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

Grozījums Nr. 636

Regulas priekšlikums

42. pants – 5. punkts – b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b) | tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecību, modernizēšanu vai uzstādīšanu, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un spēcināšanai, cita starpā to zinātniskai uzraudzīšanai un novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecību, modernizēšanu vai uzstādīšanu, kas paredzēti ūdens faunas un floras aizsardzībai un spēcināšanai, cita starpā to zinātniskai uzraudzīšanai un novērtēšanai.

Grozījums Nr. 336

Regulas priekšlikums

42. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpina darboties tikai iekšējos ūdeņos. | 6.   
  Neskarot 3. punkta noteikumus,
  dalībvalstis nodrošina to, ka kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpina darboties tikai iekšējos ūdeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpina darboties tikai iekšējos ūdeņos.

6.   
  Neskarot 3. punkta noteikumus,
  dalībvalstis nodrošina to, ka kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpina darboties tikai iekšējos ūdeņos.

Grozījums Nr. 337

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja vien nav skaidri noteikts citādi. | 1.   Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai ilgtspējīgiem akvakultūras uzņēmumiem, tostarp tos kuros darbību veic uzņēmēji, kas sāk darbību 1.a punktā minētajā nozarē, un organizācijām, kuras izveidojuši akvakultūras ražotāji un uzņēmēji, ja vien nav skaidri noteikts citādi.
  Atbalstu nepiešķir operatoriem, kuri pieļāvuši nopietnus Savienības vides tiesību aktu pārkāpumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja vien nav skaidri noteikts citādi.

1.   Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu piešķir tikai ilgtspējīgiem akvakultūras uzņēmumiem, tostarp tos kuros darbību veic uzņēmēji, kas sāk darbību 1.a punktā minētajā nozarē, un organizācijām, kuras izveidojuši akvakultūras ražotāji un uzņēmēji, ja vien nav skaidri noteikts citādi.
  Atbalstu nepiešķir operatoriem, kuri pieļāvuši nopietnus Savienības vides tiesību aktu pārkāpumus.

Grozījums Nr. 338

Regulas priekšlikums

44. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Šā panta nolūkā uzņēmēji, kas sāk darbību minētajā nozarē, iesniedz komercdarbības plānu un gadījumā, ja ieguldījumu summas pārsniedz EUR 150 000 , arī priekšizpētes rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1a.
     
  Šā panta nolūkā uzņēmēji, kas sāk darbību minētajā nozarē, iesniedz komercdarbības plānu un gadījumā, ja ieguldījumu summas pārsniedz EUR 150 000 , arī priekšizpētes rezultātus.

Grozījums Nr. 589

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ja darbības sastāv no
  tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā,
  ar kuriem nodrošina atbilstību vides,
  cilvēka vai dzīvnieku
  veselības
  ,
  higiēnas
  vai dzīvnieku
  labturības prasībām, kas noteiktas
  Savienības tiesību aktos
  un stājas spēkā pēc 2014. gada, atbalstu var piešķirt līdz datumam, kurā šie standarti uzņēmumiem kļūst obligāti
  . | 2.   
  Atbalstu piešķir tikai attiecībā uz
  tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā,
  kuriem ir ievērojami mazāka ietekme uz vidi vai labāki darbības rādītāji attiecībā uz
  cilvēka vai dzīvnieku
  veselību
  ,
  higiēnu
  vai dzīvnieku
  labturību, nekā noteikts
  Savienības tiesību aktos
  paredzētajās prasībās
  . |
| | Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kurās izmanto ģenētiski modificētus organismus. |
| | Atbalstu nepiešķir nekādām akvakultūras darbībām, ko veic aizsargājamās jūras teritorijās vai zivju krājumu atjaunošanas apgabalos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Ja darbības sastāv no
  tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā,
  ar kuriem nodrošina atbilstību vides,
  cilvēka vai dzīvnieku
  veselības
  ,
  higiēnas
  vai dzīvnieku
  labturības prasībām, kas noteiktas
  Savienības tiesību aktos
  un stājas spēkā pēc 2014. gada, atbalstu var piešķirt līdz datumam, kurā šie standarti uzņēmumiem kļūst obligāti
  .

2.   
  Atbalstu piešķir tikai attiecībā uz
  tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā,
  kuriem ir ievērojami mazāka ietekme uz vidi vai labāki darbības rādītāji attiecībā uz
  cilvēka vai dzīvnieku
  veselību
  ,
  higiēnu
  vai dzīvnieku
  labturību, nekā noteikts
  Savienības tiesību aktos
  paredzētajās prasībās
  .

Atbalstu nepiešķir akvakultūras darbībām, kurās izmanto ģenētiski modificētus organismus.

Atbalstu nepiešķir nekādām akvakultūras darbībām, ko veic aizsargājamās jūras teritorijās vai zivju krājumu atjaunošanas apgabalos.

Grozījums Nr. 340

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu inovāciju akvakultūrā, EJZF var atbalstīt
  darbības
  : | 1.   Lai veicinātu inovāciju
  ilgtspējīgā
  akvakultūrā, EJZF var atbalstīt
  projektus, kuru mērķis ir
  : |
| (a) | ar kurām
  akvakultūras saimniecībās
  ievieš jaunas
  tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina saimniecību ietekmi uz vidi
  vai
  veicina resursu ilgtspējīgāku izmantošanu akvakultūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu inovāciju akvakultūrā, EJZF var atbalstīt
  darbības
  :

1.   Lai veicinātu inovāciju
  ilgtspējīgā
  akvakultūrā, EJZF var atbalstīt
  projektus, kuru mērķis ir
  :

(a)

ar kurām
  akvakultūras saimniecībās
  ievieš jaunas
  tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina saimniecību ietekmi uz vidi
  vai
  veicina resursu ilgtspējīgāku izmantošanu akvakultūrā;

| (a) | akvakultūras saimniecībās
  attīstīt
  tehniskas
  , zinātniskas
  vai organizatoriskas zināšanas, kas
  jo īpaši
  samazina saimniecību ietekmi uz vidi
  , samazina atkarību no zivju miltiem un zivju eļļas,
  veicina resursu ilgtspējīgāku izmantošanu akvakultūrā
  vai veicina jaunu ilgtspējīgu ražošanas metožu attīstību
  ; |
| --- | --- |

(a)

akvakultūras saimniecībās
  attīstīt
  tehniskas
  , zinātniskas
  vai organizatoriskas zināšanas, kas
  jo īpaši
  samazina saimniecību ietekmi uz vidi
  , samazina atkarību no zivju miltiem un zivju eļļas,
  veicina resursu ilgtspējīgāku izmantošanu akvakultūrā
  vai veicina jaunu ilgtspējīgu ražošanas metožu attīstību
  ;

| (b) | ar kurām izstrādā vai ievieš
  tirgū jaunus vai salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas. |
| --- | --- |

(b)

ar kurām izstrādā vai ievieš
  tirgū jaunus vai salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas.

| (b) | izstrādāt vai ieviest
  tirgū jaunus vai salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas
  , kā arī inovācijas vai uzlabojumus akvakultūras produktu ražošanā un apstrādē; |
| --- | --- |

(b)

izstrādāt vai ieviest
  tirgū jaunus vai salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas
  , kā arī inovācijas vai uzlabojumus akvakultūras produktu ražošanā un apstrādē;

| (ba) | izpētīt inovācijas, produktu un procesu tehniskās un ekonomiskās īstenošanas iespējas. |
| --- | --- |

(ba)

izpētīt inovācijas, produktu un procesu tehniskās un ekonomiskās īstenošanas iespējas.

Grozījums Nr. 341

Regulas priekšlikums

45. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šajā pantā minētās darbības
  ir jāveic sadarbībā ar
  katras dalībvalsts tiesību aktos
  atzītu zinātnisku vai tehnisku
  organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus. | 2.   Šajā pantā minētās darbības
  veic
  katras dalībvalsts tiesību aktos
  atzīta publiska vai privāta zinātniska, akadēmiska vai tehniska organizācija, vai arī tās tiek veiktas sadarbībā ar šo
  organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šajā pantā minētās darbības
  ir jāveic sadarbībā ar
  katras dalībvalsts tiesību aktos
  atzītu zinātnisku vai tehnisku
  organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.

2.   Šajā pantā minētās darbības
  veic
  katras dalībvalsts tiesību aktos
  atzīta publiska vai privāta zinātniska, akadēmiska vai tehniska organizācija, vai arī tās tiek veiktas sadarbībā ar šo
  organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.

Grozījums Nr. 342

Regulas priekšlikums

45. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  EJZF sniedz finansiālu ieguldījumu akvakultūras nozares attīstībai un inovācijai akvakultūrā, ko īsteno saskaņā ar dalībvalstu izstrādātajiem stratēģiskajiem daudzgadu plāniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  EJZF sniedz finansiālu ieguldījumu akvakultūras nozares attīstībai un inovācijai akvakultūrā, ko īsteno saskaņā ar dalībvalstu izstrādātajiem stratēģiskajiem daudzgadu plāniem.

Grozījums Nr. 343

Regulas priekšlikums

46. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ieguldījumi akvakultūrā
  aiz piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām | Ieguldījumi akvakultūrā |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ieguldījumi akvakultūrā
  aiz piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām

Ieguldījumi akvakultūrā

Grozījums Nr. 344

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu akvakultūras veidus
  ar lielu izaugsmes potenciālu
  , EJZF var atbalstīt
  ieguldījumus ar mērķi attīstīt akvakultūru aiz piekrastes zonas un akvakultūru nepārtikas vajadzībām. | 1.   Lai veicinātu
  ilgtspējīgas
  akvakultūras veidus,
  kas nodrošina vides pakalpojumus,
  EJZF var atbalstīt: – |
| | (a) | ienesīgus ieguldījumus akvakultūrā, tostarp aiz piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu akvakultūras veidus
  ar lielu izaugsmes potenciālu
  , EJZF var atbalstīt
  ieguldījumus ar mērķi attīstīt akvakultūru aiz piekrastes zonas un akvakultūru nepārtikas vajadzībām.

1.   Lai veicinātu
  ilgtspējīgas
  akvakultūras veidus,
  kas nodrošina vides pakalpojumus,
  EJZF var atbalstīt: –

(a)

ienesīgus ieguldījumus akvakultūrā, tostarp aiz piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām;

| (b) | produkcijas un audzēto sugu dažādošanu, kā arī pētījumus par vietas produktivitāti un piemērotību; |
| --- | --- |

(b)

produkcijas un audzēto sugu dažādošanu, kā arī pētījumus par vietas produktivitāti un piemērotību;

Grozījums Nr. 345

Regulas priekšlikums

46. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punktu var piešķirt pašreizēju akvakultūras uzņēmumu ražošanas palielināšanai un/vai šo uzņēmumu modernizēšanai, vai arī jaunu uzņēmumu būvniecībai – ar nosacījumu, ka izstrāde ir saskaņā ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu akvakultūras attīstībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Atbalstu saskaņā ar 1. punktu var piešķirt pašreizēju akvakultūras uzņēmumu ražošanas palielināšanai un/vai šo uzņēmumu modernizēšanai, vai arī jaunu uzņēmumu būvniecībai – ar nosacījumu, ka izstrāde ir saskaņā ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu akvakultūras attīstībai.

Grozījums Nr. 346

Regulas priekšlikums

46. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir tikai gadījumos, kad ar neatkarīgu tirdzniecības ziņojumu ir skaidri apliecināts, ka produktam ir labas un ilgtspējīgas tirgus izredzes. Izveidotie uzņēmumi ir ekonomiski dzīvotspējīgi un neveicina pārprodukciju nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1b.
     
  Šajā pantā paredzēto atbalstu piešķir tikai gadījumos, kad ar neatkarīgu tirdzniecības ziņojumu ir skaidri apliecināts, ka produktam ir labas un ilgtspējīgas tirgus izredzes. Izveidotie uzņēmumi ir ekonomiski dzīvotspējīgi un neveicina pārprodukciju nozarē.

Grozījums Nr. 347

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt ieguldījumus, kas palīdz: | 1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību
  ilgtspējīgā
  akvakultūrā, EJZF var atbalstīt ieguldījumus, kas palīdz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt ieguldījumus, kas palīdz:

1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību
  ilgtspējīgā
  akvakultūrā, EJZF var atbalstīt ieguldījumus, kas palīdz:

Grozījums Nr. 348

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | palielināt akvakultūras produktu pievienoto vērtību,
  jo īpaši dodot iespēju
  akvakultūras
  uzņēmumam veikt
  savas akvakultūras produkcijas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

palielināt akvakultūras produktu pievienoto vērtību,
  jo īpaši dodot iespēju
  akvakultūras
  uzņēmumam veikt
  savas akvakultūras produkcijas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu;

| (a) | palielināt akvakultūras produktu pievienoto vērtību,
  piemēram, sniedzot atbalstu, lai
  akvakultūras
  nozare veiktu
  savas akvakultūras produkcijas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu
  , vai veidojot apvienības vai slēdzot asociācijas nolīgumus šādai savas produkcijas apstrādei
  ; |
| --- | --- |

(a)

palielināt akvakultūras produktu pievienoto vērtību,
  piemēram, sniedzot atbalstu, lai
  akvakultūras
  nozare veiktu
  savas akvakultūras produkcijas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu
  , vai veidojot apvienības vai slēdzot asociācijas nolīgumus šādai savas produkcijas apstrādei
  ;

Grozījums Nr. 349

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dažādot akvakultūras
  uzņēmumu
  ienākumus, pievēršoties jaunām akvakultūras sugām ar labām tirgus izredzēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

dažādot akvakultūras
  uzņēmumu
  ienākumus, pievēršoties jaunām akvakultūras sugām ar labām tirgus izredzēm;

| (b) | dažādot akvakultūras
  nozares
  ienākumus, pievēršoties jaunām
  , vietējām
  akvakultūras sugām
  attiecīgajā vidē
  ar
  pievienoto vērtību un
  labām tirgus
  un vides
  izredzēm; |
| --- | --- |

(b)

dažādot akvakultūras
  nozares
  ienākumus, pievēršoties jaunām
  , vietējām
  akvakultūras sugām
  attiecīgajā vidē
  ar
  pievienoto vērtību un
  labām tirgus
  un vides
  izredzēm;

Grozījums Nr. 350

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus, pievēršoties papildinošām darbībām
  citās jomās ārpus akvakultūras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus, pievēršoties papildinošām darbībām
  citās jomās ārpus akvakultūras
  .

| (c) | dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus, pievēršoties papildinošām darbībām. |
| --- | --- |

(c)

dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus, pievēršoties papildinošām darbībām.

Grozījums Nr. 351

Regulas priekšlikums

47. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus akvakultūras ir saistītas ar
  uzņēmuma
  pamatdarbību akvakultūrā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, akvakultūras vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par akvakultūru. | 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus akvakultūras ir saistītas ar
  ražošanas
  pamatdarbību
  un tirdzniecību
  akvakultūrā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, akvakultūras vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par akvakultūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus akvakultūras ir saistītas ar
  uzņēmuma
  pamatdarbību akvakultūrā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, akvakultūras vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par akvakultūru.

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja papildinošās darbības citās jomās ārpus akvakultūras ir saistītas ar
  ražošanas
  pamatdarbību
  un tirdzniecību
  akvakultūrā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, akvakultūras vides pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par akvakultūru.

Grozījums Nr. 352

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju
  un samazinātu darbību ietekmi uz vidi
  , EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai uzlabotu akvakultūras saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju
  un samazinātu darbību ietekmi uz vidi
  , EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 353

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tehniska, zinātniska, juridiska vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu sniegšanu akvakultūras saimniecībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tehniska, zinātniska, juridiska vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu sniegšanu akvakultūras saimniecībām.

| (b) | tehniska, zinātniska, juridiska
  , vides
  vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu sniegšanu akvakultūras saimniecībām. |
| --- | --- |

(b)

tehniska, zinātniska, juridiska
  , vides
  vai ekonomiska rakstura konsultāciju pakalpojumu sniegšanu akvakultūras saimniecībām.

Grozījums Nr. 637

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | darba apstākļu uzlabošana, ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas noteikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

darba apstākļu uzlabošana, ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas noteikumus;

Grozījums Nr. 638

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | profesionālās apmācības un jauniešu un sieviešu piekļuves darbam zvejniecības un akvakultūru jomā veicināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

profesionālās apmācības un jauniešu un sieviešu piekļuves darbam zvejniecības un akvakultūru jomā veicināšana.

Grozījums Nr. 354

Regulas priekšlikums

48. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veselības un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

veselības un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem;

| (d) | veselības
  , higiēnas
  un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(d)

veselības
  , higiēnas
  un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas uz Savienības un valsts tiesību aktiem;

Grozījums Nr. 355

Regulas priekšlikums

48. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | iespēju vienlīdzības veicināšanu, jo īpaši uz dzimumu līdztiesību un personu ar invaliditāti integrāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

iespēju vienlīdzības veicināšanu, jo īpaši uz dzimumu līdztiesību un personu ar invaliditāti integrāciju.

Grozījums Nr. 356

Regulas priekšlikums

48. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem, kas izvēlēti saimniecību konsultāciju pakalpojumu izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU vai akvakultūras ražotāju
  organizācijām
  . | 3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem, kas izvēlēti saimniecību konsultāciju pakalpojumu
  vai dalībvalsts atzītu profesionālo organizāciju
  izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU
  , dalībvalsts atzītām profesionālajām organizācijām, akvakultūras ražotāju organizācijām
  vai akvakultūras ražotāju
  organizāciju apvienībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem, kas izvēlēti saimniecību konsultāciju pakalpojumu izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU vai akvakultūras ražotāju
  organizācijām
  .

3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem, kas izvēlēti saimniecību konsultāciju pakalpojumu
  vai dalībvalsts atzītu profesionālo organizāciju
  izveidei. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU
  , dalībvalsts atzītām profesionālajām organizācijām, akvakultūras ražotāju organizācijām
  vai akvakultūras ražotāju
  organizāciju apvienībām
  .

Grozījums Nr. 357

Regulas priekšlikums

48. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja piešķiramais pabalsts nepārsniedz EUR 4 000 , saņēmēju var izvēlēties paātrinātā procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Ja piešķiramais pabalsts nepārsniedz EUR 4 000 , saņēmēju var izvēlēties paātrinātā procedūrā.

Grozījums Nr. 358

Regulas priekšlikums

48. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Atbalstu konsultāciju pakalpojumu izmantošanai akvakultūras saimniecības nesaņem vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz katru pakalpojumu kategoriju, kas minēta 2. punkta a)–e) apakšpunktā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.
     
  Atbalstu konsultāciju pakalpojumu izmantošanai akvakultūras saimniecības nesaņem vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz katru pakalpojumu kategoriju, kas minēta 2. punkta a)–e) apakšpunktā.

svītrots

Grozījums Nr. 359

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | mūžizglītību, zinātniskas informācijas un novatoriskas prakses piemēru izplatīšanu
  un
  jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

mūžizglītību, zinātniskas informācijas un novatoriskas prakses piemēru izplatīšanu
  un
  jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā;

| (a) | profesionālo apmācību,
  mūžizglītību, zinātniskas
  un tehniskas
  informācijas un novatoriskas prakses piemēru izplatīšanu, jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā
  , darba apstākļu uzlabošanu, darba drošības veicināšanu un darbību ietekmes uz vidi samazināšanu
  ; |
| --- | --- |

(a)

profesionālo apmācību,
  mūžizglītību, zinātniskas
  un tehniskas
  informācijas un novatoriskas prakses piemēru izplatīšanu, jaunu profesionālo prasmju apguvi akvakultūrā
  , darba apstākļu uzlabošanu, darba drošības veicināšanu un darbību ietekmes uz vidi samazināšanu
  ;

Grozījums Nr. 360

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām organizācijām vai organizācijām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām organizācijām vai organizācijām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību.

| (b) | tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām
  privātām vai publiskām
  ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām
  , tehniskām un mācību
  organizācijām vai organizācijām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību. |
| --- | --- |

(b)

tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām un citām
  privātām vai publiskām
  ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām
  , tehniskām un mācību
  organizācijām vai organizācijām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību.

Grozījums Nr. 361

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Atbalstu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, nepiešķir lieliem akvakultūras uzņēmumiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.
     
  Atbalstu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, nepiešķir lieliem akvakultūras uzņēmumiem.

svītrots

Grozījums Nr. 362

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu akvakultūras audzētavu un infrastruktūras attīstību, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai veicinātu akvakultūras audzētavu un infrastruktūras attīstību
  un samazinātu darbību ietekmi uz vidi
  , EJZF var atbalstīt: |
| | — |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu akvakultūras audzētavu un infrastruktūras attīstību, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai veicinātu akvakultūras audzētavu un infrastruktūras attīstību
  un samazinātu darbību ietekmi uz vidi
  , EJZF var atbalstīt:

—

Grozījums Nr. 363

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | akvakultūras attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

akvakultūras attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesus;

| (a) | ilgtspējīgas
  akvakultūras
  , kuras ietekme uz vidi ir neliela,
  attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesus
  , kā arī vides mijiedarbības uzraudzības pasākumus akvakultūras darbību ražošanas posmā
  ; |
| --- | --- |

(a)

ilgtspējīgas
  akvakultūras
  , kuras ietekme uz vidi ir neliela,
  attīstībai vispiemērotāko teritoriju noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās plānošanas procesus
  , kā arī vides mijiedarbības uzraudzības pasākumus akvakultūras darbību ražošanas posmā
  ;

Grozījums Nr. 364

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | tādu apgabalu noteikšanu un kartēšanu, kuros nebūtu pieļaujama intensīvu akvakultūras darbību īstenošana, lai saglabātu šo apgabalu nozīmi ekosistēmas darbībā, piemēram, mazuļu uzturēšanās vietas, piekrastes nārsta apgabali, aizsargājamie jūras apgabali, Natura 2000 teritorijas vai zivju krājumu atjaunošanas apgabali; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

tādu apgabalu noteikšanu un kartēšanu, kuros nebūtu pieļaujama intensīvu akvakultūras darbību īstenošana, lai saglabātu šo apgabalu nozīmi ekosistēmas darbībā, piemēram, mazuļu uzturēšanās vietas, piekrastes nārsta apgabali, aizsargājamie jūras apgabali, Natura 2000 teritorijas vai zivju krājumu atjaunošanas apgabali;

Grozījums Nr. 365

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | infrastruktūras uzlabošanu akvakultūras
  teritorijās
  , arī
  ar
  zemes konsolidācijas, energoapgādes vai ūdens apsaimniekošanas pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

infrastruktūras uzlabošanu akvakultūras
  teritorijās
  , arī
  ar
  zemes konsolidācijas, energoapgādes vai ūdens apsaimniekošanas pasākumiem;

| (b) | tādu atbalsta iekārtu un
  infrastruktūras uzlabošanu
  un attīstīšanu, kas ir vajadzīgas
  akvakultūras
  audzētavu potenciāla palielināšanai un samazinās akvakultūras radīto ekoloģisko pēdas nospiedumu
  , arī
  veicot ieguldījumus
  zemes konsolidācijas, energoapgādes vai ūdens apsaimniekošanas pasākumos; |
| --- | --- |

(b)

tādu atbalsta iekārtu un
  infrastruktūras uzlabošanu
  un attīstīšanu, kas ir vajadzīgas
  akvakultūras
  audzētavu potenciāla palielināšanai un samazinās akvakultūras radīto ekoloģisko pēdas nospiedumu
  , arī
  veicot ieguldījumus
  zemes konsolidācijas, energoapgādes vai ūdens apsaimniekošanas pasākumos;

Grozījums Nr. 366

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk
  un īsteno
  saskaņā ar
  Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punktu vai Direktīvas 92/43/EEK 16. panta 1. punktu
  , lai nepieļautu būtiskus kaitējumus akvakultūrai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk
  un īsteno
  saskaņā ar
  Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punktu vai Direktīvas 92/43/EEK 16. panta 1. punktu
  , lai nepieļautu būtiskus kaitējumus akvakultūrai.

| (c) | darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk
  nolūkā mazināt ietekmi uz savvaļas sugām, kas aizsargātas
  saskaņā ar
  Direktīvu 2009/147/EK vai Direktīvu 92/43/EEK
  , lai nepieļautu būtiskus kaitējumus akvakultūrai. |
| --- | --- |

(c)

darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk
  nolūkā mazināt ietekmi uz savvaļas sugām, kas aizsargātas
  saskaņā ar
  Direktīvu 2009/147/EK vai Direktīvu 92/43/EEK
  , lai nepieļautu būtiskus kaitējumus akvakultūrai.

Grozījums Nr. 367

Regulas priekšlikums

50. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti. | 2.   Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti
  vai privātas organizācijas, kurām dalībvalsts ir uzticējusi veikt 1
  . 
  punkta a), aa) un b) apakšpunktā minētās darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti.

2.   Šajā pantā paredzētā atbalsta saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti
  vai privātas organizācijas, kurām dalībvalsts ir uzticējusi veikt 1
  . 
  punkta a), aa) un b) apakšpunktā minētās darbības.

Grozījums Nr. 368

Regulas priekšlikums

51. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jaunu
  akvakultūras
  audzētāju rosināšana | Jaunu audzētāju rosināšana
  ilgtspējīgas akvakultūras un akvakultūras produktu apstrādes nozarē |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Jaunu
  akvakultūras
  audzētāju rosināšana

Jaunu audzētāju rosināšana
  ilgtspējīgas akvakultūras un akvakultūras produktu apstrādes nozarē

Grozījums Nr. 369

Regulas priekšlikums

51. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju akvakultūras uzņēmumu izveidi. | 1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju
  ilgtspējīgas
  akvakultūras uzņēmumu
  vai kooperatīvu
  izveidi
  , tostarp saistītā apstrādes nozarē, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem akvakultūras audzētājiem un dzimumu līdztiesībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju akvakultūras uzņēmumu izveidi.

1.   Lai veicinātu uzņēmējdarbību akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju
  ilgtspējīgas
  akvakultūras uzņēmumu
  vai kooperatīvu
  izveidi
  , tostarp saistītā apstrādes nozarē, īpašu uzmanību pievēršot jaunajiem akvakultūras audzētājiem un dzimumu līdztiesībai
  .

Grozījums Nr. 370

Regulas priekšlikums

51. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir akvakultūras audzētājiem, kas sāk darbību nozarē, ja: | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punktu piešķir akvakultūras audzētājiem, kas sāk darbību nozarē, ja:

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 371

Regulas priekšlikums

51. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | viņi pirmo reizi dibina
  akvakultūras
  mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu kā šāda uzņēmuma vadītāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

viņi pirmo reizi dibina
  akvakultūras
  mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu kā šāda uzņēmuma vadītāji;

| (b) | viņi pirmo reizi dibina mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu
  akvakultūras vai akvakultūras produktu apstrādes nozarē
  kā šāda uzņēmuma vadītāji; |
| --- | --- |

(b)

viņi pirmo reizi dibina mikrouzņēmumu vai mazo uzņēmumu
  akvakultūras vai akvakultūras produktu apstrādes nozarē
  kā šāda uzņēmuma vadītāji;

Grozījums Nr. 372

Regulas priekšlikums

51. pants – 2. punkts – c apakšpunks

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | viņi iesniedz uzņēmējdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

viņi iesniedz uzņēmējdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību.

| (c) | viņi iesniedz
  ekonomiskā un vides ziņā ticamu
  uzņēmējdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību
  , tostarp plānu par to, kā samazināt viņu darbības radīto ekoloģisko pēdas nospiedumu
  . |
| --- | --- |

(c)

viņi iesniedz
  ekonomiskā un vides ziņā ticamu
  uzņēmējdarbības plānu par akvakultūras darbību attīstību
  , tostarp plānu par to, kā samazināt viņu darbības radīto ekoloģisko pēdas nospiedumu
  .

Grozījums Nr. 373

Regulas priekšlikums

52. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis | Tādas
  ilgtspējīgas
  akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis

Tādas
  ilgtspējīgas
  akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis

Grozījums Nr. 374

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai būtiski samazinātu akvakultūras ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt ieguldījumus: | Lai būtiski samazinātu akvakultūras ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt
  šādus
  ieguldījumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai būtiski samazinātu akvakultūras ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:

Lai būtiski samazinātu akvakultūras ietekmi uz vidi, EJZF var atbalstīt
  šādus
  ieguldījumus:

Grozījums Nr. 375

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kuri dod iespēju būtiski samazināt akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz
  ūdeni
  , jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

kuri dod iespēju būtiski samazināt akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz
  ūdeni
  , jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;

| (a) | kuri dod iespēju būtiski samazināt akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz
  ūdens izmantojumu un kvalitāti
  , jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens
  vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu
  daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas; |
| --- | --- |

(a)

kuri dod iespēju būtiski samazināt akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz
  ūdens izmantojumu un kvalitāti
  , jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens
  vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu
  daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;

Grozījums Nr. 376

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | kuri veicina slēgtas sistēmas akvakultūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

kuri veicina slēgtas sistēmas akvakultūru;

Grozījums Nr. 377

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kuri ierobežo akvakultūras uzņēmumu negatīvo ietekmi uz dabu
  vai
  bioloģisko daudzveidību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

kuri ierobežo akvakultūras uzņēmumu negatīvo ietekmi uz dabu
  vai
  bioloģisko daudzveidību;

| (b) | kuri ierobežo akvakultūras uzņēmumu negatīvo ietekmi uz dabu
  un veicina vides aizsardzību un
  bioloģisko daudzveidību
  , īpaši samazina ietekmi uz savvaļas zivju krājumiem, mijiedarbību ar plēsēju sugām, toksisku ķīmisku vielu un antibiotiku izmantojumu un citu ietekmi uz vidi, kas saistīta ar intensīvu darbību akvakultūrā
  ; |
| --- | --- |

(b)

kuri ierobežo akvakultūras uzņēmumu negatīvo ietekmi uz dabu
  un veicina vides aizsardzību un
  bioloģisko daudzveidību
  , īpaši samazina ietekmi uz savvaļas zivju krājumiem, mijiedarbību ar plēsēju sugām, toksisku ķīmisku vielu un antibiotiku izmantojumu un citu ietekmi uz vidi, kas saistīta ar intensīvu darbību akvakultūrā
  ;

Grozījums Nr. 378

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kuru mērķis ir iegādāties aprīkojumu akvakultūras saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām
  , kas ir aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK un Padomes Direktīvu 92/43/EEK
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

kuru mērķis ir iegādāties aprīkojumu akvakultūras saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām
  , kas ir aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK un Padomes Direktīvu 92/43/EEK
  ;

| (c) | kuru mērķis ir iegādāties aprīkojumu akvakultūras saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām; |
| --- | --- |

(c)

kuru mērķis ir iegādāties aprīkojumu akvakultūras saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām;

Grozījums Nr. 379

Regulas priekšlikums

52. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | kuru mērķis ir atjaunot esošos akvakultūras dīķus vai lagūnas, izvācot sanesas
  , vai veikt iespējamus pasākumus, lai novērstu
  sanesu nogulsnēšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

kuru mērķis ir atjaunot esošos akvakultūras dīķus vai lagūnas, izvācot sanesas
  , vai veikt iespējamus pasākumus, lai novērstu
  sanesu nogulsnēšanos.

| (e) | kuru mērķis ir atjaunot
  estuārus,
  esošos akvakultūras dīķus vai lagūnas
  un saistītās dzīvotnes
  , izvācot sanesas
  vai novēršot
  sanesu nogulsnēšanos. |
| --- | --- |

(e)

kuru mērķis ir atjaunot
  estuārus,
  esošos akvakultūras dīķus vai lagūnas
  un saistītās dzīvotnes
  , izvācot sanesas
  vai novēršot
  sanesu nogulsnēšanos.

Grozījums Nr. 380

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai
  energoefektīvas
  akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai
  energoefektīvākas
  akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai
  energoefektīvas
  akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai veicinātu bioloģiskās akvakultūras vai
  energoefektīvākas
  akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 381

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | pāreju no plēsēju sugu audzēšanas darbībām uz tādu zālēdāju sugu audzēšanas darbībām, kuras nav atkarīgas no barošanās ar svaigām, savvaļas, jūras vai saldūdens zivīm, zivju miltiem vai zivju eļļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

pāreju no plēsēju sugu audzēšanas darbībām uz tādu zālēdāju sugu audzēšanas darbībām, kuras nav atkarīgas no barošanās ar svaigām, savvaļas, jūras vai saldūdens zivīm, zivju miltiem vai zivju eļļu;

Grozījums Nr. 382

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | slēgtas sistēmas akvakultūras veicināšanu gadījumos, kad zivis un citi ūdens cilmes produkti tiek audzēti slēgtās recirkulācijas sistēmās, samazinot izmantojamā ūdens daudzumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ab)

slēgtas sistēmas akvakultūras veicināšanu gadījumos, kad zivis un citi ūdens cilmes produkti tiek audzēti slēgtās recirkulācijas sistēmās, samazinot izmantojamā ūdens daudzumu;

Grozījums Nr. 383

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | līdzdalību Savienības vides vadības un audita sistēmās, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un
  audita
  sistēmā (EMAS). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

līdzdalību Savienības vides vadības un audita sistēmās, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un
  audita
  sistēmā (EMAS).

| (b) | līdzdalību Savienības vides vadības un revīzijas sistēmās,
  piemēram, tādās,
  kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un
  revīzijas
  sistēmā (EMAS)
  , vai līdzdalību valsts līmenī atzītās vides pārvaldības sistēmās
  . |
| --- | --- |

(b)

līdzdalību Savienības vides vadības un revīzijas sistēmās,
  piemēram, tādās,
  kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un
  revīzijas
  sistēmā (EMAS)
  , vai līdzdalību valsts līmenī atzītās vides pārvaldības sistēmās
  .

Grozījums Nr. 384

Regulas priekšlikums

53. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu var piešķirt tikai tiem saņēmējiem, kuri apņemas vismaz
  3 gadus
  piedalīties EMAS vai vismaz
  5 gadus
  ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības. | 2.   Atbalstu var piešķirt tikai tiem saņēmējiem, kuri apņemas vismaz
  piecus gadus
  piedalīties EMAS vai vismaz
  piecus gadus
  ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Atbalstu var piešķirt tikai tiem saņēmējiem, kuri apņemas vismaz
  3 gadus
  piedalīties EMAS vai vismaz
  5 gadus
  ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības.

2.   Atbalstu var piešķirt tikai tiem saņēmējiem, kuri apņemas vismaz
  piecus gadus
  piedalīties EMAS vai vismaz
  piecus gadus
  ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības.

Grozījums Nr. 385

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne vairāk kā
  divus
  gadus laikā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS sistēmā. | 3.   Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne vairāk kā
  piecus
  gadus laikā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS sistēmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne vairāk kā
  divus
  gadus laikā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS sistēmā.

3.   Atbalstu piešķir kompensācijas veidā ne vairāk kā
  piecus
  gadus laikā, kurā notiek uzņēmuma pāreja uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS sistēmā.

Grozījums Nr. 386

Regulas priekšlikums

53. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās uz bioloģisko audzēšanu, attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās uz bioloģisko audzēšanu, attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| (a) | zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās uz bioloģisko audzēšanu
  vai bioloģiskās audzēšanas saglabāšanu
  , attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās uz bioloģisko audzēšanu
  vai bioloģiskās audzēšanas saglabāšanu
  , attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu;

Grozījums Nr. 387

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu tādas akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai veicinātu tādas
  ilgtspējīgas
  akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai veicinātu tādas akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai veicinātu tādas
  ilgtspējīgas
  akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 388

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no Natura 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Padomes
  Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no Natura 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Padomes
  Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK
  ;

| (a) | ekstensīvas un daļēji intensīvas
  akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no Natura 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Padomes
  Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  ; |
| --- | --- |

(a)

ekstensīvas un daļēji intensīvas
  akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas izriet no Natura 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Padomes
  Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  ;

Grozījums Nr. 389

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | līdzdalību ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

līdzdalību ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā;

| (b) | izmaksas, kas tieši saistītas ar
  līdzdalību ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā; |
| --- | --- |

(b)

izmaksas, kas tieši saistītas ar
  līdzdalību ūdensdzīvnieku saglabāšanā un pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā;

Grozījums Nr. 390

Regulas priekšlikums

54. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ekstensīvas akvakultūras veidus, ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu apsaimniekošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ekstensīvas akvakultūras veidus, ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu apsaimniekošanu.

| (c) | ekstensīvas
  un daļēji intensīvas
  akvakultūras veidus
  gan piekrastes teritorijās
  ,
  gan iekšējos ūdeņos,
  ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(c)

ekstensīvas
  un daļēji intensīvas
  akvakultūras veidus
  gan piekrastes teritorijās
  ,
  gan iekšējos ūdeņos,
  ieskaitot vides un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras zonu tradicionālo elementu apsaimniekošanu.

Grozījums Nr. 391

Regulas priekšlikums

54. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām
  vai
  negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas prasībām saistībā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu. | 2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām
  un/vai
  negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas prasībām saistībā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām
  vai
  negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas prasībām saistībā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu.

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu izmaksām
  un/vai
  negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju apsaimniekošanas prasībām saistībā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu.

Grozījums Nr. 392

Regulas priekšlikums

54. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām. | 4.   Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām
  un kā kompensāciju par zaudējumiem, ko audzētajai akvakultūrai nodarījušas aizsargājamās sugas, ar noteikumu, ka ir veikti aizsardzības pasākumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām.

4.   Atbalstu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par radītajām papildu izmaksām
  un kā kompensāciju par zaudējumiem, ko audzētajai akvakultūrai nodarījušas aizsargājamās sugas, ar noteikumu, ka ir veikti aizsardzības pasākumi
  .

Grozījums Nr. 393

Regulas priekšlikums

55. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF
  palīdz
  kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ. | 1.   EJZF
  var palīdzēt
  kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF
  palīdz
  kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ.

1.   EJZF
  var palīdzēt
  kompensēt gliemju audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ.

Grozījums Nr. 395

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz
  35
   % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz
  35
   % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados.

| (b) | zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz
  15
   % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados
  , vai ja uzņēmumam ir īsāks īstenošanas periods, – iepriekšējā darbības periodā
  .
  Dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus, ko izmanto aprēķinu veikšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuri darbojas mazāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

(b)

zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas dēļ, pārsniedz
  15
   % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados
  , vai ja uzņēmumam ir īsāks īstenošanas periods, – iepriekšējā darbības periodā
  .
  Dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus, ko izmanto aprēķinu veikšanai attiecībā uz uzņēmumiem, kuri darbojas mazāk nekā vienu gadu.

Grozījums Nr. 396

Regulas priekšlikums

55. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Laiks, par kādu var piešķirt kompensāciju, ir ne vairāk kā 12 mēneši visā plānošanas periodā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.
     
  Laiks, par kādu var piešķirt kompensāciju, ir ne vairāk kā 12 mēneši visā plānošanas periodā.

svītrots

Grozījums Nr. 397

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, īpaši profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt: | 1.   Lai uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, īpaši profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt
  akvakultūras saimniecības un profesionālās akvakultūras organizācijas attiecībā uz šādām darbībām
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, īpaši profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt:

1.   Lai uzlabotu dzīvnieku veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, īpaši profilakses un biodrošības ziņā, EJZF var atbalstīt
  akvakultūras saimniecības un profesionālās akvakultūras organizācijas attiecībā uz šādām darbībām
  :

Grozījums Nr. 398

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | slimību
  kontroli un izskaušanu
  akvakultūrā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes
  Lēmumā 2009/470/EK
  par izdevumiem veterinārijas jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

slimību
  kontroli un izskaušanu
  akvakultūrā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes
  Lēmumā 2009/470/EK
  par izdevumiem veterinārijas jomā;

| (a) | slimību
  kontroles un izskaušanas izmaksas
  akvakultūrā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes
  Lēmumā 2009/470/EK
  par izdevumiem veterinārijas jomā
  , tostarp vajadzīgās darbības izmaksas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētās saistības
  ; |
| --- | --- |

(a)

slimību
  kontroles un izskaušanas izmaksas
  akvakultūrā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes
  Lēmumā 2009/470/EK
  par izdevumiem veterinārijas jomā
  , tostarp vajadzīgās darbības izmaksas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētās saistības
  ;

Grozījums Nr. 399

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | vispārējas un konkrētām sugām piemērotas labākās prakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību
  vai
  dzīvnieku labturības vajadzībām akvakultūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

vispārējas un konkrētām sugām piemērotas labākās prakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību
  vai
  dzīvnieku labturības vajadzībām akvakultūrā;

| (b) | vispārējas un konkrētām sugām piemērotas labākās prakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību, dzīvnieku
  veselības un dzīvnieku
  labturības vajadzībām akvakultūrā; |
| --- | --- |

(b)

vispārējas un konkrētām sugām piemērotas labākās prakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību, dzīvnieku
  veselības un dzīvnieku
  labturības vajadzībām akvakultūrā;

Grozījums Nr. 400

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veterināro zāļu pieejamības uzlabošanu to lietošanai
  akvakultūrā
  un šādu zāļu atbilstošas lietošanas veicināšanu, pasūtot farmaceitiskus pētījumus un veicot informācijas izplatīšanu un apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

veterināro zāļu pieejamības uzlabošanu to lietošanai
  akvakultūrā
  un šādu zāļu atbilstošas lietošanas veicināšanu, pasūtot farmaceitiskus pētījumus un veicot informācijas izplatīšanu un apmaiņu.

| (c) | iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt akvakultūras atkarību no
  akvakultūrā
  izmantojamajām veterinārajām zālēm; |
| --- | --- |

(c)

iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt akvakultūras atkarību no
  akvakultūrā
  izmantojamajām veterinārajām zālēm;

Grozījums Nr. 401

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | dalībvalstīs atzītu akvakultūras nozares veselības aizsardzības grupu izveidi un darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

dalībvalstīs atzītu akvakultūras nozares veselības aizsardzības grupu izveidi un darbību.

Grozījums Nr. 402

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var atbalstīt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā, kura sedz zaudējumus, ko izraisa: | 1.   Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var atbalstīt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā
  vai dalībvalsts atzītā kopieguldījumu fondā
  ,
  no
  kura sedz zaudējumus, ko izraisa
  vismaz viens no šādiem apstākļiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var atbalstīt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā, kura sedz zaudējumus, ko izraisa:

1.   Lai aizsargātu akvakultūras audzētāju ienākumus, EJZF var atbalstīt ieguldījumu akvakultūras krājuma apdrošināšanā
  vai dalībvalsts atzītā kopieguldījumu fondā
  ,
  no
  kura sedz zaudējumus, ko izraisa
  vismaz viens no šādiem apstākļiem
  :

Grozījums Nr. 403

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | dabas katastrofas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

dabas katastrofas;

| (a) | dabas katastrofas vai plašs jūras vides piesārņojums; |
| --- | --- |

(a)

dabas katastrofas vai plašs jūras vides piesārņojums;

Grozījums Nr. 404

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē;

| (c) | pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē
  un kvantitātē
  ; |
| --- | --- |

(c)

pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē
  un kvantitātē
  ;

Grozījums Nr. 405

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | akvakultūras slimības vai ražošanas iekārtu iznīcināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

akvakultūras slimības vai ražošanas iekārtu iznīcināšana.

| (d) | akvakultūras slimības
  , plēsēju barošanās, mehāniskas kļūmes
  vai ražošanas iekārtu iznīcināšana
  , par kuru uzņēmums nav atbildīgs; |
| --- | --- |

(d)

akvakultūras slimības
  , plēsēju barošanās, mehāniskas kļūmes
  vai ražošanas iekārtu iznīcināšana
  , par kuru uzņēmums nav atbildīgs;

Grozījums Nr. 406

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | savvaļas dzīvnieku radīts nopietns kaitējums iekārtām, tostarp invazīvo sugu ieviešanās akvakultūras saimniecībās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

savvaļas dzīvnieku radīts nopietns kaitējums iekārtām, tostarp invazīvo sugu ieviešanās akvakultūras saimniecībās;

Grozījums Nr. 407

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | vides piesārņojums, ko rada ārējs negadījums, kas nav saistīts ar akvakultūras saimniecību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(db)

vides piesārņojums, ko rada ārējs negadījums, kas nav saistīts ar akvakultūras saimniecību;

Grozījums Nr. 408

Regulas priekšlikums

57. pants – 1. punkts – dc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (dc) | to dzīvnieku savākšana un iznīcināšana, kuri ir nobeigušies dabīgā nāvē saimniecībās, vai gājuši bojā tādos negadījumos saimniecībās, par kuriem operatori nav atbildīgi, kā arī tikuši nokauti un aprakti pašā saimniecībā dzīvnieku veselības apsvērumu dēļ un pēc iepriekšējas attiecīgo iestāžu atļaujas saņemšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(dc)

to dzīvnieku savākšana un iznīcināšana, kuri ir nobeigušies dabīgā nāvē saimniecībās, vai gājuši bojā tādos negadījumos saimniecībās, par kuriem operatori nav atbildīgi, kā arī tikuši nokauti un aprakti pašā saimniecībā dzīvnieku veselības apsvērumu dēļ un pēc iepriekšējas attiecīgo iestāžu atļaujas saņemšanas.

Grozījums Nr. 409

Regulas priekšlikums

57. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu vai
  akvakultūras slimības uzliesmojuma
  gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts oficiāli atzītam. | 2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu
  , slimības, plaša piesārņojuma
  vai
  jebkādu 1. punktā paredzēto attiecīgo apstākļu
  gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts oficiāli atzītam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu vai
  akvakultūras slimības uzliesmojuma
  gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts oficiāli atzītam.

2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu
  , slimības, plaša piesārņojuma
  vai
  jebkādu 1. punktā paredzēto attiecīgo apstākļu
  gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts oficiāli atzītam.

Grozījums Nr. 410

Regulas priekšlikums

57. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz
  30 %
  no akvakultūras audzētāja gada vidējā produkcijas apjoma. | 3.   Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem
  vai kopieguldījumu fondiem
  , kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz
  25 %
  no akvakultūras audzētāja gada vidējā produkcijas apjoma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz
  30 %
  no akvakultūras audzētāja gada vidējā produkcijas apjoma.

3.   Atbalstu piešķir tikai par tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem
  vai kopieguldījumu fondiem
  , kuri sedz 1. punktā minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz
  25 %
  no akvakultūras audzētāja gada vidējā produkcijas apjoma.

Grozījums Nr. 411

Regulas priekšlikums

58. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EJZF atbalsta zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot uz sabiedrību orientētu pieeju vietējai attīstībai, kas izklāstīta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. pantā. | EJZF atbalsta zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot uz sabiedrību orientētu pieeju vietējai attīstībai, kas izklāstīta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

EJZF atbalsta zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot uz sabiedrību orientētu pieeju vietējai attīstībai, kas izklāstīta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. pantā.

EJZF atbalsta zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu ilgtspējīgu attīstību, ievērojot uz sabiedrību orientētu pieeju vietējai attīstībai, kas izklāstīta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. pantā.

Grozījums Nr. 412

Regulas priekšlikums

59. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nodaļā paredzētais finansiālais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā norādītās Savienības prioritātes. | Šajā nodaļā paredzētais finansiālais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1.
  , 2. un 3.
   punktā norādītās Savienības prioritātes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā nodaļā paredzētais finansiālais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā norādītās Savienības prioritātes.

Šajā nodaļā paredzētais finansiālais atbalsts palīdz sasniegt 6. panta 1.
  , 2. un 3.
   punktā norādītās Savienības prioritātes.

Grozījums Nr. 413

Regulas priekšlikums

V sadaļa – III nodaļa – 2. iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums Nr. 414

Regulas priekšlikums

60. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ioni | Zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģioni |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ioni

Zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģioni

Grozījums Nr. 415

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Zivsaimniecības reģions, kam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir: | 1.   Tiesības pretendēt uz atbalstu ir jūras zvejas reģionam, reģionam, kur notiek zveja iekšējos ūdeņos, vai akvakultūras reģionam.
  Tas ir funkcionāli vienots ģeogrāfiskā, bioloģiskā, ekonomiskā un sociālā ziņā, īpaši ņemot vērā zvejniecības, akvakultūras un saistītas darbības, un nodrošina pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un ekonomisko resursu kritisko masu, lai būtu iespējams īstenot dzīvotspējīgu vietējās attīstības stratēģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Zivsaimniecības reģions, kam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir:

1.   Tiesības pretendēt uz atbalstu ir jūras zvejas reģionam, reģionam, kur notiek zveja iekšējos ūdeņos, vai akvakultūras reģionam.
  Tas ir funkcionāli vienots ģeogrāfiskā, bioloģiskā, ekonomiskā un sociālā ziņā, īpaši ņemot vērā zvejniecības, akvakultūras un saistītas darbības, un nodrošina pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un ekonomisko resursu kritisko masu, lai būtu iespējams īstenot dzīvotspējīgu vietējās attīstības stratēģiju.

Grozījums Nr. 416

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ierobežota lieluma un parasti mazāks par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas NUTS 3. līmeni, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

ierobežota lieluma un parasti mazāks par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas NUTS 3. līmeni, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi, un

svītrots

Grozījums Nr. 417

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un sociālā aspekta, īpaši ņemot vērā zvejniecības un akvakultūras jomu, un nodrošina pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un ekonomisko resursu kritisko masu, lai būtu iespējams īstenot dzīvotspējīgu vietējās attīstības stratēģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un sociālā aspekta, īpaši ņemot vērā zvejniecības un akvakultūras jomu, un nodrošina pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un ekonomisko resursu kritisko masu, lai būtu iespējams īstenot dzīvotspējīgu vietējās attīstības stratēģiju.

svītrots

Grozījums Nr. 418

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF vajadzībām integrēta vietējās attīstības stratēģija, kas minēta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā, balstās uz
  dažādu
  vietējās ekonomikas nozaru
  , jo īpaši zvejniecības un akvakultūras,
  dalībnieku un projektu mijiedarbību. | 1.   EJZF vajadzībām integrēta vietējās attīstības stratēģija, kas minēta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā, balstās uz
  zvejniecības un akvakultūras nozaru, kā arī citu
  vietējās ekonomikas nozaru dalībnieku un projektu mijiedarbību
  un apspriešanos
  .
  Šajā saistībā ir jāapspriežas ar konsultatīvajām padomēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF vajadzībām integrēta vietējās attīstības stratēģija, kas minēta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā, balstās uz
  dažādu
  vietējās ekonomikas nozaru
  , jo īpaši zvejniecības un akvakultūras,
  dalībnieku un projektu mijiedarbību.

1.   EJZF vajadzībām integrēta vietējās attīstības stratēģija, kas minēta [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā, balstās uz
  zvejniecības un akvakultūras nozaru, kā arī citu
  vietējās ekonomikas nozaru dalībnieku un projektu mijiedarbību
  un apspriešanos
  .
  Šajā saistībā ir jāapspriežas ar konsultatīvajām padomēm.

Grozījums Nr. 419

Regulas priekšlikums

61. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares optimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgā attīstībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares optimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgā attīstībā;

| (a) | nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares optimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares optimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu ilgtspējīgā attīstībā;

Grozījums Nr. 420

Regulas priekšlikums

61. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu un
  piekrastes
  attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu un
  piekrastes
  attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām.

| (b) | nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu
  , piekrastes
  un
  iekšējo ūdeņu
  attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām
  , un jo īpaši palīdz mazām un panīkušām zvejas ostām maksimāli palielināt ar jūru saistītās iespējas, attīstot dažādotu infrastruktūru
  . |
| --- | --- |

(b)

nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā izmantotu jūrlietu
  , piekrastes
  un
  iekšējo ūdeņu
  attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no tām
  , un jo īpaši palīdz mazām un panīkušām zvejas ostām maksimāli palielināt ar jūru saistītās iespējas, attīstot dažādotu infrastruktūru
  .

Grozījums Nr. 421

Regulas priekšlikums

61. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Stratēģijai jābūt saskanīgai ar reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas
  var sniegties no tādām, kas
  orientētas
  tieši
  uz zivsaimniecību,
  līdz plašākām stratēģijām
  , kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģija ir kas vairāk par vienkāršu darbību savirknējumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu. | 3.   Stratēģijai jābūt saskanīgai ar reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas
  galvenokārt ir
  orientētas uz zivsaimniecību
  vai akvakultūru
  ,
  lai gan tās var būt plašākas stratēģijas
  , kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģija ir kas vairāk par vienkāršu darbību savirknējumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Stratēģijai jābūt saskanīgai ar reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas
  var sniegties no tādām, kas
  orientētas
  tieši
  uz zivsaimniecību,
  līdz plašākām stratēģijām
  , kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģija ir kas vairāk par vienkāršu darbību savirknējumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu.

3.   Stratēģijai jābūt saskanīgai ar reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un EJZF izvirzītajām Savienības prioritātēm. Stratēģijas
  galvenokārt ir
  orientētas uz zivsaimniecību
  vai akvakultūru
  ,
  lai gan tās var būt plašākas stratēģijas
  , kas vērstas uz dažādošanu zivsaimniecības reģionos. Stratēģija ir kas vairāk par vienkāršu darbību savirknējumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu.

Grozījums Nr. 422

Regulas priekšlikums

61. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus par [Regulas
  (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētā
  rīcības
  plāna saturu
  . | 5.   
  Integrētā vietējās attīstības stratēģijā jāiekļauj Regulas
  (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētais
  rīcības
  plāns
  .
  Rīcības plānā cita starpā nosaka tos pasākumus, ar kuriem paredzēts īstenot minēto stratēģiju un attiecībā uz katru pasākumu – pasākuma mērķus, attiecināmos izdevumus, atbalsttiesīgos saņēmējus, saistīto publisko aizdevumu finansējumu, darbību atlases kritērijus un rezultātu rādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus par [Regulas
  (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētā
  rīcības
  plāna saturu
  .

5.   
  Integrētā vietējās attīstības stratēģijā jāiekļauj Regulas
  (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētais
  rīcības
  plāns
  .
  Rīcības plānā cita starpā nosaka tos pasākumus, ar kuriem paredzēts īstenot minēto stratēģiju un attiecībā uz katru pasākumu – pasākuma mērķus, attiecināmos izdevumus, atbalsttiesīgos saņēmējus, saistīto publisko aizdevumu finansējumu, darbību atlases kritērijus un rezultātu rādītājus.

Grozījums Nr. 423

Regulas priekšlikums

62. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošina zvejniecības
  un
  akvakultūras nozares
  plašu pārstāvību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

nodrošina zvejniecības
  un
  akvakultūras nozares
  plašu pārstāvību
  .

| (b) | nodrošina
  , ka vairākums pārstāvju ir no
  zvejniecības
  un/vai
  akvakultūras nozares. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina
  , ka vairākums pārstāvju ir no
  zvejniecības
  un/vai
  akvakultūras nozares.

Grozījums Nr. 424

Regulas priekšlikums

62. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi,
  saskaņā ar 3. punktā minētajiem kritērijiem izveido īpašu
  atlases
  struktūru
  , kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem. | 4.   Ja vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi,
  ZVRG
  atlases
  struktūrai
  , kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem
  , ir jāatbilst 3
  . 
  punktā minētajiem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Ja vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi,
  saskaņā ar 3. punktā minētajiem kritērijiem izveido īpašu
  atlases
  struktūru
  , kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem.

4.   Ja vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi,
  ZVRG
  atlases
  struktūrai
  , kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem
  , ir jāatbilst 3
  . 
  punktā minētajiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 425

Regulas priekšlikums

62. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Darbības programmā ir skaidri aprakstīti ZVRG un vadošās iestādes pienākumi attiecībā uz visiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar stratēģiju. | 7.   Darbības programmā ir skaidri aprakstīti ZVRG un vadošās iestādes
  un īstenošanas iestādes, ja tā nav vadošā iestāde,
  pienākumi attiecībā uz visiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar stratēģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Darbības programmā ir skaidri aprakstīti ZVRG un vadošās iestādes pienākumi attiecībā uz visiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar stratēģiju.

7.   Darbības programmā ir skaidri aprakstīti ZVRG un vadošās iestādes
  un īstenošanas iestādes, ja tā nav vadošā iestāde,
  pienākumi attiecībā uz visiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar stratēģiju.

Grozījums Nr. 426

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu, ir noteiktas [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. pantā. | 1.   Darbības
  un izmaksas
  , par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu, ir noteiktas [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu, ir noteiktas [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. pantā.

1.   Darbības
  un izmaksas
  , par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu, ir noteiktas [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. pantā.

Grozījums Nr. 427

Regulas priekšlikums

64. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Sagatavošanās atbalsts attiecas uz spēju veidošanu, mācībām un tīklu veidošanu ar mērķi sagatavot un īstenot vietējās attīstības stratēģiju. | 1.   Sagatavošanās atbalsts attiecas uz spēju veidošanu,
  apspriešanos,
  mācībām un tīklu veidošanu ar mērķi sagatavot un īstenot vietējās attīstības stratēģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Sagatavošanās atbalsts attiecas uz spēju veidošanu, mācībām un tīklu veidošanu ar mērķi sagatavot un īstenot vietējās attīstības stratēģiju.

1.   Sagatavošanās atbalsts attiecas uz spēju veidošanu,
  apspriešanos,
  mācībām un tīklu veidošanu ar mērķi sagatavot un īstenot vietējās attīstības stratēģiju.

Grozījums Nr. 428

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pievienotās vērtības veidošana,
  darbvietu
  radīšana un inovācijas veicināšana visos zvejas un
  akvakultūras
  produktu piegādes ķēdes posmos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

pievienotās vērtības veidošana,
  darbvietu
  radīšana un inovācijas veicināšana visos zvejas un
  akvakultūras
  produktu piegādes ķēdes posmos;

| (a) | pievienotās vērtības veidošana,
  darbavietu
  radīšana
  , jauniešu piesaistīšana
  un inovācijas veicināšana visos zvejas
  , akvakultūras
  un
  apstrādes nozares
  produktu piegādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

(a)

pievienotās vērtības veidošana,
  darbavietu
  radīšana
  , jauniešu piesaistīšana
  un inovācijas veicināšana visos zvejas
  , akvakultūras
  un
  apstrādes nozares
  produktu piegādes ķēdes posmos;

Grozījums Nr. 429

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dažādošanas un
  darbvietu
  radīšanas veicināšana zivsaimniecības reģionos,
  jo īpaši citās
  jūrlietu
  nozarēs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

dažādošanas un
  darbvietu
  radīšanas veicināšana zivsaimniecības reģionos,
  jo īpaši citās
  jūrlietu
  nozarēs
  ;

| (b) | dažādošanas un
  darbavietu
  radīšanas veicināšana zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionos,
  tostarp zvejniecību un akvakultūru papildinošo
  jūrlietu
  darbību dažādošana
  ; |
| --- | --- |

(b)

dažādošanas un
  darbavietu
  radīšanas veicināšana zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionos,
  tostarp zvejniecību un akvakultūru papildinošo
  jūrlietu
  darbību dažādošana
  ;

Grozījums Nr. 430

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | mācību veicināšana un darba apstākļu uzlabošana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

mācību veicināšana un darba apstākļu uzlabošana zivsaimniecības un akvakultūras reģionos;

Grozījums Nr. 431

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | zivsaimniecības reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, arī klimata pārmaiņu seku
  mazināšanas darbības
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

zivsaimniecības reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, arī klimata pārmaiņu seku
  mazināšanas darbības
  ;

| (c) | zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, arī
  darbības bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, piekrastes teritorijas pārvaldības uzlabošanai,
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšanai
  ; |
| --- | --- |

(c)

zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionu vides resursu vairošana un izmantošana, arī
  darbības bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, piekrastes teritorijas pārvaldības uzlabošanai,
  klimata pārmaiņu seku
  mazināšanai
  ;

Grozījums Nr. 432

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības reģionos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības reģionos;

| (d) | sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp
  zvejas un
  jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionos; |
| --- | --- |

(d)

sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp
  zvejas un
  jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības
  un akvakultūras
  reģionos;

Grozījums Nr. 433

Regulas priekšlikums

65. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Sniegtais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I un II nodaļā, ja ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja palīdzību piešķir darbībām, kas atbilst šiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I un II nodaļā. | 2.   Sniegtais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I, II
  un IV
   nodaļā, ja ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja palīdzību piešķir darbībām, kas atbilst šiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I, II
  un IV
   nodaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Sniegtais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I un II nodaļā, ja ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja palīdzību piešķir darbībām, kas atbilst šiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I un II nodaļā.

2.   Sniegtais atbalsts var ietvert pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I, II
  un IV
   nodaļā, ja ir skaidrs loģisks pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja palīdzību piešķir darbībām, kas atbilst šiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I, II
  un IV
   nodaļā.

Grozījums Nr. 434

Regulas priekšlikums

66. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   EJZF ietvaros
  par
  ZVRG
  partneriem var būt
  ne tikai
  citas
  ZVRG, bet arī vietēja mēroga publiskā un privātā sektora
  partnerība
  , kas īsteno vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās. | 2.   
  Šajā pantā
  EJZF ietvaros ZVRG
  var
  ne tikai
  veidot partnerības ar citām
  ZVRG, bet arī
  iesaistīties sadarbības projektos ar reģioniem, kuros nav ZVRG, par pamatu izmantojot
  vietēja mēroga publiskā un privātā sektora
  partnerību
  , kas īsteno vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   EJZF ietvaros
  par
  ZVRG
  partneriem var būt
  ne tikai
  citas
  ZVRG, bet arī vietēja mēroga publiskā un privātā sektora
  partnerība
  , kas īsteno vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās.

2.   
  Šajā pantā
  EJZF ietvaros ZVRG
  var
  ne tikai
  veidot partnerības ar citām
  ZVRG, bet arī
  iesaistīties sadarbības projektos ar reģioniem, kuros nav ZVRG, par pamatu izmantojot
  vietēja mēroga publiskā un privātā sektora
  partnerību
  , kas īsteno vietējās attīstības stratēģiju Savienībā vai ārpus tās.

Grozījums Nr. 435

Regulas priekšlikums

66. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalsts izveido nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu attiecībā uz sadarbības projektiem. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz
  transnacionālas
  sadarbības projektu atlasi, un attiecināmo izmaksu sarakstu. | 3.   Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalsts izveido nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu attiecībā uz sadarbības projektiem. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz
  starptautiskas
  sadarbības projektu atlasi, un attiecināmo izmaksu sarakstu.
  Konsultatīvās padomes to starptautiskā rakstura dēļ var būt saistītas ar nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalsts izveido nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu attiecībā uz sadarbības projektiem. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz
  transnacionālas
  sadarbības projektu atlasi, un attiecināmo izmaksu sarakstu.

3.   Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas sadarbības projektus, dalībvalsts izveido nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu attiecībā uz sadarbības projektiem. Vēlākais divus gadus pēc to darbības programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās administratīvās procedūras, kas attiecas uz
  starptautiskas
  sadarbības projektu atlasi, un attiecināmo izmaksu sarakstu.
  Konsultatīvās padomes to starptautiskā rakstura dēļ var būt saistītas ar nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu.

Grozījums Nr. 436

Regulas priekšlikums

66. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Sadarbības
  projektu apstiprināšana notiek
  ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc
  projekta iesniegšanas dienas. | 4.   
  Administratīvus lēmumus par
  sadarbības
  projektiem pieņem
  ne vēlāk kā četrus mēnešus
  no
  projekta iesniegšanas dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Sadarbības
  projektu apstiprināšana notiek
  ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc
  projekta iesniegšanas dienas.

4.   
  Administratīvus lēmumus par
  sadarbības
  projektiem pieņem
  ne vēlāk kā četrus mēnešus
  no
  projekta iesniegšanas dienas.

Grozījums Nr. 437

Regulas priekšlikums

68. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz
  sasniegt šīs sadaļas I nodaļas un II nodaļas konkrētos mērķus. | Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz: |
| | (a) | īstenot šīs sadaļas I nodaļas un II nodaļas konkrēto mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz
  sasniegt šīs sadaļas I nodaļas un II nodaļas konkrētos mērķus.

Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz:

(a)

īstenot šīs sadaļas I nodaļas un II nodaļas konkrēto mērķus;

| (b) | uzlabot zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādes un tirdzniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

(b)

uzlabot zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādes un tirdzniecības konkurētspēju;

| (c) | uzlabot pārtikas nekaitīgumu un produktu kvalitāti; |
| --- | --- |

(c)

uzlabot pārtikas nekaitīgumu un produktu kvalitāti;

| (d) | izstrādāt, ražot un laist tirgū jaunu produktus un izmantot jaunas tehnoloģijas un novatoriskas ražošanas metodes; |
| --- | --- |

(d)

izstrādāt, ražot un laist tirgū jaunu produktus un izmantot jaunas tehnoloģijas un novatoriskas ražošanas metodes;

| (e) | samazināt negatīvo ietekmi uz vidi un palielināt energoefektivitāti; |
| --- | --- |

(e)

samazināt negatīvo ietekmi uz vidi un palielināt energoefektivitāti;

| (f) | labāk izmantot maznozīmīgas sugas, blakusproduktus un atkritumus; |
| --- | --- |

(f)

labāk izmantot maznozīmīgas sugas, blakusproduktus un atkritumus;

| (g) | izstrādāt, ražot un laist tirgū jaunu produktus un izmantot jaunas tehnoloģijas un novatoriskas ražošanas metodes; |
| --- | --- |

(g)

izstrādāt, ražot un laist tirgū jaunu produktus un izmantot jaunas tehnoloģijas un novatoriskas ražošanas metodes;

| (h) | uzlabot darba apstākļus un darbinieku apmācību; |
| --- | --- |

(h)

uzlabot darba apstākļus un darbinieku apmācību;

| (i) | atvērt un attīstīt jaunus tirgus. |
| --- | --- |

(i)

atvērt un attīstīt jaunus tirgus.

Grozījums Nr. 438

Regulas priekšlikums

69. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF
  var atbalstīt
  [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu. | 1.   EJZF
  atbalsta
  [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF
  var atbalstīt
  [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu.

1.   EJZF
  atbalsta
  [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un īstenošanu.

Grozījums Nr. 439

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF var
  atbalstīt
  kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti
  Regulas
   (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II pielikumā, ja produktus uzglabā saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
  35. un 36. pantu: | 1.   EJZF var
  līdzfinansēt
  kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas
  un akvakultūras
  produktus, kas uzskaitīti
  Regulas
  (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II pielikumā, ja produktus uzglabā saskaņā ar
  šīs regulas
  35. un 36. pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF var
  atbalstīt
  kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti
  Regulas
   (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II pielikumā, ja produktus uzglabā saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
  35. un 36. pantu:

1.   EJZF var
  līdzfinansēt
  kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas
  un akvakultūras
  produktus, kas uzskaitīti
  Regulas
  (ES) Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II pielikumā, ja produktus uzglabā saskaņā ar
  šīs regulas
  35. un 36. pantu:

Grozījums Nr. 440

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu;

| (a) | uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai
  , sagatavošanai
  un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu; |
| --- | --- |

(a)

uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo produktu stabilizēšanai
  , sagatavošanai
  un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un finansiālo izmaksu summu;

Grozījums Nr. 441

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | finansiālā palīdzība gadā nepārsniedz
  turpmāk norādītās procentuālās daļas
  no ražotāju organizācijas biedru pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības
  2009.-2011. gada periodā. Ja ražotāju organizācijas biedri 2009.-2011. gadā nav pārdevuši produkciju, ņem vērā šo biedru pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

finansiālā palīdzība gadā nepārsniedz
  turpmāk norādītās procentuālās daļas
  no ražotāju organizācijas biedru pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības
  2009.-2011. gada periodā. Ja ražotāju organizācijas biedri 2009.-2011. gadā nav pārdevuši produkciju, ņem vērā šo biedru pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados:

| (c) | finansiālā palīdzība gadā nepārsniedz
  5 %
  no ražotāju organizācijas biedru pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības
  2009.-2011. gada periodā. Ja ražotāju organizācijas biedri 2009.-2011. gadā nav pārdevuši produkciju, ņem vērā šo biedru pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados. |
| --- | --- |

(c)

finansiālā palīdzība gadā nepārsniedz
  5 %
  no ražotāju organizācijas biedru pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības
  2009.-2011. gada periodā. Ja ražotāju organizācijas biedri 2009.-2011. gadā nav pārdevuši produkciju, ņem vērā šo biedru pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs ražošanas gados.

| — | 1 % 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

1 % 2014. gadā,

| — | 0,8  % 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

0,8  % 2015. gadā,

| — | 0,6  % 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

0,6  % 2016. gadā,

| — | 0,4  % 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

0,4  % 2017. gadā,

| — | 0,2  % 2018. gadā. |
| --- | --- |

—

0,2  % 2018. gadā.

Grozījums Nr. 442

Regulas priekšlikums

70. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Atbalstu, kas minēts 1. punktā, pakāpeniski izbeidz līdz 2019. gadam. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.
     
  Atbalstu, kas minēts 1. punktā, pakāpeniski izbeidz līdz 2019. gadam.

svītrots

Grozījums Nr. 443

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF var atbalstīt zvejas un
  akvakultūras
  produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir: | 1.   EJZF var atbalstīt zvejas
  , akvakultūras
  un
  iekšējos ūdeņos nozvejoto
  produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF var atbalstīt zvejas un
  akvakultūras
  produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir:

1.   EJZF var atbalstīt zvejas
  , akvakultūras
  un
  iekšējos ūdeņos nozvejoto
  produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir:

Grozījums Nr. 444

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū:

| (a) | meklēt jaunus tirgus un
  uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū
  zvejas produktus un akvakultūras sugas, tostarp
  : |
| --- | --- |

(a)

meklēt jaunus tirgus un
  uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū
  zvejas produktus un akvakultūras sugas, tostarp
  :

Grozījums Nr. 445

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | produktus, ko tirgo zvejnieku organizācijas, apvienības un izsoļu nami, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ia)

produktus, ko tirgo zvejnieku organizācijas, apvienības un izsoļu nami,

Grozījums Nr. 446

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | nevēlamas nozvejas, kas izkrautas saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punkta otro ievilkumu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

nevēlamas nozvejas, kas izkrautas saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punkta otro ievilkumu,

| (ii) | tādas
  nevēlamas nozvejas
  no komerciālajiem krājumiem
  ,
  kuras atbilst tehniskajiem pasākumiem un
  kas izkrautas saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punkta otro ievilkumu, |
| --- | --- |

(ii)

tādas
  nevēlamas nozvejas
  no komerciālajiem krājumiem
  ,
  kuras atbilst tehniskajiem pasākumiem un
  kas izkrautas saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantu un [Regulas (ES) Nr. [...] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punkta otro ievilkumu,

Grozījums Nr. 447

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iii)

produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu;

| (iii) | zvejas vai akvakultūras
  produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu
  , vai slēgtās akvakultūras sistēmās, |
| --- | --- |

(iii)

zvejas vai akvakultūras
  produktus, kas iegūti, izmantojot metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu
  , vai slēgtās akvakultūras sistēmās,

Grozījums Nr. 448

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiia) | vietējos un sezonas produktus, tostarp tos, kas minēti Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iiia)

vietējos un sezonas produktus, tostarp tos, kas minēti Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību;

Grozījums Nr. 449

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiib) | jaunus vai uzlabotus produktus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iiib)

jaunus vai uzlabotus produktus;

Grozījums Nr. 450

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | uzlabot kvalitāti, veicinot: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

uzlabot kvalitāti, veicinot:

| (b) | uzlabot kvalitāti
  un pievienoto vērtību
  , veicinot: |
| --- | --- |

(b)

uzlabot kvalitāti
  un pievienoto vērtību
  , veicinot:

Grozījums Nr. 451

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | sertificēšanu un veicināšanu
  , tostarp
  ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu un videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

sertificēšanu un veicināšanu
  , tostarp
  ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu un videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu,

| (ii) | kvalitātes
  sertificēšanu un
  īpaša marķējuma
  veicināšanu
  un izveidi saistībā ar
  ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu
  , mazapjoma
  un
  piekrastes zvejas produktu, vietējo un sezonas produktu un
  videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu, |
| --- | --- |

(ii)

kvalitātes
  sertificēšanu un
  īpaša marķējuma
  veicināšanu
  un izveidi saistībā ar
  ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu
  , mazapjoma
  un
  piekrastes zvejas produktu, vietējo un sezonas produktu un
  videi nekaitīgu apstrādes metožu sertificēšanu un veicināšanu,

Grozījums Nr. 452

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iia) | zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, tostarp Savienības ekomarķējuma izveidi zvejas un akvakultūras produktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iia)

zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, tostarp Savienības ekomarķējuma izveidi zvejas un akvakultūras produktiem;

Grozījums Nr. 453

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iib) | novatoriskus procesus un metodes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iib)

novatoriskus procesus un metodes;

Grozījums Nr. 454

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma piekrastes zvejnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iii)

zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma piekrastes zvejnieki.

| (iii) | zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma
  un
  piekrastes zvejnieki
  un zvejnieki, kuri zvejas produktu vākšanu veic stāvus; |
| --- | --- |

(iii)

zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko veic mazapjoma
  un
  piekrastes zvejnieki
  un zvejnieki, kuri zvejas produktu vākšanu veic stāvus;

Grozījums Nr. 455

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiia) | produktu noformējumu un iepakojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iiia)

produktu noformējumu un iepakojumu;

Grozījums Nr. 456

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiib) | Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 paredzēto produktu atbilstības un sertifikācijas prasību izpildi, ko veic ražotāji, apstrādātāji un sagatavotāji, uz kuriem attiecas produktu kontroles un sertifikācijas sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iiib)

Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 paredzēto produktu atbilstības un sertifikācijas prasību izpildi, ko veic ražotāji, apstrādātāji un sagatavotāji, uz kuriem attiecas produktu kontroles un sertifikācijas sistēmas.

Grozījums Nr. 457

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti;

| (c) | veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti
  , kā arī izpēti par Savienības tirdzniecisko atkarību
  ; |
| --- | --- |

(c)

veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt tirgus izpēti
  , kā arī izpēti par Savienības tirdzniecisko atkarību
  ;

Grozījums Nr. 458

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | izveidot ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Regulas [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II nodaļas III iedaļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

izveidot ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Regulas [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II nodaļas III iedaļu;

| (e) | izveidot
  un apvienot
  ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Regulas [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II nodaļas III iedaļu
  , lai palielinātu to nozīmi zvejniecības pārvaldības un tirdzniecības pasākumu jomā
  ; |
| --- | --- |

(e)

izveidot
  un apvienot
  ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Regulas [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II nodaļas III iedaļu
  , lai palielinātu to nozīmi zvejniecības pārvaldības un tirdzniecības pasākumu jomā
  ;

Grozījums Nr. 459

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | rīkot zvejas un akvakultūras produktu reģionālas, valsts vai
  transnacionālas
  reklāmas kampaņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

rīkot zvejas un akvakultūras produktu reģionālas, valsts vai
  transnacionālas
  reklāmas kampaņas.

| (f) | rīkot
  vides ziņā ilgtspējīgu
  zvejas un akvakultūras produktu reģionālas, valsts vai
  starptautiskas
  reklāmas kampaņas
  , tostarp izstādes un kampaņas plašsaziņas līdzekļos
  . |
| --- | --- |

(f)

rīkot
  vides ziņā ilgtspējīgu
  zvejas un akvakultūras produktu reģionālas, valsts vai
  starptautiskas
  reklāmas kampaņas
  , tostarp izstādes un kampaņas plašsaziņas līdzekļos
  .

Grozījums Nr. 460

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | kas paredzēti inovācijai, lai izstrādātu jaunus, kvalitatīvākus produktus ar lielāku pievienoto vērtību, jauniem vai uzlabotiem procesiem un jaunām vai uzlabotām pārvaldības un organizācijas sistēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-a)

kas paredzēti inovācijai, lai izstrādātu jaunus, kvalitatīvākus produktus ar lielāku pievienoto vērtību, jauniem vai uzlabotiem procesiem un jaunām vai uzlabotām pārvaldības un organizācijas sistēmām;

Grozījums Nr. 461

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – -b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-b) | kas palielina produktu pievienoto vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-b)

kas palielina produktu pievienoto vērtību;

Grozījums Nr. 462

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | kas uzlabo drošības, higiēnas, veselības aizsardzības un darba apstākļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

kas uzlabo drošības, higiēnas, veselības aizsardzības un darba apstākļus;

Grozījums Nr. 463

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kas paredzēti bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādei, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

kas paredzēti bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādei, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantā.

| (d) | kas paredzēti
  ilgtspējīgas akvakultūras produktu un
  bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādei, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantā. |
| --- | --- |

(d)

kas paredzēti
  ilgtspējīgas akvakultūras produktu un
  bioloģiskās akvakultūras produktu apstrādei, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un 7. pantā.

Grozījums Nr. 464

Regulas priekšlikums

72. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  EJZF var piešķirt atbalstu, kas paredzēts apstrādes nozari pārstāvošiem uzņēmumiem, apvienībām un tehnoloģiskajiem centriem, lai izstrādātu pētniecības un inovācijas pasākumus, kas saistīti ar tiem, kas minēti 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  EJZF var piešķirt atbalstu, kas paredzēts apstrādes nozari pārstāvošiem uzņēmumiem, apvienībām un tehnoloģiskajiem centriem, lai izstrādātu pētniecības un inovācijas pasākumus, kas saistīti ar tiem, kas minēti 1. punktā.

Grozījums Nr. 465

Regulas priekšlikums

73. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF
  var atbalstīt
  kompensācijas režīmu, kas izveidots ar Padomes
  Regulu
   (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko
  reģionu – Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas – zivsaimniecības produktu
  tirdzniecībā. | 1.   EJZF
  atbalsta
  kompensācijas režīmu, kas izveidots
  saskaņā
  ar Padomes
  Regulu
  (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās
  LESD 349. pantā minēto
  attālāko
  reģionu operatoriem dažu zvejas un akvakultūras produktu zvejā, audzēšanā, apstrādē un to
  tirdzniecībā.
  Šo shēmu piemēro visām papildu izmaksām, kas rodas operatoriem, veicot šajā punktā minētās darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF
  var atbalstīt
  kompensācijas režīmu, kas izveidots ar Padomes
  Regulu
   (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko
  reģionu – Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas – zivsaimniecības produktu
  tirdzniecībā.

1.   EJZF
  atbalsta
  kompensācijas režīmu, kas izveidots
  saskaņā
  ar Padomes
  Regulu
  (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās
  LESD 349. pantā minēto
  attālāko
  reģionu operatoriem dažu zvejas un akvakultūras produktu zvejā, audzēšanā, apstrādē un to
  tirdzniecībā.
  Šo shēmu piemēro visām papildu izmaksām, kas rodas operatoriem, veicot šajā punktā minētās darbības.

Grozījums Nr. 466

Regulas priekšlikums

73. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju. | 2.   Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda
  papildu izmaksas, kas rodas operatoriem, veicot 1. punktā minētās darbības. Tā sagatavo arī sarakstu, kurā norāda
  zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju.

2.   Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda
  papildu izmaksas, kas rodas operatoriem, veicot 1. punktā minētās darbības. Tā sagatavo arī sarakstu, kurā norāda
  zvejas un akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju.

Grozījums Nr. 467

Regulas priekšlikums

73. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem. | 3.   Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem
  un lai attiecīgo flotu zvejas kapacitāte būtu samērīga ar pieejamajām zvejas iespējām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem.

3.   Sagatavojot 2. punktā minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem
  un lai attiecīgo flotu zvejas kapacitāte būtu samērīga ar pieejamajām zvejas iespējām
  .

Grozījums Nr. 468

Regulas priekšlikums

73. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | kas rodas nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas zvejas rezultātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

kas rodas nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas zvejas rezultātā.

Grozījums Nr. 469

Regulas priekšlikums

73. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Kompensāciju var izmaksāt turpmāk minētajiem operatoriem, kuriem zvejas produktu tirdzniecībā rodas papildu izmaksas: |
| | (a) | jebkurām fiziskām vai juridiskām personām, kas izmanto ražošanas līdzekļus, lai iegūtu zvejas vai akvakultūras produktus ar mērķi tos laist tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Kompensāciju var izmaksāt turpmāk minētajiem operatoriem, kuriem zvejas produktu tirdzniecībā rodas papildu izmaksas:

(a)

jebkurām fiziskām vai juridiskām personām, kas izmanto ražošanas līdzekļus, lai iegūtu zvejas vai akvakultūras produktus ar mērķi tos laist tirgū;

| (b) | tādu kuģu īpašniekiem vai operatoriem, kas reģistrēti 1. punktā minēto reģionu ostās un kas darbojas šajos reģionos, vai šādu operatoru apvienībām; |
| --- | --- |

(b)

tādu kuģu īpašniekiem vai operatoriem, kas reģistrēti 1. punktā minēto reģionu ostās un kas darbojas šajos reģionos, vai šādu operatoru apvienībām;

| (c) | operatoriem apstrādes un tirdzniecības nozarē vai tādu operatoru apvienībām. |
| --- | --- |

(c)

operatoriem apstrādes un tirdzniecības nozarē vai tādu operatoru apvienībām.

Grozījums Nr. 470

Regulas priekšlikums

73.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 73.a pants |
| | Uzņēmēji |
| | 1.
     
  Kompensāciju maksā uzņēmējiem, kuri veic zvejas un akvakultūras darbības attiecīgajos reģionos. |
| | 2.
     
  Attiecīgās dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ekonomisko dzīvotspēju uzņēmējiem, kuri saņem kompensāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

73.a pants

Uzņēmēji

1.
     
  Kompensāciju maksā uzņēmējiem, kuri veic zvejas un akvakultūras darbības attiecīgajos reģionos.

2.
     
  Attiecīgās dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ekonomisko dzīvotspēju uzņēmējiem, kuri saņem kompensāciju.

Grozījums Nr. 471

Regulas priekšlikums

74. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu – papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu – papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, un

| (a) | attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu
  vai produktu kategoriju —
  papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, un |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu
  vai produktu kategoriju —
  papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, un

Grozījums Nr. 472

Regulas priekšlikums

74. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | jebkuru citu atbalstu, ko tā saņēmējs turpina gūt vai ir guvis savai darbībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

jebkuru citu atbalstu, ko tā saņēmējs turpina gūt vai ir guvis savai darbībai.

Grozījums Nr. 473

Regulas priekšlikums

75. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram attiecīgajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu, kurā ietverts 73. pantā minētais saraksts un daudzumi, 74. pantā minētais kompensācijas apjoms un 99. pantā noteiktās ziņas par kompetento iestādi. | 1.   Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram attiecīgajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu, kurā ietverts 73. pantā minētais saraksts un daudzumi
  , kā arī operatoru veids
  , 74. pantā minētais kompensācijas apjoms un 99. pantā noteiktās ziņas par kompetento iestādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram attiecīgajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu, kurā ietverts 73. pantā minētais saraksts un daudzumi, 74. pantā minētais kompensācijas apjoms un 99. pantā noteiktās ziņas par kompetento iestādi.

1.   Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai katram attiecīgajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu, kurā ietverts 73. pantā minētais saraksts un daudzumi
  , kā arī operatoru veids
  , 74. pantā minētais kompensācijas apjoms un 99. pantā noteiktās ziņas par kompetento iestādi.

Grozījums Nr. 474

Regulas priekšlikums

75. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis var grozīt 1. punktā minētā kompensācijas plāna saturu. Šādus grozījumus iesniedz Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis var grozīt 1. punktā minētā kompensācijas plāna saturu. Šādus grozījumus iesniedz Komisijai.

Grozījums Nr. 475

Regulas priekšlikums

75. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  lai noteiktu
  kompensācijas plāna
  saturu
  , ieskaitot kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. | 2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  kuros noteikts
  kompensācijas plāna
  saturs
  , ieskaitot kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  lai noteiktu
  kompensācijas plāna
  saturu
  , ieskaitot kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.

2.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 127. pantu pieņemt deleģētos aktus,
  kuros noteikts
  kompensācijas plāna
  saturs
  , ieskaitot kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.

Grozījums Nr. 476

Regulas priekšlikums

75.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 75.a pants |
| | Valsts atbalsts |
| | 1.
     
  Atkāpjoties no 8. panta, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu zvejas un akvakultūras produktu ražošanas, apstrādes un tirdzniecības nozarē, lai mazinātu tālāko reģionu īpašos ierobežojumus, ko rada to izolētība un īpaši tālā un nomaļā atrašanās vieta. |
| | 2.
     
  Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu 75. pantā minēto kompensācijas plānu īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis par piešķirto valsts atbalstu paziņo Komisijai, kuru Komisija var apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētajiem plāniem. Attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru tiek paziņots saskaņā ar šo punktu, uzskata, ka par to ir paziņots LESD 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

75.a pants

Valsts atbalsts

1.
     
  Atkāpjoties no 8. panta, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu zvejas un akvakultūras produktu ražošanas, apstrādes un tirdzniecības nozarē, lai mazinātu tālāko reģionu īpašos ierobežojumus, ko rada to izolētība un īpaši tālā un nomaļā atrašanās vieta.

2.
     
  Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu 75. pantā minēto kompensācijas plānu īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis par piešķirto valsts atbalstu paziņo Komisijai, kuru Komisija var apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētajiem plāniem. Attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru tiek paziņots saskaņā ar šo punktu, uzskata, ka par to ir paziņots LESD 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.

Grozījums Nr. 477

Regulas priekšlikums

78. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. | 1.   EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
  , kā arī to komponentu uzstādīšanu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību saskaņā ar Padomes Regulas
  (
  EK
  )
  Nr
  . 
  1224/2009 58. pantu. Šādai sistēmai būtu jānodrošina vairākas kontroles, pamatojoties uz flotu lielumu dažādās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

1.   EJZF var palīdzēt īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
  , kā arī to komponentu uzstādīšanu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību saskaņā ar Padomes Regulas
  (
  EK
  )
  Nr
  . 
  1224/2009 58. pantu. Šādai sistēmai būtu jānodrošina vairākas kontroles, pamatojoties uz flotu lielumu dažādās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 478

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tehnoloģijas, ieskaitot aparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), CCTV sistēmu un IT tīklu iegāde
  vai
  izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tehnoloģijas, ieskaitot aparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), CCTV sistēmu un IT tīklu iegāde
  vai
  izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;

| (a) | tehnoloģijas, ieskaitot aparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), CCTV sistēmu un IT tīklu iegāde
  , uzstādīšana un
  izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai
  , riska pārvaldībai, iesniegšanai
  un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām
  , ar nosacījumu, ka tiek ievērotas personas brīvības un nodrošināta personas datu aizsardzība
  ; |
| --- | --- |

(a)

tehnoloģijas, ieskaitot aparatūru un programmatūru, kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), CCTV sistēmu un IT tīklu iegāde
  , uzstādīšana un
  izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai, validēšanai, analizēšanai
  , riska pārvaldībai, iesniegšanai
  un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām
  , ar nosacījumu, ka tiek ievērotas personas brīvības un nodrošināta personas datu aizsardzība
  ;

Grozījums Nr. 479

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un ES iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un ES iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām;

| (b) | to komponentu
  , tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde,
  iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un ES iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām; |
| --- | --- |

(b)

to komponentu
  , tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde,
  iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt datus attiecīgajām dalībvalsts un ES iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām;

Grozījums Nr. 480

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā;

| (c) | to komponentu
  , tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde,
  iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā; |
| --- | --- |

(c)

to komponentu
  , tostarp datoru aparatūras un programmatūras, izstrāde,
  iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā;

Grozījums Nr. 481

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru modernizācija un iegāde, ja vismaz 60 % no ekspluatācijas laika tos izmanto zivsaimniecības kontrolei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru modernizācija un iegāde, ja vismaz 60 % no ekspluatācijas laika tos izmanto zivsaimniecības kontrolei;

| (e) | patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru modernizācija un iegāde, ja vismaz 60 % no
  aprīkojuma kopējā
  ekspluatācijas laika
  gadā
  tos izmanto zivsaimniecības kontrolei; |
| --- | --- |

(e)

patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru modernizācija un iegāde, ja vismaz 60 % no
  aprīkojuma kopējā
  ekspluatācijas laika
  gadā
  tos izmanto zivsaimniecības kontrolei;

Grozījums Nr. 482

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | ar zivsaimniecības kontroli saistītu izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(g)

ar zivsaimniecības kontroli saistītu izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide;

| (g) | ar zivsaimniecības kontroli saistītu
  novatorisku kontroles un uzraudzības sistēmu izstrāde un
  izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide; |
| --- | --- |

(g)

ar zivsaimniecības kontroli saistītu
  novatorisku kontroles un uzraudzības sistēmu izstrāde un
  izmēģinājuma projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa vietņu izveide;

Grozījums Nr. 483

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | programmas, kas paredz veikt pastiprinātu kontroli krājumiem, kuriem piemēro īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kas izstrādātas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu, tostarp jebkādas darbības izmaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ja)

programmas, kas paredz veikt pastiprinātu kontroli krājumiem, kuriem piemēro īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kas izstrādātas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu, tostarp jebkādas darbības izmaksas;

Grozījums Nr. 484

Regulas priekšlikums

78. pants – 2. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (jb) | programmas, kas saistītas ar rīcības plāna īstenošanu, kurš paredzēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 102. panta 4. punktu, tostarp jebkādas darbības izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(jb)

programmas, kas saistītas ar rīcības plāna īstenošanu, kurš paredzēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 102. panta 4. punktu, tostarp jebkādas darbības izmaksas.

Grozījums Nr. 485

Regulas priekšlikums

78. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 2. punkta h), i)
  un
  j) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskā sektora iestādes veiktām kontroles darbībām. | 3.   Šā panta 2. punkta h), i), j)
  , ja) un jb)
   apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskā sektora iestādes veiktām kontroles darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Šā panta 2. punkta h), i)
  un
  j) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskā sektora iestādes veiktām kontroles darbībām.

3.   Šā panta 2. punkta h), i), j)
  , ja) un jb)
   apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskā sektora iestādes veiktām kontroles darbībām.

Grozījums Nr. 486

Regulas priekšlikums

78.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.a pants |
| | Kopīga rīcība kontroles pastiprināšanai un standartizēšanai |
| | 1.
     
  Lai pastiprinātu un standartizētu kontroli, EJZF var palīdzēt īstenot transnacionālus projektus, kuru mērķis ir izstrādāt un pārbaudīt starpvalstu kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kas paredzētas Regulas(ES) .../... [par KPZ] 46. pantā un izklāstītas Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību KPZ. |
| | 2.
     
  Pretendēt tiesīgi darbības veidi jo īpaši ietver sevī: |
| | (a) | starptautiskas mācību programmas personālam, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

78.a pants

Kopīga rīcība kontroles pastiprināšanai un standartizēšanai

1.
     
  Lai pastiprinātu un standartizētu kontroli, EJZF var palīdzēt īstenot transnacionālus projektus, kuru mērķis ir izstrādāt un pārbaudīt starpvalstu kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kas paredzētas Regulas(ES) .../... [par KPZ] 46. pantā un izklāstītas Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību KPZ.

2.
     
  Pretendēt tiesīgi darbības veidi jo īpaši ietver sevī:

(a)

starptautiskas mācību programmas personālam, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību;

| (b) | iniciatīvas, ieskaitot seminārus un plašsaziņas līdzekļus, kuru mērķis ir standartizēt Savienības regulu interpretēšanu un saistīto kontroli. |
| --- | --- |

(b)

iniciatīvas, ieskaitot seminārus un plašsaziņas līdzekļus, kuru mērķis ir standartizēt Savienības regulu interpretēšanu un saistīto kontroli.

Grozījums Nr. 487

Regulas priekšlikums

79. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF atbalsta primāro bioloģisko, tehnisko, vides un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā minēto Savienības daudzgadu programmu. | 1.   EJZF atbalsta primāro bioloģisko, tehnisko, vides un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību
  , analīzi
  un izmantošanu
  , kas nepieciešama ilgtspējīgai un uz ekosistēmu balstītai zivsaimniecībai, kā arī akvakultūras pārvaldībai,
  saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā minēto Savienības daudzgadu programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF atbalsta primāro bioloģisko, tehnisko, vides un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā minēto Savienības daudzgadu programmu.

1.   EJZF atbalsta primāro bioloģisko, tehnisko, vides un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību
  , analīzi
  un izmantošanu
  , kas nepieciešama ilgtspējīgai un uz ekosistēmu balstītai zivsaimniecībai, kā arī akvakultūras pārvaldībai,
  saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 5. punktā minēto Savienības daudzgadu programmu.

Grozījums Nr. 488

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | datu pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

datu pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām;

| (a) | datu
  vākšana,
  pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

(a)

datu
  vākšana,
  pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes un KZP īstenošanas vajadzībām;

Grozījums Nr. 489

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | tādas tehnoloģijas, ieskaitot datoru aparatūru un programmatūru, iegāde un izstrāde, kas vajadzīga datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

tādas tehnoloģijas, ieskaitot datoru aparatūru un programmatūru, iegāde un izstrāde, kas vajadzīga datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai;

Grozījums Nr. 490

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | valsts daudzgadu paraugu ņemšanas programmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

valsts daudzgadu paraugu ņemšanas programmas;

| (b) | valsts
  , starptautiskās un vietējā līmeņa
  daudzgadu paraugu ņemšanas programmas; |
| --- | --- |

(b)

valsts
  , starptautiskās un vietējā līmeņa
  daudzgadu paraugu ņemšanas programmas;

Grozījums Nr. 491

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā;

| (c) | komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā
  , tostarp jūras organismu un putnu piezvejas uzraudzība
  ; |
| --- | --- |

(c)

komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība jūrā
  , tostarp jūras organismu un putnu piezvejas uzraudzība
  ;

Grozījums Nr. 492

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | gada darba programmu pārvaldība attiecībā uz tehnisko un zinātnisko pieredzi zivsaimniecībās, datu sakaru un datu kopu apstrādi un sagatavošanās darbu zinātniska ieteikuma sniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

gada darba programmu pārvaldība attiecībā uz tehnisko un zinātnisko pieredzi zivsaimniecībās, datu sakaru un datu kopu apstrādi un sagatavošanās darbu zinātniska ieteikuma sniegšanai;

Grozījums Nr. 493

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | zvejas ekspertu sanāksmju rīkošana un pārvaldība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(db)

zvejas ekspertu sanāksmju rīkošana un pārvaldība;

Grozījums Nr. 494

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | dalībvalstu pārstāvju dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 4. punktā, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās ES ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, vai sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kas ir atbildīgas par zinātnisko ieteikumu sniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

dalībvalstu pārstāvju dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 4. punktā, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās ES ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, vai sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kas ir atbildīgas par zinātnisko ieteikumu sniegšanu.

| (e) | dalībvalstu pārstāvju
  un to zinātnisko ekspertu, kā arī reģionālo iestāžu pārstāvju
  dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 4. punktā, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās ES ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, vai sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kas ir atbildīgas par zinātnisko
  , ekonomisko vai tehnisko
  ieteikumu sniegšanu; |
| --- | --- |

(e)

dalībvalstu pārstāvju
  un to zinātnisko ekspertu, kā arī reģionālo iestāžu pārstāvju
  dalība reģionālās koordinācijas sanāksmēs, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta 4. punktā, sanāksmēs, ko rīko reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās ES ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja, vai sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kas ir atbildīgas par zinātnisko
  , ekonomisko vai tehnisko
  ieteikumu sniegšanu;

Grozījums Nr. 495

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmu uzlabošana un eksperimentālo pētījumu īstenošana nolūkā uzlabot pašreizējās datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmu uzlabošana un eksperimentālo pētījumu īstenošana nolūkā uzlabot pašreizējās datu vākšanas un datu pārvaldības sistēmas;

Grozījums Nr. 496

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | darbības izmaksas, kas radušās, vācot un apstrādājot datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(eb)

darbības izmaksas, kas radušās, vācot un apstrādājot datus.

Grozījums Nr. 497

Regulas priekšlikums

79.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 79.a pants |
| | Sankcijas |
| | Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai piemērotu sankcijas dalībvalstij, iesaldējot un/vai samazinot finansējumu no EJZF, ja dalībvalsts: |
| | (a) | nepilda datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai neziņo par savu faktisko zvejas flotes jaudu vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

79.a pants

Sankcijas

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai piemērotu sankcijas dalībvalstij, iesaldējot un/vai samazinot finansējumu no EJZF, ja dalībvalsts:

(a)

nepilda datu vākšanas un nodošanas pienākumus vai neziņo par savu faktisko zvejas flotes jaudu vai

| (b) | nespēj pārvarēt problēmas ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju tās ūdeņos un/vai tās zvejas flotē. |
| --- | --- |

(b)

nespēj pārvarēt problēmas ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju tās ūdeņos un/vai tās zvejas flotē.

Grozījums Nr. 498

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz izstrādāt un īstenot Savienības integrēto jūrlietu politiku. Tas: | Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz
  piemērotāk
  izstrādāt un īstenot Savienības integrēto jūrlietu politiku. Tas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz izstrādāt un īstenot Savienības integrēto jūrlietu politiku. Tas:

Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz
  piemērotāk
  izstrādāt un īstenot Savienības integrēto jūrlietu politiku. Tas:

Grozījums Nr. 499

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – a punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un
  ES
  reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un
  ES
  reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību;

| (i) | veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un
  to
  reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību; |
| --- | --- |

(i)

veicinot darbības, kas rosina dalībvalstis un
  to
  reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu pārvaldību;

Grozījums Nr. 500

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – a punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, arī jūras baseina stratēģiju izstrādi, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ii)

veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, arī jūras baseina stratēģiju izstrādi,

| (ii) | veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, arī
  integrētu
  jūras baseina stratēģiju izstrādi
  un īstenošanu
  ,
  ņemot vērā nepieciešamību īstenot līdzsvarotu pieeju visos jūras baseinos, kā arī jūras baseinu un pakārtoto baseinu raksturīgās īpatnības un vajadzības gadījumā attiecīgās makroreģionālās stratēģijas, |
| --- | --- |

(ii)

veicinot dialogu un sadarbību ar un starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu jautājumiem, arī
  integrētu
  jūras baseina stratēģiju izstrādi
  un īstenošanu
  ,
  ņemot vērā nepieciešamību īstenot līdzsvarotu pieeju visos jūras baseinos, kā arī jūras baseinu un pakārtoto baseinu raksturīgās īpatnības un vajadzības gadījumā attiecīgās makroreģionālās stratēģijas,

Grozījums Nr. 501

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – a punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no publiskā sektora iestādēm, reģionālām un vietējām iestādēm, nozares, tūrisma jomas, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iii)

veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no publiskā sektora iestādēm, reģionālām un vietējām iestādēm, nozares, tūrisma jomas, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri,

| (iii) | veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no
  valsts
  publiskā sektora iestādēm, reģionālām un vietējām iestādēm, nozares, tūrisma jomas, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri,
  tostarp attiecībā uz jūras baseina stratēģijām, |
| --- | --- |

(iii)

veicinot starpnozaru sadarbības platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no
  valsts
  publiskā sektora iestādēm, reģionālām un vietējām iestādēm, nozares, tūrisma jomas, pētniecības aprindas, iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri,
  tostarp attiecībā uz jūras baseina stratēģijām,

Grozījums Nr. 502

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – a punkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iv) | veicinot labākās prakses piemēru apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm, neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp ES un attiecīgajām trešām valstīm, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iv)

veicinot labākās prakses piemēru apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm, neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp ES un attiecīgajām trešām valstīm,

| (iv) | veicinot labākās prakses piemēru apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm,
  ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un attiecīgās pašreizējās starptautiskās konvencijas, kuru pamatā ir UNCLOS,
  neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp ES un attiecīgajām trešām valstīm, |
| --- | --- |

(iv)

veicinot labākās prakses piemēru apmaiņu un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm,
  ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un attiecīgās pašreizējās starptautiskās konvencijas, kuru pamatā ir UNCLOS,
  neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp ES un attiecīgajām trešām valstīm,

Grozījums Nr. 503

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – b punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā:

| (b) | palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm
  , kā arī jūrlietu
  un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā: |
| --- | --- |

(b)

palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas nāk par labu dažādām jūrlietu nozarēm
  , kā arī jūrlietu
  un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā:

Grozījums Nr. 504

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – b punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | integrēta jūras uzraudzība ar mērķi uzlabot efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās un turpmākās sistēmas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(i)

integrēta jūras uzraudzība ar mērķi uzlabot efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās un turpmākās sistēmas,

| (i) | integrēta jūras uzraudzība ar mērķi uzlabot
  drošību,
  efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās un turpmākās sistēmas, |
| --- | --- |

(i)

integrēta jūras uzraudzība ar mērķi uzlabot
  drošību,
  efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās un turpmākās sistēmas,

Grozījums Nr. 505

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – b punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | tādas plašas un publiski pieejamas kvalitatīvas zināšanu bāzes par jūru pakāpeniska veidošana, kura atvieglotu šo datu un zināšanu kopīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu starp dažādām lietotāju grupām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(iii)

tādas plašas un publiski pieejamas kvalitatīvas zināšanu bāzes par jūru pakāpeniska veidošana, kura atvieglotu šo datu un zināšanu kopīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu starp dažādām lietotāju grupām;

| (iii) | tādas plašas un publiski pieejamas kvalitatīvas zināšanu bāzes par jūru pakāpeniska veidošana,
  lai samazinātu dublēšanos,
  atvieglotu šo datu un zināšanu kopīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu starp dažādām lietotāju grupām; |
| --- | --- |

(iii)

tādas plašas un publiski pieejamas kvalitatīvas zināšanu bāzes par jūru pakāpeniska veidošana,
  lai samazinātu dublēšanos,
  atvieglotu šo datu un zināšanu kopīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu starp dažādām lietotāju grupām;

Grozījums Nr. 506

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | dalībvalstu sadarbības uzlabošana, dažādiem krasta apsardzes dienestiem apmainoties ar informāciju un labāko praksi ar mērķi izveidot Eiropas krasta apsardzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

dalībvalstu sadarbības uzlabošana, dažādiem krasta apsardzes dienestiem apmainoties ar informāciju un labāko praksi ar mērķi izveidot Eiropas krasta apsardzi.

Grozījums Nr. 507

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās
  jūras
  nozarēs piekrastes reģionos, tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās
  jūras
  nozarēs piekrastes reģionos, tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības;

| (c) | atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās
  jūrlietu
  nozarēs
  , kā arī
  piekrastes
  , salu un tālākajos
  reģionos
  Savienībā
  , tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības; |
| --- | --- |

(c)

atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās
  jūrlietu
  nozarēs
  , kā arī
  piekrastes
  , salu un tālākajos
  reģionos
  Savienībā
  , tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts mēroga darbības;

Grozījums Nr. 508

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | veicina cilvēkkapitāla izaugsmi jūrlietu nozarē, jo īpaši veicinot sadarbību un apmaiņu apmācības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

veicina cilvēkkapitāla izaugsmi jūrlietu nozarē, jo īpaši veicinot sadarbību un apmaiņu apmācības jomā;

Grozījums Nr. 509

Regulas priekšlikums

81. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu
  un dod iespēju precīzāk noteikt to
  cilvēka darbību
  ilgtspējības robežas, kas tieši ietekmē
  jūras
  vidi, jo īpaši Jūras
  stratēģijas pamatdirektīvas satvarā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu
  un dod iespēju precīzāk noteikt to
  cilvēka darbību
  ilgtspējības robežas, kas tieši ietekmē
  jūras
  vidi, jo īpaši Jūras
  stratēģijas pamatdirektīvas satvarā.

| (d) | veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu
  , piemērojot uz ekosistēmu balstītu pieeju
  cilvēka darbību
  pārvaldībai, atbilstoši paustajam mērķim sasniegt un uzturēt labu vides stāvokli, kā noteikts
  Jūras stratēģijas pamatdirektīvas satvarā. |
| --- | --- |

(d)

veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju, aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu
  , piemērojot uz ekosistēmu balstītu pieeju
  cilvēka darbību
  pārvaldībai, atbilstoši paustajam mērķim sasniegt un uzturēt labu vides stāvokli, kā noteikts
  Jūras stratēģijas pamatdirektīvas satvarā.

Grozījums Nr. 510

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | projekti, tostarp izmēģinājuma projekti un sadarbības projekti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

projekti, tostarp izmēģinājuma projekti un sadarbības projekti;

| (b) | projekti,
  no plānošanas līdz īstenošanai,
  tostarp izmēģinājuma projekti un
  valsts un pārrobežu
  sadarbības projekti; |
| --- | --- |

(b)

projekti,
  no plānošanas līdz īstenošanai,
  tostarp izmēģinājuma projekti un
  valsts un pārrobežu
  sadarbības projekti;

Grozījums Nr. 511

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sabiedrības informēšana un apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, ieinteresēto personu platformas, arī korporatīvā komunikācija attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

sabiedrības informēšana un apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, ieinteresēto personu platformas, arī korporatīvā komunikācija attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem;

| (c) | sabiedrības informēšana un apmaiņa ar labākās prakses piemēriem,
  tostarp attiecībā uz efektīvām Eiropas pētījumu programmām,
  izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, ieinteresēto personu platformas, arī korporatīvā komunikācija attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem; |
| --- | --- |

(c)

sabiedrības informēšana un apmaiņa ar labākās prakses piemēriem,
  tostarp attiecībā uz efektīvām Eiropas pētījumu programmām,
  izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa vietņu izveidošana un uzturēšana, ieinteresēto personu platformas, arī korporatīvā komunikācija attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem;

Grozījums Nr. 512

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | konferences, semināri un darbsemināri; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

konferences, semināri un darbsemināri;

| (d) | konferences, semināri
  , forumi
  un darbsemināri; |
| --- | --- |

(d)

konferences, semināri
  , forumi
  un darbsemināri;

Grozījums Nr. 513

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un jūras baseina stratēģiju koordinācijas mehānismi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un jūras baseina stratēģiju koordinācijas mehānismi;

| (e) | apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un jūras baseina stratēģiju
  izstrādāšanas atbalsts
  ; |
| --- | --- |

(e)

apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, koordinācijas darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un jūras baseina stratēģiju
  izstrādāšanas atbalsts
  ;

Grozījums Nr. 514

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina
  ar zivsaimniecību saistītu
  datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina
  ar zivsaimniecību saistītu
  datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām.

| (f) | tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām. |
| --- | --- |

(f)

tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un uzturēšana, kas nodrošina datu apkopošanu, administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām.

Grozījums Nr. 515

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – fa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | mācību projekti tādu zināšanu, profesionālo kvalifikāciju un pasākumu attīstīšanai, kuru mērķis ir veicināt profesionālo attīstību jūrlietu nozarē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

mācību projekti tādu zināšanu, profesionālo kvalifikāciju un pasākumu attīstīšanai, kuru mērķis ir veicināt profesionālo attīstību jūrlietu nozarē;

Grozījums Nr. 516

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – fb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | piemēroti instrumenti integrētai piekrastes zonas pārvaldībai, jūras telpiskajai plānošanai un jūras baseina līmenī dalīto resursu pārvaldībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fb)

piemēroti instrumenti integrētai piekrastes zonas pārvaldībai, jūras telpiskajai plānošanai un jūras baseina līmenī dalīto resursu pārvaldībai;

Grozījums Nr. 517

Regulas priekšlikums

82. pants – 1. daļa – fc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fc) | tehniskā palīdzība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [ar ko paredz kopīgus noteikumus] 51. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fc)

tehniskā palīdzība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [ar ko paredz kopīgus noteikumus] 51. pantu.

Grozījums Nr. 518

Regulas priekšlikums

82. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 81. panta b) punktā minētās starpnozaru
  iniciatīvas
  , EJZF var atbalstīt: | 2.   Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 81. panta b) punktā minētās
  pārrobežu un
  starpnozaru
  darbības
  , EJZF var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 81. panta b) punktā minētās starpnozaru
  iniciatīvas
  , EJZF var atbalstīt:

2.   Lai sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 81. panta b) punktā minētās
  pārrobežu un
  starpnozaru
  darbības
  , EJZF var atbalstīt:

Grozījums Nr. 519

Regulas priekšlikums

82. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dalībvalstu darba koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

dalībvalstu darba koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā;

| (b) | dalībvalstu
  un attiecīgā gadījumā dalībvalstu un reģionu savstarpējas
  darba koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalstu
  un attiecīgā gadījumā dalībvalstu un reģionu savstarpējas
  darba koordinācijas un sadarbības pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā;

Grozījums Nr. 520

Regulas priekšlikums

82. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tehniskos līdzekļus, lai izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kura mērķis ir atvieglot jūras datu vākšanu, apkopošanu, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar tīklā iesaistīto dalībvalstu iestāžu sadarbības palīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

tehniskos līdzekļus, lai izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kura mērķis ir atvieglot jūras datu vākšanu, apkopošanu, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar tīklā iesaistīto dalībvalstu iestāžu sadarbības palīdzību.

| (c) | tehniskos līdzekļus, lai izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kura mērķis ir atvieglot jūras datu
  un zināšanu
  vākšanu,
  uzkrāšanu,
  apkopošanu, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar tīklā iesaistīto dalībvalstu iestāžu sadarbības palīdzību. |
| --- | --- |

(c)

tehniskos līdzekļus, lai izveidotu un ekspluatētu funkcionējošu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kura mērķis ir atvieglot jūras datu
  un zināšanu
  vākšanu,
  uzkrāšanu,
  apkopošanu, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu ar tīklā iesaistīto dalībvalstu iestāžu sadarbības palīdzību.

Grozījums Nr. 521

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot KZP un IJP, jo īpaši attiecībā uz: | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot KZP un IJP, jo īpaši attiecībā uz:

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 522

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zinātnisko ieteikumu saskaņā ar KZP; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

zinātnisko ieteikumu saskaņā ar KZP;

| (a) | zinātnisko ieteikumu
  vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu
  saskaņā ar KZP; |
| --- | --- |

(a)

zinātnisko ieteikumu
  vākšanu, pārvaldību un izplatīšanu
  saskaņā ar KZP;

Grozījums Nr. 523

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP;

| (b) | konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP
  , tostarp darba inspekcijām
  ; |
| --- | --- |

(b)

konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem saskaņā ar KZP
  , tostarp darba inspekcijām
  ;

Grozījums Nr. 524

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | sociālo dialogu un sociālo partneru iesaistīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

sociālo dialogu un sociālo partneru iesaistīšanu;

Grozījums Nr. 525

Regulas priekšlikums

84. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | tirgus izpēti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

tirgus izpēti;

| (e) | tirgus izpēti
  , tostarp elektronisko tirgu izveidi
  ; |
| --- | --- |

(e)

tirgus izpēti
  , tostarp elektronisko tirgu izveidi
  ;

Grozījums Nr. 526

Regulas priekšlikums

84.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 84.a pants |
| | Krājumu saglabāšanas pasākumi |
| | Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 17. un 21. pantā noteikto aizsardzības pasākumu efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt dalībvalstu īstenotās iniciatīvas par sadarbību un kopīgu pasākumu īstenošanu nolūkā sasniegt tos mērķus un uzdevumus, kas noteikti daudzgadu plānos, kuri izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 9., 10. un 11. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

84.a pants

Krājumu saglabāšanas pasākumi

Lai nodrošinātu Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 17. un 21. pantā noteikto aizsardzības pasākumu efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt dalībvalstu īstenotās iniciatīvas par sadarbību un kopīgu pasākumu īstenošanu nolūkā sasniegt tos mērķus un uzdevumus, kas noteikti daudzgadu plānos, kuri izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 9., 10. un 11. pantu;

Grozījums Nr. 527

Regulas priekšlikums

85. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP. | 1.   EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko
  un sociālekonomisko
  atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP.

1.   EJZF var atbalstīt zinātnisko rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši saistīti ar zinātnisko
  un sociālekonomisko
  atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt pareizus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP.

Grozījums Nr. 528

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības alternatīvas metodes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības alternatīvas metodes;

| (a) | pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības
  un akvakultūras
  pārvaldības alternatīvas metodes
  , tostarp konsultatīvajās padomēs
  ; |
| --- | --- |

(a)

pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības
  un akvakultūras
  pārvaldības alternatīvas metodes
  , tostarp konsultatīvajās padomēs
  ;

Grozījums Nr. 529

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | pētījumi, kas nepieciešami KZP īstenošanai un attīstībai bioloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā jutīgās teritorijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

pētījumi, kas nepieciešami KZP īstenošanai un attīstībai bioloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā jutīgās teritorijās;

Grozījums Nr. 530

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas organizācijas, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu,
  neatkarīgi
  eksperti un pētniecības iestādes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas organizācijas, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu,
  neatkarīgi
  eksperti un pētniecības iestādes;

| (b) | zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas organizācijas, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu, eksperti un pētniecības iestādes; |
| --- | --- |

(b)

zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un sniegšana, ko veic zinātniskas organizācijas, tostarp starptautiskas konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu, eksperti un pētniecības iestādes;

Grozījums Nr. 531

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ekspertu piedalīšanās sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem un ekspertu darba grupās, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības
  speciālistu
  ieguldījums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

ekspertu piedalīšanās sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem un ekspertu darba grupās, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības
  speciālistu
  ieguldījums;

| (c) | ekspertu piedalīšanās sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem un ekspertu darba grupās, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības
  un akvakultūras ekspertu
  ieguldījums; |
| --- | --- |

(c)

ekspertu piedalīšanās sanāksmēs par zinātniskiem un tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem un ekspertu darba grupās, kā arī starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt nepieciešams zivsaimniecības
  un akvakultūras ekspertu
  ieguldījums;

Grozījums Nr. 532

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | finansējums zinātnisko pētījumu programmām, kurus veic pētniecības kuģi teritorijās ārpus Savienības ūdeņiem, kur Savienība darbojas saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

finansējums zinātnisko pētījumu programmām, kurus veic pētniecības kuģi teritorijās ārpus Savienības ūdeņiem, kur Savienība darbojas saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem;

Grozījums Nr. 533

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī zinātnisko lietpratību zvejniecības pārvaldības atbalstam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī zinātnisko lietpratību zvejniecības pārvaldības atbalstam.

| (e) | dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot
  dažādās reģionālās ieinteresētās personas un ieskaitot
  reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī zinātnisko lietpratību zvejniecības pārvaldības atbalstam; |
| --- | --- |

(e)

dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā, ieskaitot
  dažādās reģionālās ieinteresētās personas un ieskaitot
  reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī zinātnisko lietpratību zvejniecības pārvaldības atbalstam;

Grozījums Nr. 534

Regulas priekšlikums

85. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | elektronisko tirgu izveide, lai labāk koordinētu informāciju starp tirgus dalībniekiem un apstrādes uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

elektronisko tirgu izveide, lai labāk koordinētu informāciju starp tirgus dalībniekiem un apstrādes uzņēmumiem.

Grozījums Nr. 535

Regulas priekšlikums

86. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru iegāde, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kas pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ja vismaz 60 % ekspluatācijas laika tos izmanto zivsaimniecības kontrolei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru iegāde, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kas pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ja vismaz 60 % ekspluatācijas laika tos izmanto zivsaimniecības kontrolei;

| (a) | patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru iegāde, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kas pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ja tos izmanto zivsaimniecības kontrolei
  vismaz 60 % no aprīkojuma kopējā ekspluatācijas laika, rēķinot attiecībā uz gadu
  ; |
| --- | --- |

(a)

patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru iegāde, ko kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kas pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala, ja tos izmanto zivsaimniecības kontrolei
  vismaz 60 % no aprīkojuma kopējā ekspluatācijas laika, rēķinot attiecībā uz gadu
  ;

Grozījums Nr. 536

Regulas priekšlikums

86. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi;

| (b) | izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi
  , kā arī procesi datu apmaiņai starp iestādēm un institūcijām, kuras ir kompetentas tādās jomās kā drošība, glābšana un kontrole Savienībā
  ; |
| --- | --- |

(b)

izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi
  , kā arī procesi datu apmaiņai starp iestādēm un institūcijām, kuras ir kompetentas tādās jomās kā drošība, glābšana un kontrole Savienībā
  ;

Grozījums Nr. 537

Regulas priekšlikums

88. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF
  var atbalstīt ar [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  52. pantu
  izveidotu konsultatīvo padomju
  darbības
  izmaksas. | 1.   EJZF
  atbalsta ar [Regulu
  par kopējo zivsaimniecības politiku] izveidotu konsultatīvo padomju
  darbībai un ekspertīzei nepieciešamās
  izmaksas
  , lai nodrošinātu, ka tās veic savus uzdevumus pilnībā un efektīvi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   EJZF
  var atbalstīt ar [Regulas
  par kopējo zivsaimniecības politiku]
  52. pantu
  izveidotu konsultatīvo padomju
  darbības
  izmaksas.

1.   EJZF
  atbalsta ar [Regulu
  par kopējo zivsaimniecības politiku] izveidotu konsultatīvo padomju
  darbībai un ekspertīzei nepieciešamās
  izmaksas
  , lai nodrošinātu, ka tās veic savus uzdevumus pilnībā un efektīvi
  .

Grozījums Nr. 538

Regulas priekšlikums

88. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  EJZF var atbalstīt konsultatīvo padomju darbības izmaksas, kas veicina zvejnieku organizācijuun citu ieinteresēto personu iesaistīšanos un piedalīšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  EJZF var atbalstīt konsultatīvo padomju darbības izmaksas, kas veicina zvejnieku organizācijuun citu ieinteresēto personu iesaistīšanos un piedalīšanos.

Grozījums Nr. 539

Regulas priekšlikums

88. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  EJZF atbalsta darbības, tehniskās un zinātniskās izmaksas, kas saistītas ar pētījumu veikšanu, lai īstenotu konsultatīvo padomju ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.b
     
  EJZF atbalsta darbības, tehniskās un zinātniskās izmaksas, kas saistītas ar pētījumu veikšanu, lai īstenotu konsultatīvo padomju ieteikumus.

Grozījums Nr. 540

Regulas priekšlikums

88.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 88.a pants |
| | Sociālais dialogs |
| | EJZF var atbalstīt to struktūru darbības izmaksas, kas veicina sociālo dialogu un sociālo partneru iesaistīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

88.a pants

Sociālais dialogs

EJZF var atbalstīt to struktūru darbības izmaksas, kas veicina sociālo dialogu un sociālo partneru iesaistīšanu.

Grozījums Nr. 541

Regulas priekšlikums

89. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 49. pantu. | EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 49. pantu
  , tostarp elektronisko tirgu izveidi, lai labāk koordinētu informāciju starp tirgus dalībniekiem un pārstrādes uzņēmumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 49. pantu.

EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 49. pantu
  , tostarp elektronisko tirgu izveidi, lai labāk koordinētu informāciju starp tirgus dalībniekiem un pārstrādes uzņēmumiem
  .

Grozījums Nr. 542

Regulas priekšlikums

91. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu īstenošanu un Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu īstenošanu un Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās;

| (b) | ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu
  sagatavošanu, uzraudzību un novērtēšanu
  un Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās;
  minētie pasākumi ir pētījumi, sanāksmes, ekspertu piedalīšanās, pagaidu personāla izmaksas, informācijas darbības un jebkādas citas administratīvas izmaksas vai izmaksas, kas izriet no Komisijas zinātniskas vai tehniskas palīdzības. |
| --- | --- |

(b)

ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu
  sagatavošanu, uzraudzību un novērtēšanu
  un Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās;
  minētie pasākumi ir pētījumi, sanāksmes, ekspertu piedalīšanās, pagaidu personāla izmaksas, informācijas darbības un jebkādas citas administratīvas izmaksas vai izmaksas, kas izriet no Komisijas zinātniskas vai tehniskas palīdzības.

Grozījums Nr. 543

Regulas priekšlikums

92. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nepārsniedzot robežlielumu
  5
   % apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts ierosmes var atbalstīt: | 1.   Nepārsniedzot robežlielumu
  6 %
  apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts ierosmes var atbalstīt: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Nepārsniedzot robežlielumu
  5
   % apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts ierosmes var atbalstīt:

1.   Nepārsniedzot robežlielumu
  6 %
  apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts ierosmes var atbalstīt:

Grozījums Nr. 544

Regulas priekšlikums

94. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 100 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

100 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam;

| (a) | 50 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam; |
| --- | --- |

(a)

50 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 70. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam;

Grozījums Nr. 545

Regulas priekšlikums

94. pants – 3. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | 100 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 69. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

100 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 69. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanai;

Grozījums Nr. 546

Regulas priekšlikums

94. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | 80 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 78. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā un f)–j) apakšpunktā minētajam atbalstam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

80 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 78. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā un f)–j) apakšpunktā minētajam atbalstam;

| (d) | 90 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 78. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā un f)–j) apakšpunktā minētajam atbalstam; |
| --- | --- |

(d)

90 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 78. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā un f)–j) apakšpunktā minētajam atbalstam;

Grozījums Nr. 547

Regulas priekšlikums

94. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | 65 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 79. pantā minētajam atbalstam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

65 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 79. pantā minētajam atbalstam.

| (e) | 80 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 79. pantā minētajam atbalstam. |
| --- | --- |

(e)

80 %
  no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem 79. pantā minētajam atbalstam.

Grozījums Nr. 548

Regulas priekšlikums

94. pants – 3. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | plus 10 procentpunkti, plus maksimālā EJZF ieguldījuma likme, ja EJZF finansē darbības nomaļus esošajās Grieķijas salās un visattālākajos reģionos, kuri ir neizdevīgā stāvoklī nošķirtības dēļ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

plus 10 procentpunkti, plus maksimālā EJZF ieguldījuma likme, ja EJZF finansē darbības nomaļus esošajās Grieķijas salās un visattālākajos reģionos, kuri ir neizdevīgā stāvoklī nošķirtības dēļ;

Grozījums Nr. 549

Regulas priekšlikums

95. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti
  50 %
  apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem. | 1.   Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti
  60 %
  apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti
  50 %
  apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

1.   Dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta maksimālo intensitāti
  60 %
  apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

Grozījums Nr. 550

Regulas priekšlikums

95. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | saņēmējs ir publisko tiesību subjekts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

saņēmējs ir publisko tiesību subjekts;

| (a) | saņēmējs ir publisko tiesību subjekts
  vai privāta struktūra, kas pilda sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pienākumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

saņēmējs ir publisko tiesību subjekts
  vai privāta struktūra, kas pilda sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pienākumus
  ;

Grozījums Nr. 551

Regulas priekšlikums

95. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | darbība ir saistīta ar 70. pantā minēto uzglabāšanas atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

darbība ir saistīta ar 70. pantā minēto uzglabāšanas atbalstu;

svītrots

Grozījums Nr. 552

Regulas priekšlikums

95. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti no
  50 %
  līdz 100 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas
  III nodaļu
  un tā atbilst
  vienam
  no šādiem kritērijiem: | 3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti no
  60 %
  līdz 100 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas
  I, II, III vai IV nodaļu
  un tā atbilst
  diviem vai vairākiem
  no šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti no
  50 %
  līdz 100 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas
  III nodaļu
  un tā atbilst
  vienam
  no šādiem kritērijiem:

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti no
  60 %
  līdz 100 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas
  I, II, III vai IV nodaļu
  un tā atbilst
  diviem vai vairākiem
  no šādiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 553

Regulas priekšlikums

98. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija īsteno pilnvaras, pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā risku, ka attiecīgo KZP noteikumu neievērošana rada būtiskus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, attiecīgo krājumu ilgtspējībai
  vai
  jūras vides saglabāšanai. | Komisija īsteno pilnvaras, pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā risku, ka attiecīgo KZP noteikumu neievērošana rada būtiskus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, attiecīgo krājumu ilgtspējībai, jūras vides saglabāšanai
  vai laba vides stāvokļa sasniegšanai un uzturēšanai līdz 2020
  . 
  gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija īsteno pilnvaras, pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā risku, ka attiecīgo KZP noteikumu neievērošana rada būtiskus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, attiecīgo krājumu ilgtspējībai
  vai
  jūras vides saglabāšanai.

Komisija īsteno pilnvaras, pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā risku, ka attiecīgo KZP noteikumu neievērošana rada būtiskus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, attiecīgo krājumu ilgtspējībai, jūras vides saglabāšanai
  vai laba vides stāvokļa sasniegšanai un uzturēšanai līdz 2020
  . 
  gadam.

Grozījums Nr. 576

Regulas priekšlikums

99. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti [[Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 114. pantā, vadošā iestāde | 1.   Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti [[Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 114. pantā, vadošā iestāde |
| (a) | divas reizes gadā Komisijai sniedz attiecīgos datus par finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par saņēmēju un darbību. Komisija ar īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, paredz noteikumus par šo datu iesniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
     Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti [[Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 114. pantā, vadošā iestāde

1.   Papildus vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti [[Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 114. pantā, vadošā iestāde

(a)

divas reizes gadā Komisijai sniedz attiecīgos datus par finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par saņēmēju un darbību. Komisija ar īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, paredz noteikumus par šo datu iesniegšanu.

| (a) | divas reizes gadā Komisijai sniedz attiecīgos datus par finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par saņēmēju un darbību. Komisija ar īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, paredz noteikumus par šo datu iesniegšanu. |
| --- | --- |

(a)

divas reizes gadā Komisijai sniedz attiecīgos datus par finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galveno informāciju par saņēmēju un darbību. Komisija ar īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 128. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, paredz noteikumus par šo datu iesniegšanu.

| (b) | nodrošina programmas publicitāti, potenciālos saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina programmas publicitāti, potenciālos saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam;

| (b) | nodrošina programmas publicitāti, potenciālos saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam
  , kā arī pienākumiem ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus
  ; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina programmas publicitāti, potenciālos saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem piekļuves iegūšanai programmas finansējumam
  , kā arī pienākumiem ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus
  ;

| (c) | nodrošina programmas publicitāti, informējot saņēmējus par Savienības ieguldījumu un
  plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā
  . |
| --- | --- |

(c)

nodrošina programmas publicitāti, informējot saņēmējus par Savienības ieguldījumu un
  plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā
  .

| (c) | nodrošina programmas publicitāti, informējot saņēmējus par Savienības ieguldījumu un
  pienākumiem ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina programmas publicitāti, informējot saņēmējus par Savienības ieguldījumu un
  pienākumiem ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus;

| (d) | nodrošina programmas publicitāti, informējot plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā, kā arī dalībvalstis, nodrošinot atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem; |
| --- | --- |

(d)

nodrošina programmas publicitāti, informējot plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā, kā arī dalībvalstis, nodrošinot atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem;

Grozījums Nr. 554

Regulas priekšlikums

100. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 135. pantam pirmām kārtām dalībvalstis ir atbildīgas arī par tādu gadījumu izmeklēšanu, kad konstatēta neatbilstība noteikumiem, kas piemērojami saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 135. pantam pirmām kārtām dalībvalstis ir atbildīgas arī par tādu gadījumu izmeklēšanu, kad konstatēta neatbilstība noteikumiem, kas piemērojami saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 555

Regulas priekšlikums

100. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2
  .   Gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro izdevumiem, kas tieši saistīti ar 98. panta neievērošanu, dalībvalstis lemj par korekcijas summu, ņemot vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas
  smagumu
  , ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja saimnieciskajā darbībā | 2
  .   Gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro izdevumiem, kas tieši saistīti ar 98. panta neievērošanu, dalībvalstis lemj par korekcijas summu, ņemot vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas
  apjomu (tostarp apmēru, ilgumu un atkārtoto raksturu),
  ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja saimnieciskajā darbībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2
  .   Gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro izdevumiem, kas tieši saistīti ar 98. panta neievērošanu, dalībvalstis lemj par korekcijas summu, ņemot vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas
  smagumu
  , ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja saimnieciskajā darbībā

2
  .   Gadījumos, kad finanšu korekcijas piemēro izdevumiem, kas tieši saistīti ar 98. panta neievērošanu, dalībvalstis lemj par korekcijas summu, ņemot vērā saņēmēja pieļautās KZP noteikumu neievērošanas
  apjomu (tostarp apmēru, ilgumu un atkārtoto raksturu),
  ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja saimnieciskajā darbībā.

Grozījums Nr. 577

Regulas priekšlikums

102. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 134. pantam Komisija ar īstenošanas aktu var pilnībā vai daļēji apturēt visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus, ja | 1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 134. pantam Komisija ar īstenošanas aktu var pilnībā vai daļēji apturēt visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus, ja: |
| | (a) | darbības programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtisks trūkums, kura novēršanai nav veikti korektīvi pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 134. pantam Komisija ar īstenošanas aktu var pilnībā vai daļēji apturēt visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus, ja

1.   Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 134. pantam Komisija ar īstenošanas aktu var pilnībā vai daļēji apturēt visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus, ja:

(a)

darbības programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtisks trūkums, kura novēršanai nav veikti korektīvi pasākumi;

| (b) | apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautie izdevumi ir saistīti ar smagu pārkāpumu vai citu noteikumu neievērošanas gadījumu, kas nav novērsts; |
| --- | --- |

(b)

apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautie izdevumi ir saistīti ar smagu pārkāpumu vai citu noteikumu neievērošanas gadījumu, kas nav novērsts;

| (c) | dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu situāciju, un tāpēc ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 118. pantu; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu situāciju, un tāpēc ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar 118. pantu;

| (d) | ir būtiski trūkumi saistībā ar uzraudzības sistēmas kvalitāti un ticamību; |
| --- | --- |

(d)

ir būtiski trūkumi saistībā ar uzraudzības sistēmas kvalitāti un ticamību;

Komisija ar īstenošanas aktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Šāda neatbilstība var ietekmēt izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.

| (e) | Komisija ar īstenošanas aktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Šāda neatbilstība var ietekmēt izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums; |
| --- | --- |

(e)

Komisija ar īstenošanas aktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Šāda neatbilstība var ietekmēt izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums;

| (f) | ir izpildīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 17. panta 5. punktā un 20. panta 3. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(f)

ir izpildīti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 17. panta 5. punktā un 20. panta 3. punktā minētie nosacījumi.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar
  128
  . panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, var noteikt sīki izstrādātus noteikumus par maksājumiem, kurus var apturēt.
  Šo maksājumu
  summas ir proporcionālas dalībvalsts
  pieļautās
  neatbilstības būtībai un nozīmīgumam.

2.   
  Komisija ar īstenošanas aktu var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumus pēc tam, kad tā ir devusi dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā iesniegt savus apsvērumus.
  Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar
  151
  . panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, var noteikt sīki izstrādātus noteikumus par maksājumu daļu, kuru var apturēt.
  Minētās
  summas ir proporcionālas dalībvalsts
  pieļautā trūkuma, pārkāpuma vai
  neatbilstības būtībai un nozīmīgumam.

2.a
     
  Komisija ar īstenošanas aktu nolemj izbeigt starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja attiecīgā dalībvalsts ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj atcelt apturēšanu. Ja dalībvalsts neveic šādus pasākumus, Komisija ar īstenošanas aktu var pieņemt lēmumu par finanšu korekciju piemērošanu, pilnībā vai daļēji atceļot Savienības ieguldījumu darbības programmā saskaņā ar 128. un 129. pantu.

Grozījums Nr. 578

Regulas priekšlikums

103.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 103.a pants |
| | Komisijas veiktas kontroles uz vietas |
| | 1.
     
  Neskarot kontroles, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem vai Līguma 287. pantu, un jebkuru pārbaudi, kas organizēta saskaņā ar Līguma 322. pantu, Komisija var organizēt kontroles uz vietas dalībvalstīs, ar mērķi pārbaudīt jo īpaši to: |
| | (a) | vai administratīvā prakse atbilst Savienības noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

103.a pants

Komisijas veiktas kontroles uz vietas

1.
     
  Neskarot kontroles, ko dalībvalstis veikušas saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem vai Līguma 287. pantu, un jebkuru pārbaudi, kas organizēta saskaņā ar Līguma 322. pantu, Komisija var organizēt kontroles uz vietas dalībvalstīs, ar mērķi pārbaudīt jo īpaši to:

(a)

vai administratīvā prakse atbilst Savienības noteikumiem;

| (b) | vai pastāv vajadzīgie apliecinošie dokumenti un vai tie atbilst EJZF finansētajām darbībām; |
| --- | --- |

(b)

vai pastāv vajadzīgie apliecinošie dokumenti un vai tie atbilst EJZF finansētajām darbībām;

| (c) | ar kādiem nosacījumiem ir veiktas un pārbaudītas EJZF finansētās darbības. |
| --- | --- |

(c)

ar kādiem nosacījumiem ir veiktas un pārbaudītas EJZF finansētās darbības.

2.
     
  Personām, ko Komisija deleģējusi veikt kontroles uz vietas, vai Komisijas pārstāvjiem, kas darbojas saskaņā ar viņiem piešķirtām pilnvarām, ir pieejami grāmatvedības un visi citi dokumenti, tostarp dokumenti un metadati, kas izstrādāti vai saņemti un ierakstīti elektroniskos datu nesējos un attiecas uz EJZF finansētiem izdevumiem.

4.
     
  Par kontroli uz vietas Komisija laikus informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kuras teritorijā kontrole notiks. Šādās kontrolēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts pārstāvji.

5.
     
  Pēc Komisijas pieprasījuma un ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu minētās dalībvalsts kompetentās iestādes veic papildu kontroles vai izmeklēšanas attiecībā uz darbībām, uz ko attiecas šī regula. Šajās kontrolēs var piedalīties Komisijas pārstāvji vai Komisijas deleģētās personas.

6.
     
  Lai uzlabotu kontroles, Komisija ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var lūgt minēto dalībvalstu iestāžu palīdzību konkrētu kontroļu vai izmeklēšanu veikšanā.

7.
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, var paredzēt noteikumus, kas saistīti ar procedūrām, kuras jāievēro, veicot 5. un 6. punktā minētās papildu kontroles.

Grozījums Nr. 579

Regulas priekšlikums

104. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju, kas vajadzīga raitai EJZF darbībai, un veic visus piemērotos pasākumus, lai atvieglotu kontroles, kuras Komisija uzskata par piemērotām saistībā ar Savienības finansējuma pārvaldību, ieskaitot kontroles uz vietas. |
| Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar kopējo zivsaimniecības politiku, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF. | 2.
     Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar kopējo zivsaimniecības politiku, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju par konstatētiem pārkāpumiem un iespējamas krāpšanas gadījumiem, un par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu šo pārkāpumu un krāpšanas rezultātā nepamatoti veiktos maksājumus atbilstīgi 116. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju, kas vajadzīga raitai EJZF darbībai, un veic visus piemērotos pasākumus, lai atvieglotu kontroles, kuras Komisija uzskata par piemērotām saistībā ar Savienības finansējuma pārvaldību, ieskaitot kontroles uz vietas.

Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar kopējo zivsaimniecības politiku, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF.

2.
     Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, kas saistīti ar kopējo zivsaimniecības politiku, ja šie akti rada finansiālu ietekmi uz EJZF.

3.
     
  Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju par konstatētiem pārkāpumiem un iespējamas krāpšanas gadījumiem, un par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu šo pārkāpumu un krāpšanas rezultātā nepamatoti veiktos maksājumus atbilstīgi 116. pantam.

Grozījums Nr. 580

Regulas priekšlikums

107. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Pirms Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu par finanšu korekciju, tā uzsāk procedūru, informējot attiecīgo dalībvalsti par saviem provizoriskajiem secinājumiem un pieprasot, lai dalībvalsts divu mēnešu laikā iesniedz savas piezīmes. |
| Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 137. panta 2. punktam
  ja Komisija ierosina finanšu korekciju,
  kas minēta 106. panta 2. punktā
  , dalībvalstij pēc attiecīgo dokumentu pārbaudes dod iespēju pierādīt, ka KZP noteikumu
  neievērošanas gadījuma un tā saistības ar izdevumiem
  faktiskais apmērs ir mazāks par Komisijas novērtēto. | 2.
     Ja Komisija ierosina finanšu korekciju,
  pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienoto likmi
  , dalībvalstij pēc attiecīgo dokumentu pārbaudes dod iespēju pierādīt, ka
  pārkāpuma vai cita noteikumu neievērošanas gadījuma, ieskaitot
  KZP noteikumu
  neievērošanu,
  faktiskais apmērs ir mazāks par Komisijas novērtēto.
  Vienojoties ar Komisiju, dalībvalsts var ierobežot šīs pārbaudes tvērumu, lai tas attiektos tikai uz attiecīgo dokumentu atbilstošu procentuālo daļu vai izlasi. Šai pārbaudei paredzētais laiks nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu mēnešu perioda, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. |
| | 3.
     
  Komisija ņem vērā jebkurus pierādījumus, ko dalībvalsts iesniegusi 1. un 2. punktā minētajā termiņā. |
| | 4.
     
  Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas provizoriskajiem secinājumiem, Komisija uzaicina dalībvalsti uz noklausīšanos, lai nodrošinātu to, ka Komisijas secinājumiem par finanšu korekcijas piemērošanu ir pieejama visa vajadzīgā informācija un apsvērumi. |
| | 5.
     
  Lai piemērotu finanšu korekcijas, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu sešu mēnešu laikā no noklausīšanās dienas vai pēc papildinformācijas saņemšanas, ja dalībvalsts pēc noklausīšanās piekrīt sniegt šādu papildinformāciju. Komisija ņem vērā visu procedūras gaitā iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja noklausīšanās nenotiek, sešu mēnešu termiņš sākas divus mēnešus pēc Komisijas sūtītās noklausīšanās ielūguma vēstules datuma. |
| | 6.
     
  Ja Komisija vai Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, ar izrietošo finanšu korekciju samazina darbības programmai piešķirto EJZF atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
     
  Pirms Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu par finanšu korekciju, tā uzsāk procedūru, informējot attiecīgo dalībvalsti par saviem provizoriskajiem secinājumiem un pieprasot, lai dalībvalsts divu mēnešu laikā iesniedz savas piezīmes.

Papildus [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 137. panta 2. punktam
  ja Komisija ierosina finanšu korekciju,
  kas minēta 106. panta 2. punktā
  , dalībvalstij pēc attiecīgo dokumentu pārbaudes dod iespēju pierādīt, ka KZP noteikumu
  neievērošanas gadījuma un tā saistības ar izdevumiem
  faktiskais apmērs ir mazāks par Komisijas novērtēto.

2.
     Ja Komisija ierosina finanšu korekciju,
  pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienoto likmi
  , dalībvalstij pēc attiecīgo dokumentu pārbaudes dod iespēju pierādīt, ka
  pārkāpuma vai cita noteikumu neievērošanas gadījuma, ieskaitot
  KZP noteikumu
  neievērošanu,
  faktiskais apmērs ir mazāks par Komisijas novērtēto.
  Vienojoties ar Komisiju, dalībvalsts var ierobežot šīs pārbaudes tvērumu, lai tas attiektos tikai uz attiecīgo dokumentu atbilstošu procentuālo daļu vai izlasi. Šai pārbaudei paredzētais laiks nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu mēnešu perioda, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

3.
     
  Komisija ņem vērā jebkurus pierādījumus, ko dalībvalsts iesniegusi 1. un 2. punktā minētajā termiņā.

4.
     
  Ja dalībvalsts nepiekrīt Komisijas provizoriskajiem secinājumiem, Komisija uzaicina dalībvalsti uz noklausīšanos, lai nodrošinātu to, ka Komisijas secinājumiem par finanšu korekcijas piemērošanu ir pieejama visa vajadzīgā informācija un apsvērumi.

5.
     
  Lai piemērotu finanšu korekcijas, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu sešu mēnešu laikā no noklausīšanās dienas vai pēc papildinformācijas saņemšanas, ja dalībvalsts pēc noklausīšanās piekrīt sniegt šādu papildinformāciju. Komisija ņem vērā visu procedūras gaitā iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja noklausīšanās nenotiek, sešu mēnešu termiņš sākas divus mēnešus pēc Komisijas sūtītās noklausīšanās ielūguma vēstules datuma.

6.
     
  Ja Komisija vai Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, ar izrietošo finanšu korekciju samazina darbības programmai piešķirto EJZF atbalstu.

Grozījums Nr. 557

Regulas priekšlikums

111. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, ieskaitot saņēmēja un projekta galvenās īpašības, reģistrē un glabā elektroniski. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, ieskaitot saņēmēja un projekta galvenās īpašības, reģistrē un glabā elektroniski.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 558

Regulas priekšlikums

113. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vadošā iestāde un uzraudzības komiteja veic katras darbības programmas uzraudzību, ņemot vērā finansiālos, iznākuma un mērķa rādītājus. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Vadošā iestāde un uzraudzības komiteja veic katras darbības programmas uzraudzību, ņemot vērā finansiālos, iznākuma un mērķa rādītājus.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 559

Regulas priekšlikums

114. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | četru mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas konsultē un sniedz atzinumu par finansējamo darbību atlases kritērijiem; atlases kritērijus pārskata saskaņā ar plānošanas vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

četru mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas lēmuma pieņemšanas konsultē un sniedz atzinumu par finansējamo darbību atlases kritērijiem; atlases kritērijus pārskata saskaņā ar plānošanas vajadzībām;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 581, 560 un 561

Regulas priekšlikums

120. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde saskaņā ar 99. panta 1. punkta b) apakšpunktu atbild par: | 1.   Vadošā iestāde saskaņā ar 99. panta 1. punkta b)—d)
   apakšpunktu atbild par: |
| (a) | tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī īstenoto darbības programmu un nodrošina tai piekļuvi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Vadošā iestāde saskaņā ar 99. panta 1. punkta b) apakšpunktu atbild par:

1.   Vadošā iestāde saskaņā ar 99. panta 1. punkta b)—d)
   apakšpunktu atbild par:

(a)

tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī īstenoto darbības programmu un nodrošina tai piekļuvi;

| (a) | tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī
  īstenotajām
  darbības
  programmām
  un nodrošina
  tām vieglu
  piekļuvi; |
| --- | --- |

(a)

tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī
  īstenotajām
  darbības
  programmām
  un nodrošina
  tām vieglu
  piekļuvi;

| (b) | to, lai potenciālie saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas nodrošinātajām finansējuma iespējām; |
| --- | --- |

(b)

to, lai potenciālie saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas nodrošinātajām finansējuma iespējām;

| (b) | to, lai potenciālie saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas nodrošinātajām finansējuma iespējām
  un par pienākumu ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus
  ; |
| --- | --- |

(b)

to, lai potenciālie saņēmēji tiktu informēti par darbības programmas nodrošinātajām finansējuma iespējām
  un par pienākumu ievērot kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus
  ;

| (c) | Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības līgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi. |
| --- | --- |

(c)

Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības līgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi.

| (c) | Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības līgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi; |
| --- | --- |

(c)

Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības līgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi;

| (d) | to, lai tiktu publiskots pārskats par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, iekļaujot tajā gadījumus, kad dalībvalstis vai saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, kā arī pasākumus situācijas uzlabošanai, piemēram, veiktās finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

(d)

to, lai tiktu publiskots pārskats par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību KZP noteikumiem, iekļaujot tajā gadījumus, kad dalībvalstis vai saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, kā arī pasākumus situācijas uzlabošanai, piemēram, veiktās finanšu korekcijas.

Grozījums Nr. 562

Regulas priekšlikums

120. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Attiecībā uz vides informācijas pieejamību piemēro Direktīvu 2003/4/EK, Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a
     
  Attiecībā uz vides informācijas pieejamību piemēro Direktīvu 2003/4/EK, Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 563

Regulas priekšlikums

I pielikums – tabula – 1. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Saistīts ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par | 25 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Saistīts ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par

25

Eiropas Parlamenta grozījums

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Saistīts ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par | 30 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Saistīts ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par

30

Grozījums Nr. 564

Regulas priekšlikums

I pielikums – tabula – 5. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Īsteno ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju
  apvienības
  , var palielināt par | 20 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Īsteno ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju
  apvienības
  , var palielināt par

20

Eiropas Parlamenta grozījums

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Īsteno ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju
  apvienību
  ,
  zvejnieku profesionālās organizācijas, ko atzīst dalībvalsts, vai starpnozaru organizācijas,
  var palielināt par | 30 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Īsteno ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju
  apvienību
  ,
  zvejnieku profesionālās organizācijas, ko atzīst dalībvalsts, vai starpnozaru organizācijas,
  var palielināt par

30

Grozījums Nr. 565

Regulas priekšlikums

I pielikums –tabula – 5.a rinda (jauna)

Eiropas Parlamenta grozījums

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Atbilstība visām ilgtspējas prasībām, ko dalībvalstis var piemērot, varētu izraisīt pieaugumu šādā apmērā | 10 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Atbilstība visām ilgtspējas prasībām, ko dalībvalstis var piemērot, varētu izraisīt pieaugumu šādā apmērā

10

Grozījums Nr. 566

Regulas priekšlikums

I pielikums – tabula – 8. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Īsteno uzņēmumi, kas neatbilst MVU definīcijai, samazina par | 20 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Īsteno uzņēmumi, kas neatbilst MVU definīcijai, samazina par

20

Eiropas Parlamenta grozījums

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Īsteno uzņēmumi, kas neatbilst MVU definīcijai, samazina par | 15 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Īsteno uzņēmumi, kas neatbilst MVU definīcijai, samazina par

15

Grozījums Nr. 567

Regulas priekšlikums

I pielikums – tabula – 8.a rinda (jauna)

Eiropas Parlamenta grozījums

| Darbību veidi | Procentu punkti |
| --- | --- |
| Ja tie izpilda ilgtspējas kritēriju kopumu, ko var īstenot dalībvalstis, tie var saņemt papildus | 10 |

Darbību veidi

Procentu punkti

Ja tie izpilda ilgtspējas kritēriju kopumu, ko var īstenot dalībvalstis, tie var saņemt papildus

10

Grozījums Nr. 568

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. tabula – 7.a rinda (jauna)

Eiropas Parlamenta grozījums

| 7.a | Tiesību akti, kas attiecas uz darba apstākļiem |
| --- | --- |

7.a

Uzņēmēji ievēro Savienības tiesību aktus attiecībā uz darba apstākļiem.

Efektīvi piemēro un īsteno spēkā esošos Savienības tiesību aktus, kas attiecas uz darba apstākļiem, tostarp:

| — | tiesību aktus, kas attiecas uz zvejnieku darba laiku un atpūtu; |
| --- | --- |

—

tiesību aktus, kas attiecas uz zvejnieku darba laiku un atpūtu;

| — | tiesību aktus veselības aizsardzības un drošības jomā; |
| --- | --- |

—

tiesību aktus veselības aizsardzības un drošības jomā;

| — | tiesību aktus, kas attiecas uz zvejnieku sākotnējo kvalifikāciju un tālākizglītību. |
| --- | --- |

—

tiesību aktus, kas attiecas uz zvejnieku sākotnējo kvalifikāciju un tālākizglītību.

Grozījums Nr. 569

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. tabula – 3. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

| EJZF prioritāte
  Sekmēt KZP īstenošanu
  6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti | Ir pierādītas administratīvās spējas ievērot [Regulas par KZP] 37. panta prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem | Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un piemērot datu vākšanas daudzgadu programmu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai
  Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot datu vākšanas gada darba plānu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai
  Atvēlēti pietiekami cilvēkresursi, lai slēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus ar citām dalībvalstīm, ja datu vākšanas pienākumu izpildei vajadzīgais darbs tiek dalīts |
| --- | --- | --- |

EJZF prioritāte

Sekmēt KZP īstenošanu

6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti

Ir pierādītas administratīvās spējas ievērot [Regulas par KZP] 37. panta prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un piemērot datu vākšanas daudzgadu programmu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot datu vākšanas gada darba plānu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai

Atvēlēti pietiekami cilvēkresursi, lai slēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus ar citām dalībvalstīm, ja datu vākšanas pienākumu izpildei vajadzīgais darbs tiek dalīts

Grozījums

| EJZF prioritāte:
  Sekmēt KZP īstenošanu
  6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti | Ir pierādītas administratīvās spējas ievērot [Regulas par KZP] 37. panta prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem


  Zvejas kapacitātes un zvejas iespēju savstarpēja līdzsvara novērtējums:




  Flotes pārvaldības pasākumu efektīvas īstenošanas nolūkos ir veikta specifiska zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara analīze | Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un piemērot datu vākšanas daudzgadu programmu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai
  Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot datu vākšanas gada darba plānu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai
  Atvēlēti pietiekami cilvēkresursi, lai slēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus ar citām dalībvalstīm, ja datu vākšanas pienākumu izpildei vajadzīgais darbs tiek dalīts


  Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un veikt flotes jaudas novērtējumu




  Atbilstoša ziņošana par centieniem rast līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 34. un 37. pantā |
| --- | --- | --- |

EJZF prioritāte:

Sekmēt KZP īstenošanu

6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti

Ir pierādītas administratīvās spējas ievērot [Regulas par KZP] 37. panta prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem

Zvejas kapacitātes un zvejas iespēju savstarpēja līdzsvara novērtējums:

Flotes pārvaldības pasākumu efektīvas īstenošanas nolūkos ir veikta specifiska zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara analīze

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un piemērot datu vākšanas daudzgadu programmu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot datu vākšanas gada darba plānu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai

Atvēlēti pietiekami cilvēkresursi, lai slēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus ar citām dalībvalstīm, ja datu vākšanas pienākumu izpildei vajadzīgais darbs tiek dalīts

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un veikt flotes jaudas novērtējumu

Atbilstoša ziņošana par centieniem rast līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... [par KPZ] 34. un 37. pantā

Grozījums Nr. 570

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. tabula – 4.a rinda (jauna)

Eiropas Parlamenta grozījums

| EJZF izvirzītā ES prioritāte/VSS tematiskais mērķis | Ex ante nosacījumi | Izpildes kritēriji |
| --- | --- | --- |
| EJZF prioritāte




  Sekmēt KZP īstenošanu




  6.
   
  tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti | Ikgadējs zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējums: ir veikta īpaša zvejas kapacitātes un zvejas iespēju savstarpēja līdzsvara analīze flotes pārvaldības pasākumu efektīvas īstenošanas nolūkā, kas attiecas uz flotes jaudas samazināšanu un tiešajiem ieguldījumiem kuģiem. | Konkrētās darbības ietver: |
| — | Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un veikt flotes jaudas novērtējumu |

EJZF izvirzītā ES prioritāte/VSS tematiskais mērķis

Ex ante nosacījumi

Izpildes kritēriji

EJZF prioritāte

Sekmēt KZP īstenošanu

6.
   
  tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti

Ikgadējs zvejas jaudas un zvejas iespēju līdzsvara novērtējums: ir veikta īpaša zvejas kapacitātes un zvejas iespēju savstarpēja līdzsvara analīze flotes pārvaldības pasākumu efektīvas īstenošanas nolūkā, kas attiecas uz flotes jaudas samazināšanu un tiešajiem ieguldījumiem kuģiem.

Konkrētās darbības ietver:

—

Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un veikt flotes jaudas novērtējumu

| — | Atbilstošu ziņošanu par centieniem rast līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts [ierosinātās pamatregulas] 34. un 37. pantā |
| --- | --- |

—

Atbilstošu ziņošanu par centieniem rast līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts [ierosinātās pamatregulas] 34. un 37. pantā

Grozījums Nr. 614

Regulas priekšlikums

IV. pielikums – 1. punkts – 1. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | saņēmēja nosaukums
  (tikai juridiskas personas; fiziskas personas nenorāda)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

saņēmēja nosaukums
  (tikai juridiskas personas; fiziskas personas nenorāda)
  ;

| — | saņēmēja nosaukums; |
| --- | --- |

—

saņēmēja nosaukums;

Grozījums Nr. 582

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. un 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | INFORMĀCIJAS UN PUBLICITĀTES PASĀKUMI SABIEDRĪBAI |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

INFORMĀCIJAS UN PUBLICITĀTES PASĀKUMI SABIEDRĪBAI

| 2. | INFORMĀCIJAS UN PUBLICITĀTES PASĀKUMI SABIEDRĪBAI |
| --- | --- |

2.

INFORMĀCIJAS UN PUBLICITĀTES PASĀKUMI SABIEDRĪBAI

| 2.1. | Dalībvalstu pienākumi |
| --- | --- |

2.1.

Dalībvalstu pienākumi

| 2.1. | Dalībvalstu pienākumi |
| --- | --- |

2.1.

Dalībvalstu pienākumi

| 1. | Dalībvalsts nodrošina to, lai informācijas un publicitātes pasākumi tiktu pēc iespējas plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, izmantojot dažādus saziņas veidus un metodes atbilstošajā līmenī. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts nodrošina to, lai informācijas un publicitātes pasākumi tiktu pēc iespējas plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, izmantojot dažādus saziņas veidus un metodes atbilstošajā līmenī.

| 1. | Dalībvalsts nodrošina to, lai informācijas un publicitātes pasākumi tiktu pēc iespējas plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, izmantojot dažādus saziņas veidus un metodes atbilstošajā līmenī. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts nodrošina to, lai informācijas un publicitātes pasākumi tiktu pēc iespējas plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, izmantojot dažādus saziņas veidus un metodes atbilstošajā līmenī.

| 2. | Dalībvalsts ir atbildīga par vismaz šādu informācijas un publicitātes pasākumu organizēšanu: |
| --- | --- |

2.

Dalībvalsts ir atbildīga par vismaz šādu informācijas un publicitātes pasākumu organizēšanu:

| 2. | Dalībvalsts ir atbildīga par vismaz šādu informācijas un publicitātes pasākumu organizēšanu: |
| --- | --- |

2.

Dalībvalsts ir atbildīga par vismaz šādu informācijas un publicitātes pasākumu organizēšanu:

| | (a) | plašs informācijas pasākums, kurā reklamē darbības programmas sākšanu; |
| --- | --- | --- |

(a)

plašs informācijas pasākums, kurā reklamē darbības programmas sākšanu;

| | (a) | plašs informācijas pasākums, kurā reklamē darbības programmas sākšanu; |
| --- | --- | --- |

(a)

plašs informācijas pasākums, kurā reklamē darbības programmas sākšanu;

| | (b) | vismaz divas reizes plānošanas periodā – plašs informācijas pasākums, kurā popularizē finansējuma iespējas un īstenotās stratēģijas un dara zināmus darbības programmas sasniegumus; |
| --- | --- | --- |

(b)

vismaz divas reizes plānošanas periodā – plašs informācijas pasākums, kurā popularizē finansējuma iespējas un īstenotās stratēģijas un dara zināmus darbības programmas sasniegumus;

| | (b) | vismaz divas reizes plānošanas periodā – plašs informācijas pasākums, kurā popularizē finansējuma iespējas un īstenotās stratēģijas un dara zināmus darbības programmas sasniegumus; |
| --- | --- | --- |

(b)

vismaz divas reizes plānošanas periodā – plašs informācijas pasākums, kurā popularizē finansējuma iespējas un īstenotās stratēģijas un dara zināmus darbības programmas sasniegumus;

| | (c) | Eiropas Savienības karoga izkāršana pie katras vadošās iestādes ēkas fasādes vai telpās sabiedrībai redzamā vietā; |
| --- | --- | --- |

(c)

Eiropas Savienības karoga izkāršana pie katras vadošās iestādes ēkas fasādes vai telpās sabiedrībai redzamā vietā;

| | (c) | Eiropas Savienības karoga izkāršana pie katras vadošās iestādes ēkas fasādes vai telpās sabiedrībai redzamā vietā; |
| --- | --- | --- |

(c)

Eiropas Savienības karoga izkāršana pie katras vadošās iestādes ēkas fasādes vai telpās sabiedrībai redzamā vietā;

| | (d) | darbību saraksta elektroniska publicēšana saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

(d)

darbību saraksta elektroniska publicēšana saskaņā ar 1. punktu;

| | (d) | darbību saraksta elektroniska publicēšana saskaņā ar 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

(d)

darbību saraksta elektroniska publicēšana saskaņā ar 1. punktu;

| | (e) | darbību piemēru izklāsts pa darbības programmām vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; piemēriem jābūt izklāstītiem plaši lietotā Eiropas Savienības valodā, kas nav attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda vai valodas; |
| --- | --- | --- |

(e)

darbību piemēru izklāsts pa darbības programmām vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; piemēriem jābūt izklāstītiem plaši lietotā Eiropas Savienības valodā, kas nav attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda vai valodas;

| | (e) | darbību piemēru izklāsts pa darbības programmām vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; piemēriem jābūt izklāstītiem plaši lietotā Eiropas Savienības valodā, kas nav attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda vai valodas; |
| --- | --- | --- |

(e)

darbību piemēru izklāsts pa darbības programmām vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; piemēriem jābūt izklāstītiem plaši lietotā Eiropas Savienības valodā, kas nav attiecīgās dalībvalsts oficiālā valoda vai valodas;

| | (f) | vienotās tīmekļa vietnes īpaša iedaļa, kas atvēlēta īsam kopsavilkumam par inovācijas un ekoinovācijas darbībām; |
| --- | --- | --- |

(f)

vienotās tīmekļa vietnes īpaša iedaļa, kas atvēlēta īsam kopsavilkumam par inovācijas un ekoinovācijas darbībām;

| | (f) | vienotās tīmekļa vietnes īpaša iedaļa, kas atvēlēta īsam kopsavilkumam par inovācijas un ekoinovācijas darbībām; |
| --- | --- | --- |

(f)

vienotās tīmekļa vietnes īpaša iedaļa, kas atvēlēta īsam kopsavilkumam par inovācijas un ekoinovācijas darbībām;

| | (g) | ar darbības programmu saistītās informācijas atjaunināšana, atjauninot arī informāciju par tās galvenajiem sasniegumiem, vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu. |
| --- | --- | --- |

(g)

ar darbības programmu saistītās informācijas atjaunināšana, atjauninot arī informāciju par tās galvenajiem sasniegumiem, vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu.

| | (g) | ar darbības programmu saistītās informācijas atjaunināšana, atjauninot arī informāciju par tās galvenajiem sasniegumiem, vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; |
| --- | --- | --- |

(g)

ar darbības programmu saistītās informācijas atjaunināšana, atjauninot arī informāciju par tās galvenajiem sasniegumiem, vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu;

| | (ga) | sākot no 2016. gada, katru gadu līdz 31. janvārim tiek publicēts pārskats par gadījumiem, kad dalībvalstis un saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, pārskatā iekļaujot arī pasākumus situācijas uzlabošanai, tostarp dalībvalstu vai Komisijas veiktās finanšu korekcijas. |
| --- | --- | --- |

(ga)

sākot no 2016. gada, katru gadu līdz 31. janvārim tiek publicēts pārskats par gadījumiem, kad dalībvalstis un saņēmēji nav nodrošinājuši atbilstību, pārskatā iekļaujot arī pasākumus situācijas uzlabošanai, tostarp dalībvalstu vai Komisijas veiktās finanšu korekcijas.

| 3. | Vadošā iestāde informācijas un publicitātes pasākumos saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi iesaista šādas struktūras: |
| --- | --- |

3.

Vadošā iestāde informācijas un publicitātes pasākumos saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi iesaista šādas struktūras:

| 3. | Vadošā iestāde informācijas un publicitātes pasākumos saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi iesaista šādas struktūras: |
| --- | --- |

3.

Vadošā iestāde informācijas un publicitātes pasākumos saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi iesaista šādas struktūras:

| | h
  ) | partnerus, kas minēti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā; |
| --- | --- | --- |

h
  )

partnerus, kas minēti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā;

| | a
  ) | partnerus, kas minēti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā; |
| --- | --- | --- |

a
  )

partnerus, kas minēti [Regulas (ES) Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā;

| | i
  ) | Eiropas informācijas centrus, kā arī Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

i
  )

Eiropas informācijas centrus, kā arī Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs;

| | b
  ) | Eiropas informācijas centrus, kā arī Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

b
  )

Eiropas informācijas centrus, kā arī Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs;

| | j
  ) | izglītības un pētniecības institūtus. |
| --- | --- | --- |

j
  )

izglītības un pētniecības institūtus.

| | c
  ) | izglītības un pētniecības institūtus. |
| --- | --- | --- |

c
  )

izglītības un pētniecības institūtus.

Šīs struktūras plaši izplata 120. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā aprakstīto informāciju.

Šīs struktūras plaši izplata 120. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā aprakstīto informāciju.

| 3. | POTENCIĀLO UN FAKTISKO SAŅĒMĒJU INFORMĒŠANAS PASĀKUMI |
| --- | --- |

3.

POTENCIĀLO UN FAKTISKO SAŅĒMĒJU INFORMĒŠANAS PASĀKUMI

| 3. | POTENCIĀLO UN FAKTISKO SAŅĒMĒJU INFORMĒŠANAS PASĀKUMI |
| --- | --- |

3.

POTENCIĀLO UN FAKTISKO SAŅĒMĒJU INFORMĒŠANAS PASĀKUMI

| 3.1. | Potenciālo saņēmēju informēšanas pasākumi |
| --- | --- |

3.1.

Potenciālo saņēmēju informēšanas pasākumi

| 3.1. | Potenciālo saņēmēju informēšanas pasākumi |
| --- | --- |

3.1.

Potenciālo saņēmēju informēšanas pasākumi

| 1. | Vadošā iestāde nodrošina to, lai darbības programmas mērķi un finansējuma iespējas, ko piedāvā EJZF, tiktu plaši darīti zināmi potenciālajiem saņēmējiem un visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.

Vadošā iestāde nodrošina to, lai darbības programmas mērķi un finansējuma iespējas, ko piedāvā EJZF, tiktu plaši darīti zināmi potenciālajiem saņēmējiem un visām ieinteresētajām personām.

| 1. | Vadošā iestāde nodrošina to, lai darbības programmas mērķi un finansējuma iespējas, ko piedāvā EJZF, tiktu plaši darīti zināmi potenciālajiem saņēmējiem un visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.

Vadošā iestāde nodrošina to, lai darbības programmas mērķi un finansējuma iespējas, ko piedāvā EJZF, tiktu plaši darīti zināmi potenciālajiem saņēmējiem un visām ieinteresētajām personām.

| 2. | Vadošā iestāde nodrošina to, lai potenciālie saņēmēji būtu informēti vismaz par: |
| --- | --- |

2.

Vadošā iestāde nodrošina to, lai potenciālie saņēmēji būtu informēti vismaz par:

| 2. | Vadošā iestāde nodrošina to, lai potenciālie saņēmēji būtu informēti vismaz par: |
| --- | --- |

2.

Vadošā iestāde nodrošina to, lai potenciālie saņēmēji būtu informēti vismaz par:

| | (a) | izdevumu atbilstības nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu saskaņā ar darbības programmu; |
| --- | --- | --- |

(a)

izdevumu atbilstības nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu saskaņā ar darbības programmu;

| | (a) | izdevumu atbilstības nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu saskaņā ar darbības programmu; |
| --- | --- | --- |

(a)

izdevumu atbilstības nosacījumiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt atbalstu saskaņā ar darbības programmu;

| | (b) | aprakstu par pieteikumu pieņemamības nosacījumiem, finansējuma saņemšanas pieteikumu pārbaudes procedūrām un attiecīgajiem termiņiem; |
| --- | --- | --- |

(b)

aprakstu par pieteikumu pieņemamības nosacījumiem, finansējuma saņemšanas pieteikumu pārbaudes procedūrām un attiecīgajiem termiņiem;

| | (b) | aprakstu par pieteikumu pieņemamības nosacījumiem, finansējuma saņemšanas pieteikumu pārbaudes procedūrām un attiecīgajiem termiņiem; |
| --- | --- | --- |

(b)

aprakstu par pieteikumu pieņemamības nosacījumiem, finansējuma saņemšanas pieteikumu pārbaudes procedūrām un attiecīgajiem termiņiem;

| | (ba) | iespējamās finanšu sekas, ja nav nodrošināta atbilstība kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

(ba)

iespējamās finanšu sekas, ja nav nodrošināta atbilstība kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem;

| | (c) | atbalstāmo darbību atlases kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

(c)

atbalstāmo darbību atlases kritērijiem;

| | (c) | atbalstāmo darbību atlases kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

(c)

atbalstāmo darbību atlases kritērijiem;

| | (d) | kontaktpersonām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kuras var sniegt informāciju par darbības programmām; |
| --- | --- | --- |

(d)

kontaktpersonām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kuras var sniegt informāciju par darbības programmām;

| | (d) | kontaktpersonām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kuras var sniegt informāciju par darbības programmām; |
| --- | --- | --- |

(d)

kontaktpersonām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kuras var sniegt informāciju par darbības programmām;

| | (e) | to, ka pieteikumos ir jāsniedz priekšlikumi par saziņas pasākumiem, kas ir samērīgi ar darbības apjomu un ir paredzēti, lai informētu sabiedrību par darbības mērķiem un ES atbalstu darbībai. |
| --- | --- | --- |

(e)

to, ka pieteikumos ir jāsniedz priekšlikumi par saziņas pasākumiem, kas ir samērīgi ar darbības apjomu un ir paredzēti, lai informētu sabiedrību par darbības mērķiem un ES atbalstu darbībai.

| | (e) | to, ka pieteikumos ir jāsniedz priekšlikumi par saziņas pasākumiem, kas ir samērīgi ar darbības apjomu un ir paredzēti, lai informētu sabiedrību par darbības mērķiem un ES atbalstu darbībai. |
| --- | --- | --- |

(e)

to, ka pieteikumos ir jāsniedz priekšlikumi par saziņas pasākumiem, kas ir samērīgi ar darbības apjomu un ir paredzēti, lai informētu sabiedrību par darbības mērķiem un ES atbalstu darbībai.

| 3.2. | Saņēmēju informēšanas pasākumi |
| --- | --- |

3.2.

Saņēmēju informēšanas pasākumi

| 3.2. | Saņēmēju informēšanas pasākumi |
| --- | --- |

3.2.

Saņēmēju informēšanas pasākumi

Vadošā iestāde informē saņēmējus par to, ka finansējuma pieņemšana nozīmē piekrišanu to iekļaušanai darbību sarakstā, ko publicē saskaņā ar 120. panta 2. punktu.

Vadošā iestāde informē saņēmējus par to, ka finansējuma pieņemšana nozīmē piekrišanu to iekļaušanai darbību sarakstā, ko publicē saskaņā ar 120. panta 2. punktu.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0282/2013).

(2)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0266.

(1)  

  OV L 321, 5.12.2011., 1. lpp.

(2)  
  Padomes 2007. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (OV L 168, 28.6.2007., 1. lpp.).

(*)  
  Ttrīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(3)  

  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

(4)  

  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(5)  

  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/693 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/693

---

P7_TA(2013)0442

Narkotisko vielu prekursori ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0548), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0548),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0319/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 16. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0153/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0153/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 76, 14.3.2013., 54. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0261

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1258/2013.)

---

Ceturtdiena, 2013. gada 24. oktobris

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/694 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/694

---

P7_TA(2013)0450

Budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekts

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD))

(2016/C 208/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (3),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, ko Komisija iesniedza 2013. gada 10. jūlijā (COM(2013)0518) un grozīja 2013. gada 18. septembrī ar grozījumu vēstuli (COM(2013)0655), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, ko Komisija iesniedza 2013. gada 10. jūlijā (COM(2013)0518) un grozīja 2013. gada 18. septembrī ar grozījumu vēstuli (COM(2013)0655),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 21. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (14870/2013 – C7-0378/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 21. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (14870/2013 – C7-0378/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0347/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0347/2013),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekts, ko Komisija grozīja 2013. gada 18. septembrī ar grozījumu vēstuli, attiecas uz tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu un cukura nozares nodevu) kā arī PVN un NKI bāzu prognožu pārskatīšanu, attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju iekļaušanu budžetā un prognožu pārskatīšanu attiecībā uz citiem ieņēmumiem, kas rodas no sodanaudām, un tā rezultātā mainās dalībvalstu pašu resursu iemaksu apmērs Savienības budžetā un sadalījums dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekts, ko Komisija grozīja 2013. gada 18. septembrī ar grozījumu vēstuli, attiecas uz tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu un cukura nozares nodevu) kā arī PVN un NKI bāzu prognožu pārskatīšanu, attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju iekļaušanu budžetā un prognožu pārskatīšanu attiecībā uz citiem ieņēmumiem, kas rodas no sodanaudām, un tā rezultātā mainās dalībvalstu pašu resursu iemaksu apmērs Savienības budžetā un sadalījums dalībvalstu starpā;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekts attiecas arī uz tādas budžeta struktūras izveidi, kas vajadzīga, lai varētu izveidot Finanšu regulas 187. pantā paredzētos Savienības ieguldījumu fondus; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekts attiecas arī uz tādas budžeta struktūras izveidi, kas vajadzīga, lai varētu izveidot Finanšu regulas 187. pantā paredzētos Savienības ieguldījumu fondus;

| C. | tā kā ar grozījumu vēstuli grozītais Komisijas priekšlikums ar Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu netiek mainīts; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar grozījumu vēstuli grozītais Komisijas priekšlikums ar Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu netiek mainīts;

| D. | tā kā šis budžeta grozījuma projekts ir ārkārtīgi svarīgs, lai izvairītos no līdzekļu trūkuma, kas varētu izraisīt izpildes deficītu 2013. gadā, ņemot vērā tikai maksājumu apropriāciju līmeni, kas atļauts 2013. gada budžetā, kā arī budžeta grozījumos Nr. 1 līdz 5, |
| --- | --- |

D.

tā kā šis budžeta grozījuma projekts ir ārkārtīgi svarīgs, lai izvairītos no līdzekļu trūkuma, kas varētu izraisīt izpildes deficītu 2013. gadā, ņemot vērā tikai maksājumu apropriāciju līmeni, kas atļauts 2013. gada budžetā, kā arī budžeta grozījumos Nr. 1 līdz 5,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, kuru Komisija iesniedza 2013. gada 10. jūlijā un grozīja ar 2013. gada 18. septembra grozījumu vēstuli un ar kuru paredzēta tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu un cukura nozares nodevu) prognožu pārskatīšana, pamatojoties uz Komisijas visprecīzākajām aplēsēm un atsevišķiem citiem notikumiem, kā arī prognožu turpmāka pārskatīšana attiecībā uz citiem ieņēmumiem, kas rodas no dažādām sodanaudām, kuras ir kļuvušas galīgas un kuras tādēļ var iekļaut budžetā; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu, kuru Komisija iesniedza 2013. gada 10. jūlijā un grozīja ar 2013. gada 18. septembra grozījumu vēstuli un ar kuru paredzēta tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu un cukura nozares nodevu) prognožu pārskatīšana, pamatojoties uz Komisijas visprecīzākajām aplēsēm un atsevišķiem citiem notikumiem, kā arī prognožu turpmāka pārskatīšana attiecībā uz citiem ieņēmumiem, kas rodas no dažādām sodanaudām, kuras ir kļuvušas galīgas un kuras tādēļ var iekļaut budžetā;

| 2. | norāda, ka prognozēto tradicionālo pašu resursu samazinājumu par aptuveni EUR 3 955 miljoniem un PVN pašu resursu samazinājumu par EUR 384 miljoniem kompensē ar iepriekšminētajām sodanaudām kopsummā par EUR 1 229 miljoniem; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka prognozēto tradicionālo pašu resursu samazinājumu par aptuveni EUR 3 955 miljoniem un PVN pašu resursu samazinājumu par EUR 384 miljoniem kompensē ar iepriekšminētajām sodanaudām kopsummā par EUR 1 229 miljoniem;

| 3. | norāda, ka tas automātiski nozīmē dalībvalstu papildu iemaksu, kas pamatojas uz NKI, palielinājumu par EUR 3 110 miljoniem, proti, dalībvalstu iemaksu (ieskaitot PVN) neto palielinājumu par EUR 2 736 miljoniem; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka tas automātiski nozīmē dalībvalstu papildu iemaksu, kas pamatojas uz NKI, palielinājumu par EUR 3 110 miljoniem, proti, dalībvalstu iemaksu (ieskaitot PVN) neto palielinājumu par EUR 2 736 miljoniem;

| 4. | apzinās, ka tas radīs ievērojamu slogu dalībvalstu budžetiem, bet uzsver, ka ar šo tehnisko ieņēmumu pielāgojumu nedrīkstētu apdraudēt to pamatoto maksājumu vajadzību pilnīgu segšanu, kuras Komisija jau norādījusi budžeta grozījumu Nr. 8 un 9/2013 projektos; atgādina Padomei par tās nostāju, kuras pamatā bija nepietiekamu summu mākslīga iekļaušana budžetā iepriekšējos gados, un šajā sakarā uzsver, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam gada budžetu kopsumma ir par EUR 60 miljardiem mazāka nekā apstiprinātais DFS maksimālais maksājumu apjoms laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un ka papildu EUR 12 miljardu kopējais pārpalikums laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstīm de facto ir atgriezts, par šo summu samazinot to kopējās NKI iemaksas; |
| --- | --- |

4.

apzinās, ka tas radīs ievērojamu slogu dalībvalstu budžetiem, bet uzsver, ka ar šo tehnisko ieņēmumu pielāgojumu nedrīkstētu apdraudēt to pamatoto maksājumu vajadzību pilnīgu segšanu, kuras Komisija jau norādījusi budžeta grozījumu Nr. 8 un 9/2013 projektos; atgādina Padomei par tās nostāju, kuras pamatā bija nepietiekamu summu mākslīga iekļaušana budžetā iepriekšējos gados, un šajā sakarā uzsver, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam gada budžetu kopsumma ir par EUR 60 miljardiem mazāka nekā apstiprinātais DFS maksimālais maksājumu apjoms laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un ka papildu EUR 12 miljardu kopējais pārpalikums laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstīm de facto ir atgriezts, par šo summu samazinot to kopējās NKI iemaksas;

| 5. | pieprasa, lai Komisija Eiropas Parlamentam sniedz visu tās rīcībā esošo informāciju par to, kad un kā šīs lielākās dalībvalstu iemaksas tiks pārskaitītas no dalībvalstu valsts kasēm uz Savienības budžetu; pieprasa, lai Komisija Eiropas Parlamentam sniedz informāciju par šo lielāko NKI iemaksu neto ietekmi – ja tāda ir – uz dalībvalstu budžeta bilanci 2013. vai 2014. gadā; |
| --- | --- |

5.

pieprasa, lai Komisija Eiropas Parlamentam sniedz visu tās rīcībā esošo informāciju par to, kad un kā šīs lielākās dalībvalstu iemaksas tiks pārskaitītas no dalībvalstu valsts kasēm uz Savienības budžetu; pieprasa, lai Komisija Eiropas Parlamentam sniedz informāciju par šo lielāko NKI iemaksu neto ietekmi – ja tāda ir – uz dalībvalstu budžeta bilanci 2013. vai 2014. gadā;

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu; |
| --- | --- |

6.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projektu;

| 7. | uzsver, ka ar budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekta pieņemšanu netiek atrisināts jautājums par 2013. gada budžetā atļauto maksājumu apropriāciju trūkumu, kuras ir vajadzīgas, lai samaksātu nesamaksātos rēķinus; vēlreiz stingri uzstāj uz to, ka budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts Padomei ir jāpieņem steidzamā kārtā; vēlreiz atkārto, ka tas nesniegs piekrišanu regulai par 2014.–2020. gada DFS, ja budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts netiks pieņemts, kā tas skaidri norādīts 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ar budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekta pieņemšanu netiek atrisināts jautājums par 2013. gada budžetā atļauto maksājumu apropriāciju trūkumu, kuras ir vajadzīgas, lai samaksātu nesamaksātos rēķinus; vēlreiz stingri uzstāj uz to, ka budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts Padomei ir jāpieņem steidzamā kārtā; vēlreiz atkārto, ka tas nesniegs piekrišanu regulai par 2014.–2020. gada DFS, ja budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts netiks pieņemts, kā tas skaidri norādīts 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 66, 8.3.2013.

(3)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/696 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/696

---

P7_TA(2013)0451

Vispārējā Savienības vides rīcības programma līdz 2020. gadam***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0710),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 2. punktu un 192. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0392/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. panta 2. punktu un 192. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0392/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 20. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 20. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 26. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0166/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 161, 6.6.2013., 77, lpp.

(2)  OV C 218, 30.7.2013., 53. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0337

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1386/2013/ES.)

---

| 10.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 208/697 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 208/697

---

P7_TA(2013)0452

Jonizējošā starojuma radītie draudi ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 208/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0242), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0242),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0151/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0151/2012),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0303/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0303/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Komisiju ziņot Parlamentam par to, kā Parlamenta nostāja ir ņemta vērā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju ziņot Parlamentam par to, kā Parlamenta nostāja ir ņemta vērā;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 113. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0254

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā
  Līgumu par
  Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 31. un 32. pantu

  192. panta 1. punktu
  , [Am. 1]

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas izstrādāts pēc atzinuma saņemšanas no to personu grupas, kuras Zinātnes un tehnikas komiteja iecēlusi no dalībvalstu zinātniskajiem ekspertiem, un pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Līguma 2. panta b) apakšpunkts paredz vienotu drošības standartu izveidošanu, lai aizsargātu darbinieku un iedzīvotāju veselību, un Līguma 30. pants definē “pamatstandartus” darbinieku un sabiedrības

  Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191.
   pants
  paredz juridisko pamatu vides kvalitātes saglabāšanai, aizsardzībai un uzlabošanai un cilvēku
  veselības aizsardzībai aizsardzībai
  , tostarp
  pret
  jonizējošā starojuma radītajiem
  draudiem, ko rada jonizējošais starojums . [Gr. 2]









  (1a) | LESD 153. pantā ir pieļauta drošības standartu izveide, lai aizsargātu darba ņēmēju un iedzīvotāju veselību. [Gr. 3] |
| --- | --- | --- |

(1)

Līguma 2. panta b) apakšpunkts paredz vienotu drošības standartu izveidošanu, lai aizsargātu darbinieku un iedzīvotāju veselību, un Līguma 30. pants definē “pamatstandartus” darbinieku un sabiedrības

  Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191.
   pants
  paredz juridisko pamatu vides kvalitātes saglabāšanai, aizsardzībai un uzlabošanai un cilvēku
  veselības aizsardzībai aizsardzībai
  , tostarp
  pret
  jonizējošā starojuma radītajiem
  draudiem, ko rada jonizējošais starojums . [Gr. 2]

(1a)

LESD 153. pantā ir pieļauta drošības standartu izveide, lai aizsargātu darba ņēmēju un iedzīvotāju veselību. [Gr. 3]

| (1b) | LESD 168. pantā ir pieļauta pamatstandartu izveide attiecībā uz darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzību pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(1b)

LESD 168. pantā ir pieļauta pamatstandartu izveide attiecībā uz darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzību pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem. [Gr. 4]

| (2) | Lai veiktu savu uzdevumu, Kopiena 1959. gadā saskaņā ar Līguma 218. pantu pirmoreiz noteica pamatstandartus ar 1959. gada 2. februāra direktīvām, kas nosaka pamatstandartus darbinieku un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (2). Direktīvas ir vairākas reizes pārskatītas, pēdējo reizi 1996. gadā ar Padomes Direktīvu 96/29/Euratom (3), un ar ko atcēla iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(2)

Lai veiktu savu uzdevumu, Kopiena 1959. gadā saskaņā ar Līguma 218. pantu pirmoreiz noteica pamatstandartus ar 1959. gada 2. februāra direktīvām, kas nosaka pamatstandartus darbinieku un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (2). Direktīvas ir vairākas reizes pārskatītas, pēdējo reizi 1996. gadā ar Padomes Direktīvu 96/29/Euratom (3), un ar ko atcēla iepriekšējās direktīvas.

| (3) | Direktīva 96/29/Euratom nosaka drošības pamatstandartus. Šo direktīvu piemēro parastām un avārijas situācijām, un to papildina specifiskāki tiesību akti. |
| --- | --- |

(3)

Direktīva 96/29/Euratom nosaka drošības pamatstandartus. Šo direktīvu piemēro parastām un avārijas situācijām, un to papildina specifiskāki tiesību akti.

| (4) | Padomes Direktīva 97/43/Euratom (4), Padomes Direktīva 89/618/Euratom (5), Padomes Direktīva 90/641/Euratom (6), un Padomes Direktīva 2003/122/Euratom (7) aptver dažādu specifiskus aspektus un papildina Direktīvu 96/29/Euratom. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 97/43/Euratom (4), Padomes Direktīva 89/618/Euratom (5), Padomes Direktīva 90/641/Euratom (6), un Padomes Direktīva 2003/122/Euratom (7) aptver dažādu specifiskus aspektus un papildina Direktīvu 96/29/Euratom.

| (5) | Laika gaitā šajos tiesību aktos lietotās definīcijas ir mainījušās un precizētas attiecībā uz konkrētām jomām, tomēr daudzas paredzētās prasības gan iederas sākotnējā kontekstā, kas bija spēkā šo tiesību aktu pieņemšanas brīdī, tomēr nav izmantojamas Direktīvā 96/29/Euratom. |
| --- | --- |

(5)

Laika gaitā šajos tiesību aktos lietotās definīcijas ir mainījušās un precizētas attiecībā uz konkrētām jomām, tomēr daudzas paredzētās prasības gan iederas sākotnējā kontekstā, kas bija spēkā šo tiesību aktu pieņemšanas brīdī, tomēr nav izmantojamas Direktīvā 96/29/Euratom.

| (6) | Zinātnes un tehnikas komitejas ieceltā ekspertu grupa ir ieteikusi, ka drošības pamatstandartos, kas izstrādāti saskaņā ar Euratom līguma 30. un 31. pantu, ir jāņem vērā Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas (ICRP) jaunie ieteikumi, jo īpaši tie, kas sniegti Publikācijā 103 (2007. gadā) (8), un ka pamatstandarti ir jāgroza, ņemot vērā jaunākās zinātniskās atziņas un praktisko pieredzi; |
| --- | --- |

(6)

Zinātnes un tehnikas komitejas ieceltā ekspertu grupa ir ieteikusi, ka drošības pamatstandartos, kas izstrādāti saskaņā ar Euratom līguma 30. un 31. pantu, ir jāņem vērā Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas (ICRP) jaunie ieteikumi, jo īpaši tie, kas sniegti Publikācijā 103 (2007. gadā) (8), un ka pamatstandarti ir jāgroza, ņemot vērā jaunākās zinātniskās atziņas un praktisko pieredzi;

| (7) | Šai direktīvai būtu jāatbilst situatīvajai pieejai, kas ieviesta ar ICRP Publikāciju Nr. 103, un jānošķir esošās, plānotās un avārijas apstarošanas situācijas.
  Tomēr, piemērojot standartus un prasības, tajā būtu jānošķir arī esošās apstarošanas situācijas, kas saistītas ar dabīgas izcelsmes radioaktivitāti, un esošās apstarošanas no antropogēniem avotiem situācijas.
  Ņemot vērā jauno regulējumu, šai direktīvai būtu jāaptver visas apstarošanas situācijas un visas apstarošanas kategorijas, proti, arodapstarošana, iedzīvotāju apstarošana un medicīniskā apstarošana; [Gr. 5] |
| --- | --- |

(7)

Šai direktīvai būtu jāatbilst situatīvajai pieejai, kas ieviesta ar ICRP Publikāciju Nr. 103, un jānošķir esošās, plānotās un avārijas apstarošanas situācijas.
  Tomēr, piemērojot standartus un prasības, tajā būtu jānošķir arī esošās apstarošanas situācijas, kas saistītas ar dabīgas izcelsmes radioaktivitāti, un esošās apstarošanas no antropogēniem avotiem situācijas.
  Ņemot vērā jauno regulējumu, šai direktīvai būtu jāaptver visas apstarošanas situācijas un visas apstarošanas kategorijas, proti, arodapstarošana, iedzīvotāju apstarošana un medicīniskā apstarošana; [Gr. 5]

| (8) | Šajā direktīvā būtu jāņem vērā arī jaunā ICPR ieviestā metodoloģija, lai aprēķinātu dozas, balstoties uz jaunākajām atziņām par jonizējošā starojuma radītajiem riskiem. |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā būtu jāņem vērā arī jaunā ICPR ieviestā metodoloģija, lai aprēķinātu dozas, balstoties uz jaunākajām atziņām par jonizējošā starojuma radītajiem riskiem.

| (9) | Pašreizējie gada dozas limiti attiecībā uz arodapstarošanu un iedzīvotāju apstarošanu tiek saglabātas. Tomēr vairs nav vajadzības noteikt piecu gadu vidējo vērtību, izņemot īpašos apstākļos, kas norādīti valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9)

Pašreizējie gada dozas limiti attiecībā uz arodapstarošanu un iedzīvotāju apstarošanu tiek saglabātas. Tomēr vairs nav vajadzības noteikt piecu gadu vidējo vērtību, izņemot īpašos apstākļos, kas norādīti valstu tiesību aktos.

| (10) | Jaunākās zinātniskās atziņas par ietekmi uz audiem nozīmē, ka vajadzības gadījumā optimizācijas princips jāpiemēro arī orgānu dozām, lai šīs dozas saglabātos saprātīgi zemā sasniedzamā līmenī. Direktīvai būtu arī jāatbilst jaunajiem ICRP norādījumiem par orgānu dozu limitiem acu lēcām arodapstarošanas gadījumā. |
| --- | --- |

(10)

Jaunākās zinātniskās atziņas par ietekmi uz audiem nozīmē, ka vajadzības gadījumā optimizācijas princips jāpiemēro arī orgānu dozām, lai šīs dozas saglabātos saprātīgi zemā sasniedzamā līmenī. Direktīvai būtu arī jāatbilst jaunajiem ICRP norādījumiem par orgānu dozu limitiem acu lēcām arodapstarošanas gadījumā.

| (11) | Saimnieciskās darbības nozares, kur pārstrādā dabā sastopamos radioaktīvos materiālus, ko iegūst no zemes garozas, pakļauj darbiniekus un – ja šis materiāls noplūst vidē — iedzīvotājus pastiprinātai apstarošanai. |
| --- | --- |

(11)

Saimnieciskās darbības nozares, kur pārstrādā dabā sastopamos radioaktīvos materiālus, ko iegūst no zemes garozas, pakļauj darbiniekus un – ja šis materiāls noplūst vidē — iedzīvotājus pastiprinātai apstarošanai.

| (12) | Aizsardzība pret dabiskajiem starojuma avotiem būtu nevis jāapskata atsevišķā daļā, bet pilnībā jāintegrē vispārējās prasībās. Konkrētāk, uz saimnieciskās darbības nozarēm, kur pārstrādā materiālus, kas satur dabā sastopamus radionuklīdus, būtu jāattiecina tāds pats regulējums kā uz citām nozarēm. |
| --- | --- |

(12)

Aizsardzība pret dabiskajiem starojuma avotiem būtu nevis jāapskata atsevišķā daļā, bet pilnībā jāintegrē vispārējās prasībās. Konkrētāk, uz saimnieciskās darbības nozarēm, kur pārstrādā materiālus, kas satur dabā sastopamus radionuklīdus, būtu jāattiecina tāds pats regulējums kā uz citām nozarēm.

| (13) | Jaunajām prasībām par būvmateriālu radioaktivitāti
  , kas ir dabīgas izcelsmes,
  būtu jānodrošina būvmateriālu brīva aprite
  , vienlaikus sniedzot labāku aizsardzību pret radioloģiskajiem riskiem
  . [Gr. 6] |
| --- | --- |

(13)

Jaunajām prasībām par būvmateriālu radioaktivitāti
  , kas ir dabīgas izcelsmes,
  būtu jānodrošina būvmateriālu brīva aprite
  , vienlaikus sniedzot labāku aizsardzību pret radioloģiskajiem riskiem
  . [Gr. 6]

| (14) | Nesenie epidemioloģiskie atklājumi, veicot izpēti dzīvojamās ēkās, pierādīja, ka plaušu vēža riski rodas no radona apstarojuma iekštelpās, ja tā līmenis ir vismaz 100 Bq m-3. Jaunā apstarošanas situāciju koncepcija dod iespēju drošības pamatstandartos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Komisijas Ieteikumā 90/143/Euratom par iedzīvotāju aizsardzību pret radona iedarbību telpās (9), vienlaikus pieļaujot pietiekamu elastību īstenošanā. |
| --- | --- |

(14)

Nesenie epidemioloģiskie atklājumi, veicot izpēti dzīvojamās ēkās, pierādīja, ka plaušu vēža riski rodas no radona apstarojuma iekštelpās, ja tā līmenis ir vismaz 100 Bq m-3. Jaunā apstarošanas situāciju koncepcija dod iespēju drošības pamatstandartos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Komisijas Ieteikumā 90/143/Euratom par iedzīvotāju aizsardzību pret radona iedarbību telpās (9), vienlaikus pieļaujot pietiekamu elastību īstenošanā.

| (15) | Kosmiskā starojuma iedarbība uz gaisakuģu apkalpēm būtu jāpārvalda kā plānotas apstarošanas situācija. Kosmosa kuģu ekspluatācija būtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā un jāpārvalda kā apstarošana, kam piešķirta īpaša atļauja. |
| --- | --- |

(15)

Kosmiskā starojuma iedarbība uz gaisakuģu apkalpēm būtu jāpārvalda kā plānotas apstarošanas situācija. Kosmosa kuģu ekspluatācija būtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā un jāpārvalda kā apstarošana, kam piešķirta īpaša atļauja.

| (16) | Radioaktīvu vielu klātesamība vidē ietekmē
  iedzīvotāju veselības aizsardzības principi pieļauj radioaktīvo vielu klātesamību vidē

  veselību.
  Papildus tiešajiem apstarošanas ceļiem no vides būtu jāņem vērā arī vides aizsardzība kopumā, tostarp biotas apstarošana, iekļaujoties vispusīgā un saskanīgā vispārējā sistēmā. Tā kā cilvēks ir vides daļa, šāda politika veicinās ilglaicīgu veselības aizsardzību.
  Tā kā organismi ir uzņēmīgi gan pret iekšējo, gan ārējo apstarojumu, būtu jāvelta vairāk resursu detalizētai jonizējošā starojuma ietekmes izpētei gan uz cilvēci, gan uz vidi. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(16)

Radioaktīvu vielu klātesamība vidē ietekmē
  iedzīvotāju veselības aizsardzības principi pieļauj radioaktīvo vielu klātesamību vidē

  veselību.
  Papildus tiešajiem apstarošanas ceļiem no vides būtu jāņem vērā arī vides aizsardzība kopumā, tostarp biotas apstarošana, iekļaujoties vispusīgā un saskanīgā vispārējā sistēmā. Tā kā cilvēks ir vides daļa, šāda politika veicinās ilglaicīgu veselības aizsardzību.
  Tā kā organismi ir uzņēmīgi gan pret iekšējo, gan ārējo apstarojumu, būtu jāvelta vairāk resursu detalizētai jonizējošā starojuma ietekmes izpētei gan uz cilvēci, gan uz vidi. [Gr. 8]

| (17) | Medicīnas jomā nozīmīgi tehnoloģiskie un zinātniskie atklājumi ir būtiski palielinājuši pacientu apstarošanu. Šajā ziņā direktīvā būtu jāizceļ nepieciešamība pēc medicīniskās apstarošanas — tostarp asimptomātisku personu apstarošanas – pamatošanas un jānostiprina prasības par pacientu informēšanu, medicīnisko procedūru dozu reģistrēšanu un paziņošanu, standartlīmeņu izmantošanu diagnostikā un dozas noteikšanas ierīču pieejamību. |
| --- | --- |

(17)

Medicīnas jomā nozīmīgi tehnoloģiskie un zinātniskie atklājumi ir būtiski palielinājuši pacientu apstarošanu. Šajā ziņā direktīvā būtu jāizceļ nepieciešamība pēc medicīniskās apstarošanas — tostarp asimptomātisku personu apstarošanas – pamatošanas un jānostiprina prasības par pacientu informēšanu, medicīnisko procedūru dozu reģistrēšanu un paziņošanu, standartlīmeņu izmantošanu diagnostikā un dozas noteikšanas ierīču pieejamību.

| (18) | Nejauša un netīša medicīniskā apstarošana joprojām izraisa bažas. Tās novēršanai un darbībām pēc šādas apstarošanas ir jāvelta pienācīga uzmanība. Šajā ziņā būtu jāuzsver, ka liela nozīme ir kvalitātes nodrošināšanas programmām, tostarp riska analīzei radioterapijā, lai novērstu šādus incidentus, un būtu jānosaka, ka šādos gadījumos ir nepieciešama reģistrēšana, ziņošana, analīze un korektīvās darbības. |
| --- | --- |

(18)

Nejauša un netīša medicīniskā apstarošana joprojām izraisa bažas. Tās novēršanai un darbībām pēc šādas apstarošanas ir jāvelta pienācīga uzmanība. Šajā ziņā būtu jāuzsver, ka liela nozīme ir kvalitātes nodrošināšanas programmām, tostarp riska analīzei radioterapijā, lai novērstu šādus incidentus, un būtu jānosaka, ka šādos gadījumos ir nepieciešama reģistrēšana, ziņošana, analīze un korektīvās darbības.

| (19) | tā sauktā “tiesmedicīniskā” apstarošana, kas ieviesta Direktīvā 97/43/Euratom, tagad ir skaidri identificēta kā tīša personu apstarošana nemedicīniskos nolūkos jeb kā “apstarošana nemedicīniskā attēlveidošanā”. Šādas praktiskas darbības ir pakļaujams pienācīgai regulatīvai kontrolei un būtu jāpamato tāpat kā medicīniska apstarošana. Tomēr ir vajadzīga atšķirīga pieeja, no vienas puses, procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīniskas iekārtas, un, no otras puses, procedūrām, ko veic citi darbinieki, izmantojot nemedicīniskas iekārtas. Kopumā būtu jāpiemēro gada dozas limiti un attiecīgie ierobežojumi, kas noteikti iedzīvotāju apstarošanai. |
| --- | --- |

(19)

tā sauktā “tiesmedicīniskā” apstarošana, kas ieviesta Direktīvā 97/43/Euratom, tagad ir skaidri identificēta kā tīša personu apstarošana nemedicīniskos nolūkos jeb kā “apstarošana nemedicīniskā attēlveidošanā”. Šādas praktiskas darbības ir pakļaujams pienācīgai regulatīvai kontrolei un būtu jāpamato tāpat kā medicīniska apstarošana. Tomēr ir vajadzīga atšķirīga pieeja, no vienas puses, procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīniskas iekārtas, un, no otras puses, procedūrām, ko veic citi darbinieki, izmantojot nemedicīniskas iekārtas. Kopumā būtu jāpiemēro gada dozas limiti un attiecīgie ierobežojumi, kas noteikti iedzīvotāju apstarošanai.

| (20) | Būtu jāparedz, ka dalībvalstīm noteiktas praktiskās darbības, kas rada jonizējošā starojuma briesmas, ir jāpakļauj regulatīvās kontroles sistēmai vai noteiktas praktiskās darbības ir jāaizliedz. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz diferencēta pieeja regulatīvajai kontrolei, kam jābūt samērīgai ar apstarošanas apjomu un iespējamību un samērīgai ar ietekmi, kāda šādai regulatīvajai kontrolei būtu uz šādas apstarošanas samazināšanu vai uz iekārtu drošību. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz, ka dalībvalstīm noteiktas praktiskās darbības, kas rada jonizējošā starojuma briesmas, ir jāpakļauj regulatīvās kontroles sistēmai vai noteiktas praktiskās darbības ir jāaizliedz. Dalībvalstīm būtu jāizmanto priekšrocības, ko sniedz diferencēta pieeja regulatīvajai kontrolei, kam jābūt samērīgai ar apstarošanas apjomu un iespējamību un samērīgai ar ietekmi, kāda šādai regulatīvajai kontrolei būtu uz šādas apstarošanas samazināšanu vai uz iekārtu drošību.

| (21) | Ir lietderīgi, ja vienas un tās pašas aktivitātes koncentrācijas vērtības attiecina gan uz praktisko darbību nepakļaušanu regulatīvajai kontrolei, gan uz reglamentētās praktiskās darbībās iegūto materiālu atbrīvošanu no uzraudzības. Pēc vispusīga izvērtējuma tika secināts, ka vērtības, kas ieteiktas SAEA dokumentā RS-G-1.7 (10), var izmantot gan kā standartvērtības nepakļaušanai uzraudzībai, kuras aizstāj aktivitātes koncentrācijas vērtības, kas noteiktas Direktīvas 96/29/Euratom I pielikumā, gan kā vispārējus atbrīvojuma līmeņus, kuri aizstāj vērtības, kas ieteiktas Komisijas dokumentā par aizsardzību pret jonizējošo starojumu Nr. 122 (11). |
| --- | --- |

(21)

Ir lietderīgi, ja vienas un tās pašas aktivitātes koncentrācijas vērtības attiecina gan uz praktisko darbību nepakļaušanu regulatīvajai kontrolei, gan uz reglamentētās praktiskās darbībās iegūto materiālu atbrīvošanu no uzraudzības. Pēc vispusīga izvērtējuma tika secināts, ka vērtības, kas ieteiktas SAEA dokumentā RS-G-1.7 (10), var izmantot gan kā standartvērtības nepakļaušanai uzraudzībai, kuras aizstāj aktivitātes koncentrācijas vērtības, kas noteiktas Direktīvas 96/29/Euratom I pielikumā, gan kā vispārējus atbrīvojuma līmeņus, kuri aizstāj vērtības, kas ieteiktas Komisijas dokumentā par aizsardzību pret jonizējošo starojumu Nr. 122 (11).

| (22) | Dalībvalstis var specifiskos gadījumos pieļaut, ka netiek prasīta atļauja noteiktām praktiskām darbībām, kur tiek pārsniegtas nepakļaušanas uzraudzībai vērtības. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstis var specifiskos gadījumos pieļaut, ka netiek prasīta atļauja noteiktām praktiskām darbībām, kur tiek pārsniegtas nepakļaušanas uzraudzībai vērtības.

| (23) | Būtiski rīki, lai apsaimniekotu lielus daudzumus materiālu, kuri rodas, demontējot licencētus objektus, joprojām ir specifiski atbrīvojuma līmeņi, kas pārsniedz nepakļaušanas uzraudzībai un atbrīvošanas no uzraudzības standartvērtības, kā arī attiecīgas Kopienas vadlīnijas (12). |
| --- | --- |

(23)

Būtiski rīki, lai apsaimniekotu lielus daudzumus materiālu, kuri rodas, demontējot licencētus objektus, joprojām ir specifiski atbrīvojuma līmeņi, kas pārsniedz nepakļaušanas uzraudzībai un atbrīvošanas no uzraudzības standartvērtības, kā arī attiecīgas Kopienas vadlīnijas (12).

| (24) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ārējie darbinieki saņem tādu pašu aizsardzību kā apstarotie darbinieki, kurus uzņēmumi nodarbina darbā ar jonizējošā starojuma avotiem. Konkrētā kārtība ārējo darbinieku aizsardzībai, kas paredzēta Direktīvā 90/641/Euratom, būtu jāpaplašina, attiecinot tos arī uz darbu uzraudzības zonās. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ārējie darbinieki saņem tādu pašu aizsardzību kā apstarotie darbinieki, kurus uzņēmumi nodarbina darbā ar jonizējošā starojuma avotiem. Konkrētā kārtība ārējo darbinieku aizsardzībai, kas paredzēta Direktīvā 90/641/Euratom, būtu jāpaplašina, attiecinot tos arī uz darbu uzraudzības zonās.

| (25) | Attiecībā uz avārijas apstarošanas situāciju pārvaldību pašreizējā pieeja, kas balstīta uz iejaukšanās līmeņiem, ir jāaizstāj ar vispusīgāku sistēmu, kurā ietilptu draudu analīze, vispārējā avārijas pārvaldības sistēma, avārijas reaģēšanas plāni apzinātiem draudiem un iepriekš izplānotas stratēģijas katra postulētā notikuma pārvaldībai. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz avārijas apstarošanas situāciju pārvaldību pašreizējā pieeja, kas balstīta uz iejaukšanās līmeņiem, ir jāaizstāj ar vispusīgāku sistēmu, kurā ietilptu draudu analīze, vispārējā avārijas pārvaldības sistēma, avārijas reaģēšanas plāni apzinātiem draudiem un iepriekš izplānotas stratēģijas katra postulētā notikuma pārvaldībai.

| (26) | Standartlīmeņu ieviešana avārijas apstarošanas un esošas apstarošanas situācijās sekmē personu aizsardzību, kā arī ļauj ņemt vērā citus sociālus kritērijus tādā pašā veidā, kā dozas limiti un dozas ierobežojumi plānotas apstarošanas situācijām. |
| --- | --- |

(26)

Standartlīmeņu ieviešana avārijas apstarošanas un esošas apstarošanas situācijās sekmē personu aizsardzību, kā arī ļauj ņemt vērā citus sociālus kritērijus tādā pašā veidā, kā dozas limiti un dozas ierobežojumi plānotas apstarošanas situācijām.

| (27) | Lai būtu iespējams efektīvi pārvaldīt kodolavārijas ar pārrobežu ietekmi, dalībvalstīm ir ciešāk jāsadarbojas
  un jānodrošina labāka pārredzamība
  avāriju novēršanas plānošanā un reaģēšanā. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(27)

Lai būtu iespējams efektīvi pārvaldīt kodolavārijas ar pārrobežu ietekmi, dalībvalstīm ir ciešāk jāsadarbojas
  un jānodrošina labāka pārredzamība
  avāriju novēršanas plānošanā un reaģēšanā. [Gr. 9]

| (28) | Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra sadarbībā ar Pasaules Veselības organizāciju, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Starptautisko Darba organizāciju, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Kodolenerģijas aģentūru un Amerikas Veselības organizāciju pašlaik pārskata Starptautiskos drošības pamatstandartus, ņemot vērā ICRP jauno Publikāciju 103. |
| --- | --- |

(28)

Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra sadarbībā ar Pasaules Veselības organizāciju, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Starptautisko Darba organizāciju, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Kodolenerģijas aģentūru un Amerikas Veselības organizāciju pašlaik pārskata Starptautiskos drošības pamatstandartus, ņemot vērā ICRP jauno Publikāciju 103.

| (29) | Būtu jāprecizē to valstu dienestu un ekspertu funkcijas un atbildība, kuru uzdevums ir nodrošināt aizsardzības pret jonizējošo starojumu tehnisko un praktisko aspektu kompetentu vadību. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jāprecizē to valstu dienestu un ekspertu funkcijas un atbildība, kuru uzdevums ir nodrošināt aizsardzības pret jonizējošo starojumu tehnisko un praktisko aspektu kompetentu vadību.

| (30) | Būtu jānosaka precīzākas prasības izkliedes atļauju izsniegšanai un izkliedes monitoringam
  , kā arī atbilstoši sodi
  . Ar Komisijas Ieteikumu 2004/2/Euratom (13) tika ieviesta standartizēta informēšanas kārtība datu paziņošanai par izkliedi no kodolspēkstacijām un pārstrādes rūpnīcām. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(30)

Būtu jānosaka precīzākas prasības izkliedes atļauju izsniegšanai un izkliedes monitoringam
  , kā arī atbilstoši sodi
  . Ar Komisijas Ieteikumu 2004/2/Euratom (13) tika ieviesta standartizēta informēšanas kārtība datu paziņošanai par izkliedi no kodolspēkstacijām un pārstrādes rūpnīcām. [Gr. 10]

| (31) | Nav nepieciešamas būtiskas izmaiņas visjaunākajā direktīvā

  Direktīva
  2003/122/Euratom, izņemot to, ka

  būtu
  jāpaplašina dažas prasības

  saistībā ar prasībām
  , attiecinot tās uz jebkuriem slēgtiem radioaktīvajiem avotiem. Tomēr joprojām nav atrisinātas problēmas, ko rada bezsaimnieka jonizējošā starojuma avoti,
  piemēram, nesprāgusi munīcija,
  un ir bijuši nopietni gadījumi saistībā ar piesārņota metāla ievešanu no trešām valstīm. Tādēļ būtu jāievieš prasība, ka ir jāpaziņo par negadījumiem ar bezsaimnieka jonizējošā starojuma avotiem vai metāla piesārņojumu. Attiecībā uz starptautisko drošību svarīgi ir arī harmonizēt līmeņus, kurus pārsniedzot, avots ir uzskatāms par augstas radioaktivitātes slēgtu starojuma avotu saskaņā ar SAEA definīciju. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(31)

Nav nepieciešamas būtiskas izmaiņas visjaunākajā direktīvā

  Direktīva
  2003/122/Euratom, izņemot to, ka

  būtu
  jāpaplašina dažas prasības

  saistībā ar prasībām
  , attiecinot tās uz jebkuriem slēgtiem radioaktīvajiem avotiem. Tomēr joprojām nav atrisinātas problēmas, ko rada bezsaimnieka jonizējošā starojuma avoti,
  piemēram, nesprāgusi munīcija,
  un ir bijuši nopietni gadījumi saistībā ar piesārņota metāla ievešanu no trešām valstīm. Tādēļ būtu jāievieš prasība, ka ir jāpaziņo par negadījumiem ar bezsaimnieka jonizējošā starojuma avotiem vai metāla piesārņojumu. Attiecībā uz starptautisko drošību svarīgi ir arī harmonizēt līmeņus, kurus pārsniedzot, avots ir uzskatāms par augstas radioaktivitātes slēgtu starojuma avotu saskaņā ar SAEA definīciju. [Gr. 11]

| (32) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko paziņojumu par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis apņemas pamatotos gadījumos ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko paziņojumu par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis apņemas pamatotos gadījumos ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (33) | Tāpēc Direktīva 89/618/Euratom, Direktīva 90/641/Euratom, Direktīva 96/29 Euratom, Direktīva 97/43/Euratom un Direktīva 2003/122/Euratom būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc Direktīva 89/618/Euratom, Direktīva 90/641/Euratom, Direktīva 96/29 Euratom, Direktīva 97/43/Euratom un Direktīva 2003/122/Euratom būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo direktīvu nosaka drošības pamatstandartus darbinieku, iedzīvotāju, pacientu un citu medicīniskai apstarošanai pakļautu personu veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītām briesmām, lai dalībvalstis šos standartus vienveidīgi īstenotu

  dalībvalstīs nodrošinātu vienādu minimālo aizsardzības līmeni, neliedzot dalībvalstīm saglabāt augstākus drošības pamatstandartus, nekā šajā direktīvā noteikts
  . [Gr. 12 un 133]

2.   Šo direktīvu piemēro, lai aizsargātu vidi kā vienu no apstarošanas ceļiem, pa kuru apstarojums nonāk no jonizējošā starojuma avotiem līdz cilvēkam, un vajadzības gadījumā tā papildināta ar īpašiem apsvērumiem par biotas apstarošanu vidē kopumā.

3.   Šajā direktīvā izklāstītas prasības, kā kontrolēt radioaktīvo avotu drošumu un drošību, un noteikumi par pienācīgu

  obligātu
  informēšanu avārijas apstarošanas situācijā. [Gr. 13]

4.   Šajā direktīvā noteiktas prasības, lai novērstu tāda jonizējošā starojuma iedarbību uz darbiniekiem un iedzīvotājiem, kas radies no bezsaimnieka jonizējošā starojuma avotiem un nepietiekami kontrolējot augstas radioaktivitātes slēgtus starojuma avotus, un lai saskaņotu pašreizējos kontroles pasākumus dalībvalstīs, nosakot konkrētas prasības, ar kurām nodrošina pastāvīgu visu šādu avotu kontroli.

5.   Šajā direktīvā Kopienas līmenī noteikti kopīgi mērķi attiecībā uz sabiedrības informēšanas pasākumiem un kārtību, lai uzlabotu operatīvu veselības aizsardzību avārijas gadījumā.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro visām plānotām, esošām
  , nejaušām
  vai avārijas apstarojuma situācijām, kas rada tāda jonizējošā starojuma iedarbības draudus, ko nevar neņemt vērā no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa attiecībā uz darbinieku, iedzīvotāju, pacientu un citu medicīniskai apstarošanai pakļautu personu veselības aizsardzību vai attiecībā uz vides aizsardzību. [Gr. 14]

2.   Šo direktīvu piemēro visām praktiskām darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, proti:

| (a) | radioaktīvo materiālu ražošana, pārstrāde, pārkraušana, izmantošana, glabāšana, turēšana, transportēšana, nosūtīšana, imports Kopienā un eksports no tās
  , apglabāšana
  un
  pagaidu vai galīgā radioaktīvo atkritumu glabāšana

  šo materiālu apglabāšana; [Gr. 15] |
| --- | --- |

(a)

radioaktīvo materiālu ražošana, pārstrāde, pārkraušana, izmantošana, glabāšana, turēšana, transportēšana, nosūtīšana, imports Kopienā un eksports no tās
  , apglabāšana
  un
  pagaidu vai galīgā radioaktīvo atkritumu glabāšana

  šo materiālu apglabāšana; [Gr. 15]

| (b) | tādu elektriskas iekārtu ekspluatācija, kas emitē jonizējošo starojumu, un jebkuras elektriskas iekārtas ekspluatācija, kas darbojas pie potenciālu starpības, kas lielāka par 5 kV; |
| --- | --- |

(b)

tādu elektriskas iekārtu ekspluatācija, kas emitē jonizējošo starojumu, un jebkuras elektriskas iekārtas ekspluatācija, kas darbojas pie potenciālu starpības, kas lielāka par 5 kV;

| (c) | darbības, kas paredz dabisku jonizējošā starojuma avotu klātesamību un būtiski palielina iedarbību uz darbiniekiem vai iedzīvotājiem, jo īpaši:






  i) | darbības, kas pakļauj darbiniekus kosmiskajam starojumam, tostarp
  gaisa kuģu un kosmosa kuģu ekspluatācija
  , kā arī bieža lidošana
  ; [Gr. 16] |
| --- | --- | --- |

(c)

darbības, kas paredz dabisku jonizējošā starojuma avotu klātesamību un būtiski palielina iedarbību uz darbiniekiem vai iedzīvotājiem, jo īpaši:

i)

darbības, kas pakļauj darbiniekus kosmiskajam starojumam, tostarp
  gaisa kuģu un kosmosa kuģu ekspluatācija
  , kā arī bieža lidošana
  ; [Gr. 16]

| ii) | radona iedarbība darbavietās; |
| --- | --- |

ii)

radona iedarbība darbavietās;

| iii) | darbības nozarēs, kur pārstrādā materiālus ar dabā sastopamiem radionuklīdiem, vai darbības saistībā ar šādu pārstrādi; |
| --- | --- |

iii)

darbības nozarēs, kur pārstrādā materiālus ar dabā sastopamiem radionuklīdiem, vai darbības saistībā ar šādu pārstrādi;

| (d) | citas praktiskas darbības, ko nosaka dalībvalsts. |
| --- | --- |

(d)

citas praktiskas darbības, ko nosaka dalībvalsts.

3.   avārija ir neikdienišķa situācija
  , kuras cēlonis ir negadījums, nepareiza darbība, ļaunprātīga rīcība, konflikts,
  vai
  jebkurš cits neikdienišķs
  notikums, kuras

  kura
  dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, pirmām kārtām, lai mazinātu apdraudējumu vai nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un drošību, dzīves kvalitāti, īpašumu vai vidi. Šis jēdziens ietver kodolavārijas un radioloģiskās avārijas. [Gr. 17]

4.   Šo direktīvu piemēro avārijas apstarošanas situāciju pārvaldībai tādā mērā, kādā tās nepieciešamas, lai garantētu iejaukšanos, lai aizsargātu iedzīvotāju vai darbinieku veselību vai lai aizsargātu vidi; plānotas apstarošanas situācijas ietver arī potenciālu apstarošanu, gatavību avārijām un plānošanu avārijas situācijās.

3. pants

Izņēmums no darbības jomas

Šo direktīvu nepiemēro cilvēka organismā dabiski esošajiem radionuklīdiem, kosmiskajam starojumam, kāds pārsvarā ir zemes līmenī, vai virszemes apstarošanai ar radionuklīdiem, kas atrodas neskartā zemes garozā.

II NODAĻA

DEFINĪCIJAS

4. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | medicīniska apstarošana ir pacientu vai asimptomātisku indivīdu apstarošana viņu medicīniskās vai zobārstniecības diagnostikas vai ārstēšanas laikā, kas paredzēta viņu veselības vai dzīves kvalitātes uzlabošanai, kā arī aprūpētāju un mierinātāju apstarošana un to personu apstarošana, kas brīvprātīgi piedalās biomedicīnas pētījumos; |
| --- | --- |

(1)

medicīniska apstarošana ir pacientu vai asimptomātisku indivīdu apstarošana viņu medicīniskās vai zobārstniecības diagnostikas vai ārstēšanas laikā, kas paredzēta viņu veselības vai dzīves kvalitātes uzlabošanai, kā arī aprūpētāju un mierinātāju apstarošana un to personu apstarošana, kas brīvprātīgi piedalās biomedicīnas pētījumos;

| (2) | jonizējošais starojums ir enerģijas plūsma daļiņu vai elektromagnētisko viļņu veidā (viļņa garums 100 nm vai mazāks, frekvence 3x1015 Hz vai lielāka), kas spēj radīt jonizāciju tiešā vai netiešā veidā; |
| --- | --- |

(2)

jonizējošais starojums ir enerģijas plūsma daļiņu vai elektromagnētisko viļņu veidā (viļņa garums 100 nm vai mazāks, frekvence 3x1015 Hz vai lielāka), kas spēj radīt jonizāciju tiešā vai netiešā veidā;

| (3) | ) avārija ir neikdienišķa situācija
  , kuras cēlonis ir negadījums, nepareiza darbība, ļaunprātīga rīcība, konflikts,
  vai
  jebkurš cits neikdienišķs
  notikums, kuras

  kura
  dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, pirmām kārtām, lai mazinātu apdraudējumu vai nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un drošību, dzīves kvalitāti, īpašumu vai vidi. Šis jēdziens ietver kodolavārijas un radioloģiskās avārijas; [Gr. 17] |
| --- | --- |

(3)

) avārija ir neikdienišķa situācija
  , kuras cēlonis ir negadījums, nepareiza darbība, ļaunprātīga rīcība, konflikts,
  vai
  jebkurš cits neikdienišķs
  notikums, kuras

  kura
  dēļ nepieciešama tūlītēja rīcība, pirmām kārtām, lai mazinātu apdraudējumu vai nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un drošību, dzīves kvalitāti, īpašumu vai vidi. Šis jēdziens ietver kodolavārijas un radioloģiskās avārijas; [Gr. 17]

| (4) | avārijas apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, ko izraisījis jebkāds pēkšņs notikums, kura dēļ nepieciešams steidzami pieņemt lēmumus, lai šo situāciju kontrolētu; notikuma cēlonis var būt avārija (neatkarīgi no tā, vai avārija ir iepriekš prognozēta kā potenciāla apstarošana) vai ļaunprātīga rīcība. |
| --- | --- |

(4)

avārijas apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, ko izraisījis jebkāds pēkšņs notikums, kura dēļ nepieciešams steidzami pieņemt lēmumus, lai šo situāciju kontrolētu; notikuma cēlonis var būt avārija (neatkarīgi no tā, vai avārija ir iepriekš prognozēta kā potenciāla apstarošana) vai ļaunprātīga rīcība.

| (5) | apstarošana ir akts vai stāvoklis, kad organisms ir pakļauts jonizējošā starojuma iedarbībai, kas tiek izstarots ārpus ķermeņa (ārējā apstarošana) vai ķermenī (iekšējā apstarošana); |
| --- | --- |

(5)

apstarošana ir akts vai stāvoklis, kad organisms ir pakļauts jonizējošā starojuma iedarbībai, kas tiek izstarots ārpus ķermeņa (ārējā apstarošana) vai ķermenī (iekšējā apstarošana);

| (6) | apstarošanas situācija ir situācija, kas izraisa apstarošanu, tostarp jonizējošā starojuma avoti un pasākumi vai darbības, kas var ietekmēt apstarošanu no šiem starojuma avotiem; |
| --- | --- |

(6)

apstarošanas situācija ir situācija, kas izraisa apstarošanu, tostarp jonizējošā starojuma avoti un pasākumi vai darbības, kas var ietekmēt apstarošanu no šiem starojuma avotiem;

| (7) | iedzīvotāji ir personas, kas pakļauti iedzīvotāju apstarošanai; |
| --- | --- |

(7)

iedzīvotāji ir personas, kas pakļauti iedzīvotāju apstarošanai;

| (8) | jonizējošā starojuma avots ir objekts, kas var izraisīt apstarojumu – piemēram, emitējot jonizējošo starojumu vai izdalot radioaktīvu materiālu, – un ko var uzskatīt par vienu objektu no aizsardzības un drošības viedokļa; |
| --- | --- |

(8)

jonizējošā starojuma avots ir objekts, kas var izraisīt apstarojumu – piemēram, emitējot jonizējošo starojumu vai izdalot radioaktīvu materiālu, – un ko var uzskatīt par vienu objektu no aizsardzības un drošības viedokļa;

| (9) | radioaktīvais avots ir jonizējošā starojuma avots, kas satur radioaktīvu materiālu nolūkā izmantot tā radioaktivitāti; |
| --- | --- |

(9)

radioaktīvais avots ir jonizējošā starojuma avots, kas satur radioaktīvu materiālu nolūkā izmantot tā radioaktivitāti;

| (10) | radioaktīvais materiāls ir
  jebkurš šķidrs, gāzveida vai ciets
  materiāls, kas satur radioaktīvas vielas; [Gr. 18] |
| --- | --- |

(10)

radioaktīvais materiāls ir
  jebkurš šķidrs, gāzveida vai ciets
  materiāls, kas satur radioaktīvas vielas; [Gr. 18]

| (11) | bezsaimnieka starojuma avots ir slēgts starojuma avots, kurš nav nedz nepakļauts regulatīvajai kontrolei, nedz atrodas regulatīvā kontrolē, piemēram, tāpēc, ka nekad nav bijis regulatīvā kontrolē vai tāpēc, ka ir pamests, nozaudēts, novietots nepareizā vietā, nozagts vai kā citādi nodots bez pienācīgas atļaujas; |
| --- | --- |

(11)

bezsaimnieka starojuma avots ir slēgts starojuma avots, kurš nav nedz nepakļauts regulatīvajai kontrolei, nedz atrodas regulatīvā kontrolē, piemēram, tāpēc, ka nekad nav bijis regulatīvā kontrolē vai tāpēc, ka ir pamests, nozaudēts, novietots nepareizā vietā, nozagts vai kā citādi nodots bez pienācīgas atļaujas;

| (12) | būvmateriāls ir būvizstrādājums, kas izgatavots pastāvīgai iestrādāšanai ēkā; |
| --- | --- |

(12)

būvmateriāls ir būvizstrādājums, kas izgatavots pastāvīgai iestrādāšanai ēkā;

| (13) | apglabāšana ir radioaktīvo atkritumu vai lietotās degvielas novietošana vietā, kurai ir izsniegta atļauja, neparedzot to izņemšanu; |
| --- | --- |

(13)

apglabāšana ir radioaktīvo atkritumu vai lietotās degvielas novietošana vietā, kurai ir izsniegta atļauja, neparedzot to izņemšanu;

| (14) | esoša apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, kas jau eksistē brīdī, kad jāpieņem lēmums par tās kontroli, un kuras dēļ nav nepieciešams vai vairs nav nepieciešams veikt steidzamus pasākumus; |
| --- | --- |

(14)

esoša apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, kas jau eksistē brīdī, kad jāpieņem lēmums par tās kontroli, un kuras dēļ nav nepieciešams vai vairs nav nepieciešams veikt steidzamus pasākumus;

| (15) | dabisks jonizējošā starojuma avots ir dabiskas zemes vai kosmosa izcelsmes jonizējošā starojuma avoti; |
| --- | --- |

(15)

dabisks jonizējošā starojuma avots ir dabiskas zemes vai kosmosa izcelsmes jonizējošā starojuma avoti;

| (16) | plānotas apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, ko rada jonizējošā starojuma avota plānota ekspluatācija vai ieviešana, vai darbības, kas maina apstarošanas ceļus, kā rezultātā notiek cilvēku vai apkārtējās vides apstarošana vai potenciāla apstarošana. Plānotas apstarošanas situācijas var ietvert gan normālu apstarošanu, gan potenciālu apstarošanu; |
| --- | --- |

(16)

plānotas apstarošanas situācija ir apstarošanas situācija, ko rada jonizējošā starojuma avota plānota ekspluatācija vai ieviešana, vai darbības, kas maina apstarošanas ceļus, kā rezultātā notiek cilvēku vai apkārtējās vides apstarošana vai potenciāla apstarošana. Plānotas apstarošanas situācijas var ietvert gan normālu apstarošanu, gan potenciālu apstarošanu;

| (17) | potenciāla apstarošana ir apstarošana, kas nav noteikti sagaidāma, taču ko var izraisīt varbūtējs notikums vai notikumu virkne, tostarp iekārtu kļūmes un ekspluatācijas kļūdas; |
| --- | --- |

(17)

potenciāla apstarošana ir apstarošana, kas nav noteikti sagaidāma, taču ko var izraisīt varbūtējs notikums vai notikumu virkne, tostarp iekārtu kļūmes un ekspluatācijas kļūdas;

| (18) | aizsardzība pret jonizējošo starojumu ir cilvēku aizsardzība pret apstarošanas ar jonizējošo starojumu kaitīgo ietekmi un līdzekļi tās nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(18)

aizsardzība pret jonizējošo starojumu ir cilvēku aizsardzība pret apstarošanas ar jonizējošo starojumu kaitīgo ietekmi un līdzekļi tās nodrošināšanai;

| (19) | praktiska darbība ir jebkura nodarbošanās, kas ietver jonizējošā starojuma avotu izmantošanu vai ieviešanu vai maina apstarošanas ceļus un ko pārvalda kā plānotas apstarošanas situāciju; |
| --- | --- |

(19)

praktiska darbība ir jebkura nodarbošanās, kas ietver jonizējošā starojuma avotu izmantošanu vai ieviešanu vai maina apstarošanas ceļus un ko pārvalda kā plānotas apstarošanas situāciju;

| (20) | radons ir attiecīgi izotops Rn-222 un tā meitas nuklīdi (apstarošana ar radonu ir apstarošana ar radona meitas nuklīdiem); |
| --- | --- |

(20)

radons ir attiecīgi izotops Rn-222 un tā meitas nuklīdi (apstarošana ar radonu ir apstarošana ar radona meitas nuklīdiem);

| (21) | glabāšana ir radioaktīvo avotu vai radioaktīvo atkritumu turēšana objektā, kas nodrošina atbilstošu ietvērumu, paredzot to izņemšanu; |
| --- | --- |

(21)

glabāšana ir radioaktīvo avotu vai radioaktīvo atkritumu turēšana objektā, kas nodrošina atbilstošu ietvērumu, paredzot to izņemšanu;

| (22) | optimizācija ir uz nākotni vērsts iteratīvs process, lai izveidotu atbilstošus aizsardzības pasākumus, ņemot vērā dominējošos apstākļus, pieejamos variantus un apstarošanas situācijas raksturu, lai apstarošanas apjomu un iespējamību, kā arī apstaroto cilvēku skaitu saglabātu saprātīgi zemā
  iespējami

  sasniedzamā līmenī; [Gr. 19] |
| --- | --- |

(22)

optimizācija ir uz nākotni vērsts iteratīvs process, lai izveidotu atbilstošus aizsardzības pasākumus, ņemot vērā dominējošos apstākļus, pieejamos variantus un apstarošanas situācijas raksturu, lai apstarošanas apjomu un iespējamību, kā arī apstaroto cilvēku skaitu saglabātu saprātīgi zemā
  iespējami

  sasniedzamā līmenī; [Gr. 19]

| (23) | iedzīvotāju apstarošana ir personu apstarošana, izņemot apstarošanu profesionālās darbības dēļ vai medicīniskos nolūkos; |
| --- | --- |

(23)

iedzīvotāju apstarošana ir personu apstarošana, izņemot apstarošanu profesionālās darbības dēļ vai medicīniskos nolūkos;

| (24) | arodapstarošana ir darbinieku
  , tostarp personāla un pašnodarbināto cilvēku, kā arī praktikantu un brīvprātīgo,
  apstarošana darba gaitā; [Gr. 20] |
| --- | --- |

(24)

arodapstarošana ir darbinieku
  , tostarp personāla un pašnodarbināto cilvēku, kā arī praktikantu un brīvprātīgo,
  apstarošana darba gaitā; [Gr. 20]

| (25) | kaitējums veselībai ir novērtējums par dzīves ilguma un kvalitātes samazināšanās risku iedzīvotājiem pēc apstarošanas. Tas ietver zaudējumus

  ICRP Publikācijā Nr. 103 apstiprinātā definīcija ierobežo kaitējuma jēdzienu, to attiecinot tikai uz zaudējumiem,
  kas rodas no ietekmes uz audiem, vēža un smagiem ģenētiskiem bojājumiem
  (līdzvērtīgi nāvējošai slimībai)
  ; [Gr. 21] |
| --- | --- |

(25)

kaitējums veselībai ir novērtējums par dzīves ilguma un kvalitātes samazināšanās risku iedzīvotājiem pēc apstarošanas. Tas ietver zaudējumus

  ICRP Publikācijā Nr. 103 apstiprinātā definīcija ierobežo kaitējuma jēdzienu, to attiecinot tikai uz zaudējumiem,
  kas rodas no ietekmes uz audiem, vēža un smagiem ģenētiskiem bojājumiem
  (līdzvērtīgi nāvējošai slimībai)
  ; [Gr. 21]

| (26) | efektīvā doza (E) visu ķermeņa audu un orgānu ārējās un iekšējās apstarošanas svērto ekvivalento dozu summa. To nosaka izteiksme:

  kur:
  DT, R ir audos vai orgānā T vidējā absorbētā doza, ko izraisījis starojums R,
  wR ir starojuma svēruma koeficients un
  wT ir audu koeficients audiem vai orgānam T.
  Attiecīgās wT un wR vērtības ir norādītas Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103. Efektīvās dozas mērvienība ir zīverts; |
| --- | --- |

(26)

efektīvā doza (E) visu ķermeņa audu un orgānu ārējās un iekšējās apstarošanas svērto ekvivalento dozu summa. To nosaka izteiksme:

kur:

DT, R ir audos vai orgānā T vidējā absorbētā doza, ko izraisījis starojums R,

wR ir starojuma svēruma koeficients un

wT ir audu koeficients audiem vai orgānam T.

Attiecīgās wT un wR vērtības ir norādītas Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103. Efektīvās dozas mērvienība ir zīverts;

| (27) | dozas limits ir efektīvās dozas vai ekvivalentās dozas vērtība konkrētā periodā, ko attiecībā uz indivīdu nedrīkst pārsniegt. Dozas limitu piemēro apstarojumu summai no visa veida praktiskajām darbībām, kam ir piešķirta atļauja; |
| --- | --- |

(27)

dozas limits ir efektīvās dozas vai ekvivalentās dozas vērtība konkrētā periodā, ko attiecībā uz indivīdu nedrīkst pārsniegt. Dozas limitu piemēro apstarojumu summai no visa veida praktiskajām darbībām, kam ir piešķirta atļauja;

| (28) | dozas ierobežojums ir ierobežojums, kas noteikts kā individuālās dozas iespējama augšējā robeža un ko izmanto, lai noteiktu iespējamo variantu klāstu, ko izvērtē optimizācijas procesā attiecībā uz konkrēto jonizējošā starojuma avotu plānotā apstarošanas situācijā; |
| --- | --- |

(28)

dozas ierobežojums ir ierobežojums, kas noteikts kā individuālās dozas iespējama augšējā robeža un ko izmanto, lai noteiktu iespējamo variantu klāstu, ko izvērtē optimizācijas procesā attiecībā uz konkrēto jonizējošā starojuma avotu plānotā apstarošanas situācijā;

| (29) | ekvivalentā doza (HT) ir absorbētā doza audos vai orgānā T, kas ir svērta attiecībā uz starojuma R veidu un kvalitāti. To izsaka kā:

  kur:






  — | DT, R ir vidējā absorbētā doza audos vai orgānā T, ko izraisījis starojums R, |
| --- | --- | --- |

(29)

ekvivalentā doza (HT) ir absorbētā doza audos vai orgānā T, kas ir svērta attiecībā uz starojuma R veidu un kvalitāti. To izsaka kā:

kur:

—

DT, R ir vidējā absorbētā doza audos vai orgānā T, ko izraisījis starojums R,

| — | wR ir starojuma svēršanas koeficients. |
| --- | --- |

—

wR ir starojuma svēršanas koeficients.

Ja starojuma lauku veido atšķirīgu veidu un enerģiju starojumi ar atšķirīgām wR vērtībām, tad kopējo ekvivalento dozu HT izsaka šādi:

Attiecīgās wR vērtības ir norādītas Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103. Ekvivalentās dozas vienība ir zīverts;

| (30) | ārējais darbinieks ir jebkurš apstarotais A kategorijas darbinieks, kuru nenodarbina uzņēmums, kas atbildīgs par uzraudzītajām un kontroles zonām, bet kurš šajās zonās veic kādas darbības, tostarp praktikanti, mācekļi un studenti; |
| --- | --- |

(30)

ārējais darbinieks ir jebkurš apstarotais A kategorijas darbinieks, kuru nenodarbina uzņēmums, kas atbildīgs par uzraudzītajām un kontroles zonām, bet kurš šajās zonās veic kādas darbības, tostarp praktikanti, mācekļi un studenti;

| (31) | uzņēmums ir fiziska vai juridiska persona, kas ir juridiski atbildīga par praktiskajām darbībām vai par jonizējošā starojuma avotu (tostarp gadījumos, kad starojuma avota īpašnieks vai turētājs neveic saistītas darbības); |
| --- | --- |

(31)

uzņēmums ir fiziska vai juridiska persona, kas ir juridiski atbildīga par praktiskajām darbībām vai par jonizējošā starojuma avotu (tostarp gadījumos, kad starojuma avota īpašnieks vai turētājs neveic saistītas darbības);

| (32) | riska ierobežojums ir ierobežojums, kas noteikts jonizējošā starojuma avota radītajam individuālajam riskam (risks kā varbūtība, ka radīsies potenciālas apstarošanas izraisīts kaitējums veselībai, kura ir funkcija no varbūtības, ka neplānots notikums izraisīs dozas saņemšanu, un no kaitējuma varbūtības šīs dozas dēļ); |
| --- | --- |

(32)

riska ierobežojums ir ierobežojums, kas noteikts jonizējošā starojuma avota radītajam individuālajam riskam (risks kā varbūtība, ka radīsies potenciālas apstarošanas izraisīts kaitējums veselībai, kura ir funkcija no varbūtības, ka neplānots notikums izraisīs dozas saņemšanu, un no kaitējuma varbūtības šīs dozas dēļ);

| (33) | aprūpētāji un mierinātāji ir personas, kuras apzināti un brīvprātīgi pakļaujas jonizējošā starojuma iedarbībai, kad palīdz (ja vien tas neietilpst viņu profesionālajos pienākumos) sniegt atbalstu un mierinājumu personām, kuras tiek vai ir tikušas pakļautas medicīniskai apstarošanai; |
| --- | --- |

(33)

aprūpētāji un mierinātāji ir personas, kuras apzināti un brīvprātīgi pakļaujas jonizējošā starojuma iedarbībai, kad palīdz (ja vien tas neietilpst viņu profesionālajos pienākumos) sniegt atbalstu un mierinājumu personām, kuras tiek vai ir tikušas pakļautas medicīniskai apstarošanai;

| (34) | standartlīmenis ir tāds dozas vai riska līmenis avārijas apstarošanas situācijā vai esošā apstarošanas situācijā, kuru pārsniedzot, apstarošana nav vēlama, bet nesasniedzot ir jāturpina aizsardzības optimizācija; |
| --- | --- |

(34)

standartlīmenis ir tāds dozas vai riska līmenis avārijas apstarošanas situācijā vai esošā apstarošanas situācijā, kuru pārsniedzot, apstarošana nav vēlama, bet nesasniedzot ir jāturpina aizsardzības optimizācija;

| (35) | apstarotais darbinieks ir persona – vai nu pašnodarbināta, vai darba devēja nodarbināta,
  tostarp praktikants vai brīvprātīgais, —,
  kura pakļauta apstarošanai darbavietā, veicot šajā direktīvā reglamentētas praktiskas darbības, un kuras saņemtās dozas var pārsniegt kādu no dozu limitiem iedzīvotājiem; [Gr. 22] |
| --- | --- |

(35)

apstarotais darbinieks ir persona – vai nu pašnodarbināta, vai darba devēja nodarbināta,
  tostarp praktikants vai brīvprātīgais, —,
  kura pakļauta apstarošanai darbavietā, veicot šajā direktīvā reglamentētas praktiskas darbības, un kuras saņemtās dozas var pārsniegt kādu no dozu limitiem iedzīvotājiem; [Gr. 22]

| (36) | zīverts (Sv) ir ekvivalentās vai efektīvās dozas mērvienības īpašais nosaukums. Viens zīverts ir ekvivalents vienam džoulam uz kilogramu: 1 Sv = 1 J kg-1; |
| --- | --- |

(36)

zīverts (Sv) ir ekvivalentās vai efektīvās dozas mērvienības īpašais nosaukums. Viens zīverts ir ekvivalents vienam džoulam uz kilogramu: 1 Sv = 1 J kg-1;

| (37) | uzņemšana ir to radionuklīdu aktivitātes, kuri no ārējās vides nokļūst organismā; |
| --- | --- |

(37)

uzņemšana ir to radionuklīdu aktivitātes, kuri no ārējās vides nokļūst organismā;

| (38) | māceklis ir persona
  vecumā no 16 gadiem (tostarp praktikanti un studenti)
  , kas uzņēmumā saņem apmācību vai instruktāžu, lai apgūtu kādu īpašu prasmi
  , un šajā procesā ir ietvertas darbības, kuras darbinieka gadījumā tiktu uzskatītas par darbu ar jonizējošo starojumu
  ; [Gr. 23] |
| --- | --- |

(38)

māceklis ir persona
  vecumā no 16 gadiem (tostarp praktikanti un studenti)
  , kas uzņēmumā saņem apmācību vai instruktāžu, lai apgūtu kādu īpašu prasmi
  , un šajā procesā ir ietvertas darbības, kuras darbinieka gadījumā tiktu uzskatītas par darbu ar jonizējošo starojumu
  ; [Gr. 23]

| (39) | paredzamā efektīvā doza (E(τ)) ir paredzamo uzņemto audu vai orgānu ekvivalento dozu summa HT(τ), no kurām katra doza reizināta ar atbilstošo audu vai orgānu svēruma faktoru wT. To izsaka šādi:

  Nosakot E(τ), τ ir gadu skaits, par kuriem veic summēšanu. Lai ievērotu šajā direktīvā noteiktos dozu limitus, τ ir 50 gadi pēc uzņemšanas pieaugušajiem un līdz 70 gadu vecumam – bērniem. Paredzamās efektīvās dozas vienība ir zīverts; |
| --- | --- |

(39)

paredzamā efektīvā doza (E(τ)) ir paredzamo uzņemto audu vai orgānu ekvivalento dozu summa HT(τ), no kurām katra doza reizināta ar atbilstošo audu vai orgānu svēruma faktoru wT. To izsaka šādi:

Nosakot E(τ), τ ir gadu skaits, par kuriem veic summēšanu. Lai ievērotu šajā direktīvā noteiktos dozu limitus, τ ir 50 gadi pēc uzņemšanas pieaugušajiem un līdz 70 gadu vecumam – bērniem. Paredzamās efektīvās dozas vienība ir zīverts;

| (40) | medicīniskās fizikas eksperts ir persona ar pietiekamām zināšanām, profesionālo apmācību un pieredzi, lai darbotos vai konsultētu saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz starojuma fiziku, ko izmanto medicīniskā apstarošanā, un kuru par kompetentu darboties ir atzinušas kompetentas iestādes; |
| --- | --- |

(40)

medicīniskās fizikas eksperts ir persona ar pietiekamām zināšanām, profesionālo apmācību un pieredzi, lai darbotos vai konsultētu saistībā ar jautājumiem, kas attiecas uz starojuma fiziku, ko izmanto medicīniskā apstarošanā, un kuru par kompetentu darboties ir atzinušas kompetentas iestādes;

| (41) | arodveselības dienests ir veselības speciālists vai struktūra, kas ir kompetenta veikt apstaroto darbinieku medicīnisku uzraudzību un kuras pilnvaras šādi rīkoties ir atzinušas kompetentas iestādes; |
| --- | --- |

(41)

arodveselības dienests ir veselības speciālists vai struktūra, kas ir kompetenta veikt apstaroto darbinieku medicīnisku uzraudzību un kuras pilnvaras šādi rīkoties ir atzinušas kompetentas iestādes;

| (42) | radiācijas drošības eksperts ir persona ar pietiekamām zināšanām, izglītību un pieredzi, lai sniegtu konsultācijas radiācijas aizsardzībā, lai nodrošinātu personu efektīvu aizsardzību, un kuras pilnvaras šādi rīkoties ir atzinušas kompetentas iestādes; |
| --- | --- |

(42)

radiācijas drošības eksperts ir persona ar pietiekamām zināšanām, izglītību un pieredzi, lai sniegtu konsultācijas radiācijas aizsardzībā, lai nodrošinātu personu efektīvu aizsardzību, un kuras pilnvaras šādi rīkoties ir atzinušas kompetentas iestādes;

| (42a) | kompetentā iestāde ir iestāde, kuru nozīmējusi dalībvalsts; [Gr. 24] |
| --- | --- |

(42a)

kompetentā iestāde ir iestāde, kuru nozīmējusi dalībvalsts; [Gr. 24]

| (43) | augstas radioaktivitātes slēgts starojuma avots ir slēgts avots, kurā esošā radioaktīvā materiāla daudzums pārsniedz vērtības, kas noteiktas II pielikumā; |
| --- | --- |

(43)

augstas radioaktivitātes slēgts starojuma avots ir slēgts avots, kurā esošā radioaktīvā materiāla daudzums pārsniedz vērtības, kas noteiktas II pielikumā;

| (44) | avārijas reaģēšanas plāns avārijas gadījumiem ir plānošanas pasākumi adekvātai reaģēšanai avārijas apstarošanas situācijā, kas saistīta uz konkrētu objektu vai darbību, pamatojoties uz postulētiem notikumiem un saistītiem scenārijiem; |
| --- | --- |

(44)

avārijas reaģēšanas plāns avārijas gadījumiem ir plānošanas pasākumi adekvātai reaģēšanai avārijas apstarošanas situācijā, kas saistīta uz konkrētu objektu vai darbību, pamatojoties uz postulētiem notikumiem un saistītiem scenārijiem;

| (45) | avārijas likvidēšanas darbinieks ir jebkura persona, kurai ir noteikti pienākumi kā darbiniekam avārijas gadījumā un kura var būt pakļauta avārijas likvidēšanas laikā; |
| --- | --- |

(45)

avārijas likvidēšanas darbinieks ir jebkura persona, kurai ir noteikti pienākumi kā darbiniekam avārijas gadījumā un kura var būt pakļauta avārijas likvidēšanas laikā;

| (46) | dozimetrijas dienests ir struktūra vai persona, kura ir pilnvarota veikt atsevišķu individuālā monitoringa ierīču kalibrēšanu, nolasījumus un to interpretāciju vai radioaktivitātes mērījumus cilvēka organismā vai bioloģiskajos paraugos, vai dozu novērtēšanu,
  kuras statuss garantē neatkarību no apstaroto darbinieku darba devēja
  un kuras pilnvaras šādi rīkoties atzīst kompetentās iestādes; [Gr. 25] |
| --- | --- |

(46)

dozimetrijas dienests ir struktūra vai persona, kura ir pilnvarota veikt atsevišķu individuālā monitoringa ierīču kalibrēšanu, nolasījumus un to interpretāciju vai radioaktivitātes mērījumus cilvēka organismā vai bioloģiskajos paraugos, vai dozu novērtēšanu,
  kuras statuss garantē neatkarību no apstaroto darbinieku darba devēja
  un kuras pilnvaras šādi rīkoties atzīst kompetentās iestādes; [Gr. 25]

| (47) | avārijas pārvaldības sistēma ir juridiska vai administratīva sistēma, kas nosaka pienākumus avārijas gatavībai un likvidēšanai, kā arī lēmuma pieņemšanas kārtību gadījumos, kad iestājas avārijas apstarošanas situācija; |
| --- | --- |

(47)

avārijas pārvaldības sistēma ir juridiska vai administratīva sistēma, kas nosaka pienākumus avārijas gatavībai un likvidēšanai, kā arī lēmuma pieņemšanas kārtību gadījumos, kad iestājas avārijas apstarošanas situācija;

| (48) | medicīniski radioloģisks ir tāds, kas attiecas uz radiodiagnostiskām un radioterapeitiskām procedūrām, kā arī uz invazīvo radioloģiju vai citu plānošanas un orientēšanas radioloģiju, kurā izmanto jonizējošo starojumu; |
| --- | --- |

(48)

medicīniski radioloģisks ir tāds, kas attiecas uz radiodiagnostiskām un radioterapeitiskām procedūrām, kā arī uz invazīvo radioloģiju vai citu plānošanas un orientēšanas radioloģiju, kurā izmanto jonizējošo starojumu;

| (49) | medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskie aspekti ir medicīniskās apstarošanas fiziskā izpilde un jebkuri saistītie aspekti, tostarp darbošanās ar medicīnisko radioloģisko aprīkojumu un tā lietošana, tehnisko un fizikālo parametru, tostarp starojuma dozu, novērtēšana, iekārtu kalibrēšana un uzturēšana, radiofarmaceitisko preparātu sagatavošana un ievadīšana, attēlu apstrāde kodolmedicīnā un radioterapijā, ko citu starpā veic radiologa asistenti un tehniskie speciālisti; |
| --- | --- |

(49)

medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskie aspekti ir medicīniskās apstarošanas fiziskā izpilde un jebkuri saistītie aspekti, tostarp darbošanās ar medicīnisko radioloģisko aprīkojumu un tā lietošana, tehnisko un fizikālo parametru, tostarp starojuma dozu, novērtēšana, iekārtu kalibrēšana un uzturēšana, radiofarmaceitisko preparātu sagatavošana un ievadīšana, attēlu apstrāde kodolmedicīnā un radioterapijā, ko citu starpā veic radiologa asistenti un tehniskie speciālisti;

| (50) | praktizējošs ārsts ir ārsts, zobārsts vai cits medicīnas darbinieks, kuram ir tiesības uzņemties klīnisko atbildību par personas medicīnisko apstarošanu saskaņā ar valsts prasībām; |
| --- | --- |

(50)

praktizējošs ārsts ir ārsts, zobārsts vai cits medicīnas darbinieks, kuram ir tiesības uzņemties klīnisko atbildību par personas medicīnisko apstarošanu saskaņā ar valsts prasībām;

| (51) | diagnostikas standartlīmeņi ir dozu līmeņi medicīniskās radiodiagnostikas vai invazīvas radioloģijas praksē vai – radiofarmaceitisko preparātu gadījumā – aktivitātes līmeņi standart-izmēra pacienta grupu vai standartveida fantomu tipiskiem izmeklējumiem plaša diapazona veida iekārtām; |
| --- | --- |

(51)

diagnostikas standartlīmeņi ir dozu līmeņi medicīniskās radiodiagnostikas vai invazīvas radioloģijas praksē vai – radiofarmaceitisko preparātu gadījumā – aktivitātes līmeņi standart-izmēra pacienta grupu vai standartveida fantomu tipiskiem izmeklējumiem plaša diapazona veida iekārtām;

| (52) | aktivācija ir process, kurā stabils nuklīds pārvēršas par radionuklīdu, kad stabilo nuklīdu saturošu materiālu apstaro ar daļiņām vai augstas enerģijas fotoniem; |
| --- | --- |

(52)

aktivācija ir process, kurā stabils nuklīds pārvēršas par radionuklīdu, kad stabilo nuklīdu saturošu materiālu apstaro ar daļiņām vai augstas enerģijas fotoniem;

| (53) | radioaktīva viela ir jebkura viela, kas satur vienu vai vairākus radionuklīdus, kuru aktivitātes koncentrācija ir vērā ņemama, ciktāl tas attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu; |
| --- | --- |

(53)

radioaktīva viela ir jebkura viela, kas satur vienu vai vairākus radionuklīdus, kuru aktivitātes koncentrācija ir vērā ņemama, ciktāl tas attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu;

| (54) | apstarošana nemedicīniskā attēlveidošanā ir jebkāda tīša cilvēku apstarošana attēlu iegūšanai, ja apstarošanas galvenais iemesls nav saistīts ar apstaroto personu veselību vai dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

(54)

apstarošana nemedicīniskā attēlveidošanā ir jebkāda tīša cilvēku apstarošana attēlu iegūšanai, ja apstarošanas galvenais iemesls nav saistīts ar apstaroto personu veselību vai dzīves kvalitāti;

| (55) | paziņošana ir dokumenta iesniegšana kompetentajai iestādei, lai darītu zināmu nodomu veikt praktiskas darbības, uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma; |
| --- | --- |

(55)

paziņošana ir dokumenta iesniegšana kompetentajai iestādei, lai darītu zināmu nodomu veikt praktiskas darbības, uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma;

| (56) | reģistrācija ir atļauja veikt darbības saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētiem nosacījumiem, ko dokumenta veidā piešķir kompetentā iestāde vai nodrošina valsts tiesību akti; |
| --- | --- |

(56)

reģistrācija ir atļauja veikt darbības saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētiem nosacījumiem, ko dokumenta veidā piešķir kompetentā iestāde vai nodrošina valsts tiesību akti;

| (57) | patēriņa produkts ir ierīce vai ražojums, kurā radionuklīdi ir tīšām iekļauti vai rodas aktivācijas ceļā vai kurš emitē jonizējošo starojumu, un kuru var pārdot vai nodot iedzīvotāju rīcībā bez īpašas pēcpārdošanas uzraudzības vai regulatīvās kontroles; |
| --- | --- |

(57)

patēriņa produkts ir ierīce vai ražojums, kurā radionuklīdi ir tīšām iekļauti vai rodas aktivācijas ceļā vai kurš emitē jonizējošo starojumu, un kuru var pārdot vai nodot iedzīvotāju rīcībā bez īpašas pēcpārdošanas uzraudzības vai regulatīvās kontroles;

| (58) | paātrinātājs ir aparāts vai iekārta, kurā tiek paātrinātas daļiņas un kas emitē jonizējošo starojumu ar enerģiju, kas ir lielāka par 1 megaelektronvoltu (MeV); |
| --- | --- |

(58)

paātrinātājs ir aparāts vai iekārta, kurā tiek paātrinātas daļiņas un kas emitē jonizējošo starojumu ar enerģiju, kas ir lielāka par 1 megaelektronvoltu (MeV);

| (59) | slēgts lietots starojuma avots ir starojuma avots, ko vairs neizmanto vai ko nav paredzēts izmantot praktiskajās darbībās, kurām ir piešķirta atļauja; |
| --- | --- |

(59)

slēgts lietots starojuma avots ir starojuma avots, ko vairs neizmanto vai ko nav paredzēts izmantot praktiskajās darbībās, kurām ir piešķirta atļauja;

| (60) | inspekcija ir jebkuras kompetentas iestādes veikta izmeklēšana, lai verificētu atbilstību valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

(60)

inspekcija ir jebkuras kompetentas iestādes veikta izmeklēšana, lai verificētu atbilstību valsts noteikumiem;

| (61) | jonizējošā starojuma ģenerators ir ierīce, kas spēj ģenerēt jonizējošo starojumu, piemēram, rentgenstarus, neitronus, elektronus vai citas lādētas daļiņas, un ko var izmantot zinātniskiem, rūpnieciskiem vai medicīniskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

(61)

jonizējošā starojuma ģenerators ir ierīce, kas spēj ģenerēt jonizējošo starojumu, piemēram, rentgenstarus, neitronus, elektronus vai citas lādētas daļiņas, un ko var izmantot zinātniskiem, rūpnieciskiem vai medicīniskiem nolūkiem;

| (62) | radioaktīvie atkritumi ir radioaktīvs materiāls, kas nav paredzēts turpmākai izmantošanai; |
| --- | --- |

(62)

radioaktīvie atkritumi ir radioaktīvs materiāls, kas nav paredzēts turpmākai izmantošanai;

| (63) | kvalitātes nodrošināšana ir visas nepieciešamās plānotās un sistemātiskās darbības, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību, ka struktūra, sistēma, komponente vai procedūra darbosies pietiekami atbilstoši pieņemtajiem standartiem; kvalitātes kontrole ir daļa no kvalitātes nodrošināšanas; |
| --- | --- |

(63)

kvalitātes nodrošināšana ir visas nepieciešamās plānotās un sistemātiskās darbības, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību, ka struktūra, sistēma, komponente vai procedūra darbosies pietiekami atbilstoši pieņemtajiem standartiem; kvalitātes kontrole ir daļa no kvalitātes nodrošināšanas;

| (64) | licence ir atļauja, kuru pēc pieteikuma piešķir kompetentā iestāde, veikt praktiskas darbības saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā licences dokumentā; |
| --- | --- |

(64)

licence ir atļauja, kuru pēc pieteikuma piešķir kompetentā iestāde, veikt praktiskas darbības saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā licences dokumentā;

| (65) | atbrīvojuma līmeņi ir vērtības, ko nosaka kompetentā iestāde vai valsts tiesību akti un kas izteiktas kā aktivitātes koncentrācijas
  un kā kopējās aktivitātes
  , kuras nepārsniedzot, materiālus, kas iegūti jebkādā praktiskā darbībā, par kuru jāpaziņo, vai praktiskā darbībā, kurai nepieciešama atļauja, var atbrīvot no šīs direktīvas prasībām; [Gr. 26] |
| --- | --- |

(65)

atbrīvojuma līmeņi ir vērtības, ko nosaka kompetentā iestāde vai valsts tiesību akti un kas izteiktas kā aktivitātes koncentrācijas
  un kā kopējās aktivitātes
  , kuras nepārsniedzot, materiālus, kas iegūti jebkādā praktiskā darbībā, par kuru jāpaziņo, vai praktiskā darbībā, kurai nepieciešama atļauja, var atbrīvot no šīs direktīvas prasībām; [Gr. 26]

| (66) | uzraudzības zona ir teritorija, kas pakļauta uzraudzībai, lai nodrošinātu aizsardzību pret jonizējošo starojumu; |
| --- | --- |

(66)

uzraudzības zona ir teritorija, kas pakļauta uzraudzībai, lai nodrošinātu aizsardzību pret jonizējošo starojumu;

| (67) | kontroles zona ir teritorija, uz kuru attiecas īpaši noteikumi, lai nodrošinātu aizsardzību pret jonizējošo starojumu vai novērstu radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanos, un kurai piekļuve tiek kontrolēta; |
| --- | --- |

(67)

kontroles zona ir teritorija, uz kuru attiecas īpaši noteikumi, lai nodrošinātu aizsardzību pret jonizējošo starojumu vai novērstu radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanos, un kurai piekļuve tiek kontrolēta;

| (68) | nejauša apstarošana ir avārijas rezultātā notikusi tādu personu apstarošana, kas nav avārijas likvidēšanas darbinieki; |
| --- | --- |

(68)

nejauša apstarošana ir avārijas rezultātā notikusi tādu personu apstarošana, kas nav avārijas likvidēšanas darbinieki;

| (69) | arodapstarošana avārijas gadījumā avārijas apstarošanas situācijā saņemta tādu personu arodapstarošana, kas veic pasākumus šīs avārijas seku mazināšanai; |
| --- | --- |

(69)

arodapstarošana avārijas gadījumā avārijas apstarošanas situācijā saņemta tādu personu arodapstarošana, kas veic pasākumus šīs avārijas seku mazināšanai;

| (70) | veselības skrīnings ir procedūra, kurā izmanto medicīniski radioloģiskas iekārtas agrīnai diagnostikai iedzīvotāju riska grupās; |
| --- | --- |

(70)

veselības skrīnings ir procedūra, kurā izmanto medicīniski radioloģiskas iekārtas agrīnai diagnostikai iedzīvotāju riska grupās;

| (71) | palielināta
  radona apdraudēta zona ir ģeogrāfiska teritorija vai administratīvs reģions, kas definēts, pamatojoties uz pētījumiem, kuri liecina, ka šajā zonā daudz lielāks nekā citās valsts daļās ir to mājokļu īpatsvars, kuros paredzama valsts standartlīmeņa pārsniegšana; [Gr. 27] |
| --- | --- |

(71)

palielināta
  radona apdraudēta zona ir ģeogrāfiska teritorija vai administratīvs reģions, kas definēts, pamatojoties uz pētījumiem, kuri liecina, ka šajā zonā daudz lielāks nekā citās valsts daļās ir to mājokļu īpatsvars, kuros paredzama valsts standartlīmeņa pārsniegšana; [Gr. 27]

| (72) | medicīniski radioloģiska procedūra ir jebkura procedūra, kas rada medicīnisku apstarošanu; |
| --- | --- |

(72)

medicīniski radioloģiska procedūra ir jebkura procedūra, kas rada medicīnisku apstarošanu;

| (73) | nosūtītājs ir ārsts, zobārsts vai cits medicīnas darbinieks, kuram ir tiesības atbilstoši valstī esošajām prasībām nosūtīt personas uz medicīniski radioloģiskām procedūrām pie praktizējoša ārsta; |
| --- | --- |

(73)

nosūtītājs ir ārsts, zobārsts vai cits medicīnas darbinieks, kuram ir tiesības atbilstoši valstī esošajām prasībām nosūtīt personas uz medicīniski radioloģiskām procedūrām pie praktizējoša ārsta;

| (74) | individuāls kaitējums ir klīniski novērojama kaitīga ietekme uz personām vai viņu pēcnācējiem, kas parādās nekavējoties vai arī vēlāk, turklāt otrajā gadījumā to parādīšanās ir drīzāk varbūtīga nekā droši gaidāma; [Gr. 28] |
| --- | --- |

(74)

individuāls kaitējums ir klīniski novērojama kaitīga ietekme uz personām vai viņu pēcnācējiem, kas parādās nekavējoties vai arī vēlāk, turklāt otrajā gadījumā to parādīšanās ir drīzāk varbūtīga nekā droši gaidāma; [Gr. 28]

| (75) | invazīvā radioloģija ir rentgenstaru attēlveidošanas tehnoloģiju izmantošana papildus tām, kas attēlveidošanai izmanto ultraskaņu vai magnētisko rezonansi vai citas nejonizējoša starojuma tehnoloģijas, lai ierīces ievadītu un vadītu cilvēka ķermenī diagnostikas vai ārstniecības nolūkiem; |
| --- | --- |

(75)

invazīvā radioloģija ir rentgenstaru attēlveidošanas tehnoloģiju izmantošana papildus tām, kas attēlveidošanai izmanto ultraskaņu vai magnētisko rezonansi vai citas nejonizējoša starojuma tehnoloģijas, lai ierīces ievadītu un vadītu cilvēka ķermenī diagnostikas vai ārstniecības nolūkiem;

| (76) | radiodiagnostisks ir tāds, kas attiecas uz in vivo diagnostisko kodolmedicīnu, medicīnisko diagnostisko radioloģiju, kur izmanto jonizējošo starojumu, un zobu radioloģiju; |
| --- | --- |

(76)

radiodiagnostisks ir tāds, kas attiecas uz in vivo diagnostisko kodolmedicīnu, medicīnisko diagnostisko radioloģiju, kur izmanto jonizējošo starojumu, un zobu radioloģiju;

| (77) | radioterapeitisks ir tāds, kas attiecas uz radioterapiju, tostarp kodolmedicīnu terapeitiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

(77)

radioterapeitisks ir tāds, kas attiecas uz radioterapiju, tostarp kodolmedicīnu terapeitiskiem mērķiem;

| (78) | klīniskā atbildība ir praktizējoša ārsta atbildība par individuālu medicīnisko apstarošanu, kas jo īpaši aptver pamatošanu, optimizāciju, rezultāta klīnisko novērtēšanu, vajadzības gadījumā sadarbību ar citiem speciālistiem un darbiniekiem attiecībā uz medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskajiem aspektiem, vajadzības gadījumā informācijas iegūšanu par iepriekšējiem izmeklējumiem, esošās medicīniski radioloģiskās informācijas un/vai izrakstu sniegšanu citiem praktizējošiem ārstiem un/vai nosūtītājam pēc nepieciešamības, informācijas sniegšanu pacientiem un citām iesaistītajām personām par jonizējošā starojuma radīto risku; |
| --- | --- |

(78)

klīniskā atbildība ir praktizējoša ārsta atbildība par individuālu medicīnisko apstarošanu, kas jo īpaši aptver pamatošanu, optimizāciju, rezultāta klīnisko novērtēšanu, vajadzības gadījumā sadarbību ar citiem speciālistiem un darbiniekiem attiecībā uz medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskajiem aspektiem, vajadzības gadījumā informācijas iegūšanu par iepriekšējiem izmeklējumiem, esošās medicīniski radioloģiskās informācijas un/vai izrakstu sniegšanu citiem praktizējošiem ārstiem un/vai nosūtītājam pēc nepieciešamības, informācijas sniegšanu pacientiem un citām iesaistītajām personām par jonizējošā starojuma radīto risku;

| (79) | klīniskais audits ir medicīniski radioloģisko procedūru sistemātiska pārbaude vai pārskatīšana ar mērķi uzlabot pacientu aprūpes kvalitāti un iznākumu, īstenojot strukturētu pārskatīšanu, kuras laikā medicīniski radioloģisko praksi, procedūras un rezultātus izvērtē salīdzinājumā ar pieņemtajiem standartiem par medicīniski radioloģisko procedūru labo praksi, vajadzības gadījumā praksi mainot un piemērojot jaunus standartus; |
| --- | --- |

(79)

klīniskais audits ir medicīniski radioloģisko procedūru sistemātiska pārbaude vai pārskatīšana ar mērķi uzlabot pacientu aprūpes kvalitāti un iznākumu, īstenojot strukturētu pārskatīšanu, kuras laikā medicīniski radioloģisko praksi, procedūras un rezultātus izvērtē salīdzinājumā ar pieņemtajiem standartiem par medicīniski radioloģisko procedūru labo praksi, vajadzības gadījumā praksi mainot un piemērojot jaunus standartus;

| (80) | medicīniski radioloģiska iekārta ir iekārta, kas satur medicīniski radioloģisku aparatūru; |
| --- | --- |

(80)

medicīniski radioloģiska iekārta ir iekārta, kas satur medicīniski radioloģisku aparatūru;

| (81) | neparedzēta apstarošana ir medicīniska apstarošana, kas būtiski atšķiras no medicīniskās apstarošanas, kas paredzēta attiecīgajam mērķim; |
| --- | --- |

(81)

neparedzēta apstarošana ir medicīniska apstarošana, kas būtiski atšķiras no medicīniskās apstarošanas, kas paredzēta attiecīgajam mērķim;

| (82) | reprezentatīva persona ir persona, kas saņem
  vai, iespējams, varētu saņemt
  dozu, kura ir reprezentatīva personām, kas saņem vislielāko apstarojumu iedzīvotāju grupā
  . Novērtējumos ir jāņem vērā nelabvēlīgāki scenāriji nekā pastāvošie apstākļi, izņemot gadījumus, kad var pierādīt, ka tie nevarētu īstenoties vai ka to īstenošanās būtu identificējama un tās rezultātā tiktu no jauna novērtēta dozimetriskā ietekme
  ; [Gr. 30] |
| --- | --- |

(82)

reprezentatīva persona ir persona, kas saņem
  vai, iespējams, varētu saņemt
  dozu, kura ir reprezentatīva personām, kas saņem vislielāko apstarojumu iedzīvotāju grupā
  . Novērtējumos ir jāņem vērā nelabvēlīgāki scenāriji nekā pastāvošie apstākļi, izņemot gadījumus, kad var pierādīt, ka tie nevarētu īstenoties vai ka to īstenošanās būtu identificējama un tās rezultātā tiktu no jauna novērtēta dozimetriskā ietekme
  ; [Gr. 30]

| (83) | par radiācijas drošību atbildīgā persona ir persona ar tehnisku kompetenci radiācijas aizsardzības jautājumos saistībā ar attiecīgo praktiskās darbības veidu, kuru uzņēmums norīkojis pārraudzīt uzņēmumā radiācijas aizsardzības pasākumu īstenošanu un kuras

  pilnvaras rīkoties ir atzinušas kompetentās iestādes
  ; [Gr. 31] |
| --- | --- |

(83)

par radiācijas drošību atbildīgā persona ir persona ar tehnisku kompetenci radiācijas aizsardzības jautājumos saistībā ar attiecīgo praktiskās darbības veidu, kuru uzņēmums norīkojis pārraudzīt uzņēmumā radiācijas aizsardzības pasākumu īstenošanu un kuras

  pilnvaras rīkoties ir atzinušas kompetentās iestādes
  ; [Gr. 31]

| (84) | korektīvie pasākumi ir avota izņemšana vai tā lieluma (aktivitātes vai daudzuma) samazināšana, lai nepieļautu vai samazinātu dozas, kas pretējā gadījumā tiku uzņemtas esošajā apstarošanas situācijā; |
| --- | --- |

(84)

korektīvie pasākumi ir avota izņemšana vai tā lieluma (aktivitātes vai daudzuma) samazināšana, lai nepieļautu vai samazinātu dozas, kas pretējā gadījumā tiku uzņemtas esošajā apstarošanas situācijā;

| (85) | aizsargpasākumi ir pasākumi, izņemot korektīvus pasākumus, lai nepieļautu vai samazinātu dozas, kas pretējā gadījumā tiku uzņemtas avārijas apstarošanas situācijā vai esošajā apstarošanas situācijā; |
| --- | --- |

(85)

aizsargpasākumi ir pasākumi, izņemot korektīvus pasākumus, lai nepieļautu vai samazinātu dozas, kas pretējā gadījumā tiku uzņemtas avārijas apstarošanas situācijā vai esošajā apstarošanas situācijā;

| (86) | atļaujas piešķiršana ir kompetentas iestādes rakstveida atļaujas piešķiršana uzņēmumam veikt konkrētas darbības regulatīvās kontroles apstākļos, un tā izpaužas kā reģistrācija vai licence; |
| --- | --- |

(86)

atļaujas piešķiršana ir kompetentas iestādes rakstveida atļaujas piešķiršana uzņēmumam veikt konkrētas darbības regulatīvās kontroles apstākļos, un tā izpaužas kā reģistrācija vai licence;

| (87) | slēgts starojuma avots ir radioaktīvais avots, kurā radioaktīvais materiāls ir aizkausētas kapsulas veidā vai cieši iesaistīts cietā matricā; |
| --- | --- |

(87)

slēgts starojuma avots ir radioaktīvais avots, kurā radioaktīvais materiāls ir aizkausētas kapsulas veidā vai cieši iesaistīts cietā matricā;

| (88) | piegādātājs ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas piegādā vai dara pieejamu slēgtu starojuma avotu; |
| --- | --- |

(88)

piegādātājs ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas piegādā vai dara pieejamu slēgtu starojuma avotu;

| (89) | jonizējošā starojuma avota konteiners ir slēgta starojuma avota ietvērums, kas nav tā neatņemama daļa, bet ir paredzēts avota aizsargāšanai izmantošanas, pārvadāšanas, pārvietošanas u.c. operāciju laikā; |
| --- | --- |

(89)

jonizējošā starojuma avota konteiners ir slēgta starojuma avota ietvērums, kas nav tā neatņemama daļa, bet ir paredzēts avota aizsargāšanai izmantošanas, pārvadāšanas, pārvietošanas u.c. operāciju laikā;

| (90) | torons ir izotops Rn-220; |
| --- | --- |

(90)

torons ir izotops Rn-220;

| (91) | atlikusī doza ir sagaidāmā doza, ko var uzņemt pa visiem apstarošanas ceļiem pēc tam, kad ir pilnībā īstenoti visi aizsargpasākumi vai ir pieņemts lēmums neveikt nekādus aizsargpasākumus; [Gr. 32] |
| --- | --- |

(91)

atlikusī doza ir sagaidāmā doza, ko var uzņemt pa visiem apstarošanas ceļiem pēc tam, kad ir pilnībā īstenoti visi aizsargpasākumi vai ir pieņemts lēmums neveikt nekādus aizsargpasākumus; [Gr. 32]

| (92) | absorbētā doza (D) ir masas vienībā absorbētā enerģija

  kur:






  — | ir vidējā enerģija, ko jonizējošais starojums nodod vielai tilpuma elementā, |
| --- | --- | --- |

(92)

absorbētā doza (D) ir masas vienībā absorbētā enerģija

kur:

—

Imageir vidējā enerģija, ko jonizējošais starojums nodod vielai tilpuma elementā,

| — | dm ir vielas masa šajā tilpuma elementā. |
| --- | --- |

—

dm ir vielas masa šajā tilpuma elementā.

Šajā direktīvā absorbētā doza nozīmē vidējo dozu, kas uzņemta audos vai orgānā. Absorbētās dozas mērvienība ir grejs;

| (93) | grejs (Gy) ir absorbētās dozas mērvienība. Viens grejs ir vienāds ar vienu džoulu uz kilogramu: 1Gy = 1 J kg-1; |
| --- | --- |

(93)

grejs (Gy) ir absorbētās dozas mērvienība. Viens grejs ir vienāds ar vienu džoulu uz kilogramu: 1Gy = 1 J kg-1;

| (94) | aktivitāte (A) ir aktivitāte, A, kas norādītajā laikā piemīt radionuklīda daudzumam noteiktā enerģētiskā stāvoklī. Tā ir dN un dt, attiecība, kur dN ir gaidāmais spontānu kodolpārvērtību skaits no minētā enerģētiskā stāvokļa laika intervālā dt:

  Aktivitātes mērvienība ir bekerels; |
| --- | --- |

(94)

aktivitāte (A) ir aktivitāte, A, kas norādītajā laikā piemīt radionuklīda daudzumam noteiktā enerģētiskā stāvoklī. Tā ir dN un dt, attiecība, kur dN ir gaidāmais spontānu kodolpārvērtību skaits no minētā enerģētiskā stāvokļa laika intervālā dt:

Aktivitātes mērvienība ir bekerels;

| (95) | bekerels (Bq) ir aktivitātes mērvienības īpašs nosaukums. Viens bekerels ir ekvivalents vienai kodolpārvērtībai sekundē: 1 Bq = 1 s-1; |
| --- | --- |

(95)

bekerels (Bq) ir aktivitātes mērvienības īpašs nosaukums. Viens bekerels ir ekvivalents vienai kodolpārvērtībai sekundē: 1 Bq = 1 s-1;

| (96) | paredzamā ekvivalentā doza (H(τ)) ir ekvivalentās dozas jaudas (audos vai orgānā T) integrālis laika periodā (τ), ko persona šajā periodā saņems uzņemšanas rezultātā .. To izsaka kā:

  uzņemšanas laika momentam t0, kur:

  ir atbilstošā ekvivalentās dozas jauda (orgānā vai audos T) laikā t,
  τ ir laika periods, par kuru tiek veikta integrēšana.
  Nosakot HT(τ), τ izsaka gados. Ja τ nav dots, pieaugušajiem par periodu pieņem 50 gadus un bērniem – periodu līdz 70 gadu vecumam. Paredzamās ekvivalentās dozas vienība ir zīverts; |
| --- | --- |

(96)

paredzamā ekvivalentā doza (H(τ)) ir ekvivalentās dozas jaudas (audos vai orgānā T) integrālis laika periodā (τ), ko persona šajā periodā saņems uzņemšanas rezultātā .. To izsaka kā:

uzņemšanas laika momentam t0, kur:

Imageir atbilstošā ekvivalentās dozas jauda (orgānā vai audos T) laikā t,

τ ir laika periods, par kuru tiek veikta integrēšana.

Nosakot HT(τ), τ izsaka gados. Ja τ nav dots, pieaugušajiem par periodu pieņem 50 gadus un bērniem – periodu līdz 70 gadu vecumam. Paredzamās ekvivalentās dozas vienība ir zīverts;

| (97) | normāla apstarošana
  normālos apstākļos
  ir apstarošana, kas gaidāma parastos iekārtas ekspluatācijas vai darbības apstākļos (ieskaitot uzturēšanu, inspekciju un izņemšanu no ekspluatācijas), paredzot iespējamās nenozīmīgās kļūmes, ko var kontrolēt, t. i., parastas ekspluatācijas laikā un pie paredzētiem ekspluatācijas atgadījumiem; [Gr. 33] |
| --- | --- |

(97)

normāla apstarošana
  normālos apstākļos
  ir apstarošana, kas gaidāma parastos iekārtas ekspluatācijas vai darbības apstākļos (ieskaitot uzturēšanu, inspekciju un izņemšanu no ekspluatācijas), paredzot iespējamās nenozīmīgās kļūmes, ko var kontrolēt, t. i., parastas ekspluatācijas laikā un pie paredzētiem ekspluatācijas atgadījumiem; [Gr. 33]

| (98) | prognozētā doza ir doza, kas būtu gaidāma, ja netiktu veikti nekādi aizsargpasākumi; |
| --- | --- |

(98)

prognozētā doza ir doza, kas būtu gaidāma, ja netiktu veikti nekādi aizsargpasākumi;

| (99) | kvalitātes kontrole ir darbību kopums (plānošana, koordinēšana, izpilde), lai uzturētu vai uzlabotu kvalitāti. Tā ietver visu iekārtu darbības definējamo, izmērāmo un kontrolējamo parametru uzraudzību, novērtēšanu un uzturēšanu vajadzīgajā līmenī; |
| --- | --- |

(99)

kvalitātes kontrole ir darbību kopums (plānošana, koordinēšana, izpilde), lai uzturētu vai uzlabotu kvalitāti. Tā ietver visu iekārtu darbības definējamo, izmērāmo un kontrolējamo parametru uzraudzību, novērtēšanu un uzturēšanu vajadzīgajā līmenī;

| (100) | reaģēšanas stratēģija ir dažādu aizsargpasākumu kopums reaģēšanai uz paredzētiem vai faktiskiem notikumiem tā, lai varētu vadīt avārijas apstarošanas situāciju saskaņā ar norādītajiem mērķiem. Avārijas reaģēšanas plānā reaģēšanas stratēģijas tiek izstrādātas katram paredzētajam notikumam un scenārijam. |
| --- | --- |

(100)

reaģēšanas stratēģija ir dažādu aizsargpasākumu kopums reaģēšanai uz paredzētiem vai faktiskiem notikumiem tā, lai varētu vadīt avārijas apstarošanas situāciju saskaņā ar norādītajiem mērķiem. Avārijas reaģēšanas plānā reaģēšanas stratēģijas tiek izstrādātas katram paredzētajam notikumam un scenārijam.

III NODAĻA

SISTĒMA AIZSARDZĪBAI PRET JONIZĒJOŠO STAROJUMU

5. pants

Vispārīgie principi

Dalībvalstis nosaka tiesiskās prasības un atbilstošu regulatīvās kontroles režīmu, kas attiecībā uz visām apstarošanas situācijām atspoguļo sistēmu aizsardzībai pret jonizējoši

  jonizējošo
  starojumu,
  kura

  kas balstās uz
  pamatotiem jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un atbilst
  šādiem pamatošanas, optimizācijas un dozas limitēšanas
  un kaitējuma atlīdzināšanas
  principiem. [Am. 34]

| (a) | Pamatošana: lēmumus par jonizējošā starojuma avota,

  lēmumi par cilvēku
  apstarošanas ceļa vai faktiskās apstarošanas ieviešanu vai pārveidošanu

  ar jonizējošo starojumu palielināšanu
  jāpamato, proti, šādus lēmumus pieņem, lai nodrošinātu, ka labums, ko no tiem gūst personas vai sabiedrība, atsver kaitējumu, ko tie var radīt. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(a)

Pamatošana: lēmumus par jonizējošā starojuma avota,

  lēmumi par cilvēku
  apstarošanas ceļa vai faktiskās apstarošanas ieviešanu vai pārveidošanu

  ar jonizējošo starojumu palielināšanu
  jāpamato, proti, šādus lēmumus pieņem, lai nodrošinātu, ka labums, ko no tiem gūst personas vai sabiedrība, atsver kaitējumu, ko tie var radīt. [Gr. 35]

| (b) | Optimizācija: visās apstarošanas situācijās aizsardzību pret jonizējošo starojumu optimizē, lai apstarojuma lielumu un iespējamību, kā arī apstaroto cilvēku skaitu saglabātu tik zemu, cik saprātīgi iespējams, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus, tādēļ medicīniskai apstarošanai pakļautu personu aizsardzības optimizācijai ir jābūt samērīgai ar apstarošanas medicīnisko mērķi, kā noteikts 55. pantā. Šo principu piemēro attiecībā uz efektīvo dozu un orgānu dozām kā piesardzības pasākumu dozas noteikšanas nolūkā, lai kompensētu nenoteiktības saistībā ar veselības kaitējuma samazināšanu zem robežvērtības. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(b)

Optimizācija: visās apstarošanas situācijās aizsardzību pret jonizējošo starojumu optimizē, lai apstarojuma lielumu un iespējamību, kā arī apstaroto cilvēku skaitu saglabātu tik zemu, cik saprātīgi iespējams, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus, tādēļ medicīniskai apstarošanai pakļautu personu aizsardzības optimizācijai ir jābūt samērīgai ar apstarošanas medicīnisko mērķi, kā noteikts 55. pantā. Šo principu piemēro attiecībā uz efektīvo dozu un orgānu dozām kā piesardzības pasākumu dozas noteikšanas nolūkā, lai kompensētu nenoteiktības saistībā ar veselības kaitējuma samazināšanu zem robežvērtības. [Gr. 36]

| (c) | Dozas limitēšana: plānotas apstarošanas situācijās personas

  iedzīvotāja
  saņemto dozu summa no visiem reglamentētājiem

  reglamentētajiem
  jonizējošā starojuma avotiem nedrīkst pārsniegt

  un visās esošās apstarošanas situācijās no antropogēniem avotiem nepārsniedz
  dozas limitus, kas noteikti arodapstarošanai vai iedzīvotāju apstarošanai.

  Apstarotā darbinieka saņemto dozu summa no visiem reglamentētajiem jonizējošā starojuma avotiem nedrīkst pārsniegt dozas limitus, kas noteikti arodapstarošanai.

  Dozas limitus nepiemēro medicīniskai apstarošanai. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(c)

Dozas limitēšana: plānotas apstarošanas situācijās personas

  iedzīvotāja
  saņemto dozu summa no visiem reglamentētājiem

  reglamentētajiem
  jonizējošā starojuma avotiem nedrīkst pārsniegt

  un visās esošās apstarošanas situācijās no antropogēniem avotiem nepārsniedz
  dozas limitus, kas noteikti arodapstarošanai vai iedzīvotāju apstarošanai.

Dozas limitus nepiemēro medicīniskai apstarošanai. [Gr. 37]

| ca) | kaitējuma atlīdzināšana: pirms kodoliekārtas izveides atļaušanas vai tās darbības atļaujas atjaunošanas dalībvalstis izveido sistēmu, kas garantē atlīdzināšanu par visiem materiālajiem kaitējumiem un miesas bojājumiem, ko varētu radīt avārija, kas notiek iekārtā. [Gr. 38]


  Informāciju par pamatošanu un dozas limitēšanu dara pieejamu iedzīvotājiem. [Gr. 39] |
| --- | --- |

ca)

kaitējuma atlīdzināšana: pirms kodoliekārtas izveides atļaušanas vai tās darbības atļaujas atjaunošanas dalībvalstis izveido sistēmu, kas garantē atlīdzināšanu par visiem materiālajiem kaitējumiem un miesas bojājumiem, ko varētu radīt avārija, kas notiek iekārtā. [Gr. 38]

1. sadaļa

optimizācijas rīki

6. pants

Dozas ierobežojumi attiecībā uz arodapstarošanu un iedzīvotāju apstarošanu

1.   Attiecībā uz arodapstarošanu uzņēmums
  , apspriežoties ar darbinieku pārstāvjiem,
  nosaka dozas ierobežojumu kā operacionālu optimizācijas rīku kompetento iestāžu vispārējā uzraudzībā.
  Kompetentās iestādes pārrauga viņu lēmumu.
  Ārējo darbinieku gadījumā dozas ierobežojumu nosaka, darba devējam sadarbojoties ar uzņēmumu
  un apspriežoties ar darbinieku pārstāvjiem
  . [Gr. 40]

2.   Attiecībā uz iedzīvotāju apstarošanu dozas ierobežojumu nosaka individuālajai dozai, ko iedzīvotāji saņem no konkrētā jonizējošā starojuma avota plānotās ekspluatācijas
  vai esošā apstarošanas situācijā no antropogēniem avotiem
  . Kompetentās iestādes nosaka šo
  dozas
  ierobežojumu tā, lai
  nodrošinātu iedzīvotāju veselības aizsardzību un lai
  to dozu summa, ko viena persona saņem no visām atļautajām praktiskajām darbībām,
  kā arī no dabiskiem radiācijas avotiem un atlikumu radītā piesārņojuma,
  atbilst dozas limitam.
  Dozas ierobežojumiem noteiktās vērtības tiek publicētas tā, lai katrs iedzīvotājs var pārbaudīt, ka viņš visu plānoto apstarošanas situāciju un esošo apstarošanas no antropogēniem avotiem situāciju summēšanās dēļ nesaņem dozu, kas ir lielāka par regulējumā noteikto limitu
  . [Gr. 41]

3.   Attiecībā uz potenciālu apstarošanu, optimizācija ietver starojuma avotu un iekārtu drošuma un drošības atbilstošu pārvaldību. Vajadzības gadījumā var noteikt riska ierobežojumus.

4.   Dozas ierobežojumus nosaka kā individuālās efektīvās vai ekvivalentās devas, ko saņem gada laikā vai jebkurā citā piemērotā īsākā laikposmā.

5.   Ja dozas ierobežojumus ievieš, lai ierobežotu kādu ilglaicīgi uzkrātu apstarojumu, tos nosaka attiecībā kā gada efektīvās vai ekvivalentās dozas konkrētam orgānam.

7. pants

Dozas ierobežojumi attiecībā uz medicīnisko apstarošanu

Dozas ierobežojumus nepiemēro pacientu medicīniskajai iedarbībai apstarošanai.

Attiecībā uz aprūpētājiem un mierinātājiem, kā arī brīvprātīgajiem, kas piedalās medicīniskos un biomedicīniskos pētījumos (un kam no apstarošanas nav gaidāms tiešs medicīnisks labums), dozas ierobežojumus nosaka kā individuālo dozu, ko nebūtu iespējams pārsniegt attiecīgās izmeklēšanas, ārstēšanas vai pētniecības projekta periodā.

8. pants

Standartlīmeņi

1.   Standartlīmeņus avārijas apstarošanas un esošas apstarošanas situācijām nosaka kā efektīvās dozas vai orgāna dozas līmeni, kuru pārsniedzot, uzskata, ka nedrīkst pieļaut iedarbību avārijas apstarošanas vai esošas apstarošanas situācijās.

2.   Optimizētas aizsardzības stratēģijas plāno un īsteno, lai individuālās dozas samazinātu
  līdz zemākajam līmenim
  zem standartlīmeņiem
  , ko ir saprātīgi iespējams sasniegt
  . Izvēlētās standartlīmeņu vērtības ir atkarīgas no apstarošanas situācijas veida
  , no riska veida un pieejamajiem iejaukšanās līdzekļiem, aizsargpasākumiem un korektīvajiem pasākumiem
  . [Gr. 42]

3.   Aizsardzības optimizācijā prioritāte ir apstarošanai, kas pārsniedz standartlīmeni. Izvēloties standartlīmeni, ņem vērā radioloģiskās aizsardzības prasības un sociālos kritērijus.

3.a
     
  Iejaukšanās līmeņi tiek noteikti attiecībā uz dažādiem pretpasākumiem, kas īstenojami avārijas apstarošanas situācijās; tie atbilst efektīvās dozas vai orgāna dozas līmenim, sākot ar kuru, ir jāīsteno aizsargpasākumi, lai ierobežotu risku, kas rodas apstarotajiem cilvēkiem. [Gr. 43]

4.   Izvēloties standartlīmeni efektīvajai dozai, ņem vērā trīs standartlīmeņu intervālus, kas noteikti I pielikuma 1. punktā

  Dalībvalstu standartlīmeņiem un iejaukšanās līmeņiem izvēlētās paredzamās efektīvās dozas un ekvivalentās orgāna dozas vērtības tiek paziņotas Komisijai un tiek publicētas
  .
  Dalībvalstis šo vērtību noteikšanā iesaista ieinteresētās personas
  . [Gr. 44]

2. sadaļa

Dozu limiti

9. pants

Apstaroto darbinieku vecuma ierobežojumi

Saskaņā ar 12. panta 2. punktu personas, kas jaunākas par 18 gadiem, nevar norīkot nekādā darbā, kura rezultātā tās kļūtu par apstarotiem darbiniekiem.

10. pants

Arodapstarošanas dozu limiti

1.   Arodapstarošanas efektīvās dozas limits ir 20 mSv viena gada laikā. Tomēr īpašos apstākļos un noteiktās apstarošanas situācijās, kas norādītas valstu tiesību aktos, vienu gadu var atļaut lielāku efektīvo dozu līdz 50 mSv gadā, ar nosacījumu, ka vidējā doza jebkuros piecos gados pēc kārtas nepārsniedz 20 mSv gadā.

Avārijas likvidēšanas darbiniekiem var atļaut lielāku efektīvo dozu saskaņā ar 52. pantu.

2.   Papildus 1. punktā minētajiem efektīvās dozas limitiem ekvivalentajai dozai piemēro šādus limitus:

| (a) | ekvivalentās dozas limits acs lēcai ir 20 mSv gadā vai – attiecīgā gadījumā – tāda pati kā efektīvās dozas limita vērtība; |
| --- | --- |

(a)

ekvivalentās dozas limits acs lēcai ir 20 mSv gadā vai – attiecīgā gadījumā – tāda pati kā efektīvās dozas limita vērtība;

| (b) | ekvivalentās dozas limits ādai ir 500 mSv gadā; šo limitu piemēro vidējai dozai, kas aprēķināta jebkuram 1 cm2 ādas laukumam neatkarīgi no apstarotā laukuma; |
| --- | --- |

(b)

ekvivalentās dozas limits ādai ir 500 mSv gadā; šo limitu piemēro vidējai dozai, kas aprēķināta jebkuram 1 cm2 ādas laukumam neatkarīgi no apstarotā laukuma;

| (c) | ekvivalentās dozas limits plaukstām, apakšdelmiem, pēdām un potītēm ir 500 mSv gadā. |
| --- | --- |

(c)

ekvivalentās dozas limits plaukstām, apakšdelmiem, pēdām un potītēm ir 500 mSv gadā.

11. pants

Grūtnieču aizsardzība

1.   Tiklīdz grūtniece informē uzņēmumu par savu stāvokli, saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai valsts praksi nedzimušā bērna aizsardzībai ir jābūt tādai pašai kā

  līdzvērtīgai
  iedzīvotājiem paredzētā aizsardzība

  paredzētajai aizsardzībai
  . Tādējādi grūtnieces nodarbināšanas apstākļiem ir jābūt tādiem, lai ekvivalentā deva nedzimušajam bērnam būtu tik zema, cik saprātīgi iespējams, un nevarētu pārsniegt 1 mSv vismaz atlikušajā grūtniecības laikā. [Gr. 45]

2.   Tiklīdz ar krūti barojoša sieviete informē uzņēmumu par savu stāvokli, viņu nenodarbina darbā, kas saistīts ar ievērojamu radionuklīdu uzņemšanas risku.

12. pants

Dozu limiti mācekļiem un studentiem

1.   Dozu limiti mācekļiem vai studentiem, kas sasnieguši 18 gadu vecumu un kam mācību gaitā ir jāizmanto jonizējošā starojuma avoti, ir tādi paši kā arodapstarošanas dozu limiti, kas noteikti 10. pantā.

2.   Efektīvās dozas limits mācekļiem un studentiem vecumā no 16 līdz 18 gadiem, kam mācību gaitā ir jāizmanto jonizējošā starojuma avoti, ir 6 mSv gadā.

Papildus 1. apakšpunktā minētajiem efektīvās dozas limitiem ekvivalentajai dozai piemēro šādus limitus:

| (a) | ekvivalentās dozas limits acu lēcām ir 20

  15
   mSv gadā; [Gr. 46] |
| --- | --- |

(a)

ekvivalentās dozas limits acu lēcām ir 20

  15
   mSv gadā; [Gr. 46]

| (b) | ekvivalentās dozas limits ādai ir 150 mSv gadā, rēķinot vidēji uz jebkuru 1 cm2 ādas laukumu neatkarīgi no apstarotā laukuma; |
| --- | --- |

(b)

ekvivalentās dozas limits ādai ir 150 mSv gadā, rēķinot vidēji uz jebkuru 1 cm2 ādas laukumu neatkarīgi no apstarotā laukuma;

| (c) | ekvivalentās dozas limits plaukstām, apakšdelmiem, pēdām un potītēm ir 150 mSv gadā. |
| --- | --- |

(c)

ekvivalentās dozas limits plaukstām, apakšdelmiem, pēdām un potītēm ir 150 mSv gadā.

3.   Dozu limiti mācekļiem un studentiem, uz kuriem neattiecas 1. un 2. punkts, ir tādi paši kā 13. pantā noteiktie dozu limiti iedzīvotājiem.

13. pants

Iedzīvotāju apstarošanas dozu limiti

1.   Efektīvās dozas limits iedzīvotāju apstarošanai ir 1 mSv gadā.
  Minētais limits ir noteikts attiecībā uz to dozu summu, kas saņemtas ārējās un iekšējās apstarošanas rezultātā no visām reglamentētajām praktiskajām darbībām un visās esošās apstarošanas situācijās no antropogēniem avotiem
  . [Gr. 49]

2.   Papildus 1. punktā minētajam dozas limitam ekvivalentajai dozai piemēro šādus limitus:

| (a) | ekvivalentās dozas limits acu lēcām ir 15 mSv gadā; |
| --- | --- |

(a)

ekvivalentās dozas limits acu lēcām ir 15 mSv gadā;

| (b) | ekvivalentās dozas limits ādai ir 50 mSv gadā, rēķinot vidēji uz jebkuru 1 cm2 ādas laukumu neatkarīgi no apstarotā laukuma. |
| --- | --- |

(b)

ekvivalentās dozas limits ādai ir 50 mSv gadā, rēķinot vidēji uz jebkuru 1 cm2 ādas laukumu neatkarīgi no apstarotā laukuma.

14. pants

Efektīvās un ekvivalentās dozas aprēķins

Efektīvās un ekvivalentās dozas aprēķinā izmanto šādus lielumus un attiecības:

| (a) | ārējais apstarojums – efektīvās un ekvivalentās dozas aprēķinā izmanto Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103 dotās vērtības un attiecības; |
| --- | --- |

(a)

ārējais apstarojums – efektīvās un ekvivalentās dozas aprēķinā izmanto Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103 dotās vērtības un attiecības;

| (b) | iekšējais apstarojums no radionuklīda vai radionuklīdu maisījuma – paredzamo efektīvo dozu aprēķinā izmanto vērtības un attiecības, kas dotas Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103, un norīšanas un ieelpošanas dozas koeficientus, kas doti Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 72. |
| --- | --- |

(b)

iekšējais apstarojums no radionuklīda vai radionuklīdu maisījuma – paredzamo efektīvo dozu aprēķinā izmanto vērtības un attiecības, kas dotas Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 103, un norīšanas un ieelpošanas dozas koeficientus, kas doti Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas Publikācijā 72.

IV NODAĻA

PRASĪBAS IZGLĪTĪBAI, MĀCĪBĀM UN INFORMĒŠANAI SAISTĪBĀ AR AIZSARDZĪBU PRET JONIZĒJOŠO STAROJUMU

15. pants

Vispārīgā pienākumu sadale izglītības, mācību un informēšanas jomā

1.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam vai darba devējam ir jāinformē
  bez izņēmuma
  visi arodapstarošanai pakļautie darbinieki, mācekļi un studenti par šādiem jautājumiem. [Gr. 52]

2.   Dalībvalstis organizē
  nepārtrauktu
  izglītošanu, apmācību un pārkvalificēšanu, lai būtu iespējama radiācijas drošības ekspertu, medicīniskās fizikas ekspertu,
  par radiācijas drošību atbildīgo personu,
  arodveselības aizsardzības dienestu un dozimetrisko dienestu atzīšana
  un lai atbalstītu labākās prakses apmaiņu dalībvalstu starpā
  .
  Visi izglītošanas, apmācības un atjauninātas informācijas veidi uzlabos gatavību un dos iespēju ātrāk veikt novēršanas un/vai reaģēšanas darbības šajā jomā. [Gr. 51]

16. pants

Apstarošanai pakļauto darbinieku, mācekļu un studentu apmācība un viņiem sniegtā informācija

1.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam vai darba devējam ir jāinformē
  bez izņēmuma
  visi arodapstarošanai pakļautie darbinieki, mācekļi un studenti par šādiem jautājumiem: [Gr. 52]

| (a) | ar viņu darbu saistītais veselības apdraudējums; |
| --- | --- |

(a)

ar viņu darbu saistītais veselības apdraudējums;

| (aa) | drošas darba procedūras, ar kurām samazina apdraudējumus; [Gr. 53] |
| --- | --- |

(aa)

drošas darba procedūras, ar kurām samazina apdraudējumus; [Gr. 53]

| (b) | vispārīgās procedūras aizsardzībai pret jonizējošo starojumu procedūras un piesardzības pasākumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar operacionālajiem un darba apstākļiem attiecībā uz praktiskajām darbībām vispār un uz katru darba vietu vai darba veidu, kur viņus var norīkot; |
| --- | --- |

(b)

vispārīgās procedūras aizsardzībai pret jonizējošo starojumu procedūras un piesardzības pasākumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar operacionālajiem un darba apstākļiem attiecībā uz praktiskajām darbībām vispār un uz katru darba vietu vai darba veidu, kur viņus var norīkot;

| (c) | avārijas reaģēšanas plāni un procedūras; |
| --- | --- |

(c)

avārijas reaģēšanas plāni un procedūras;

| (d) | tehnisko, medicīnisko un administratīvo prasību izpildes svarīgums; |
| --- | --- |

(d)

tehnisko, medicīnisko un administratīvo prasību izpildes svarīgums;

| (da) | apstākļi, kādos darba ņēmējiem ir tiesības uz medicīnisko uzraudzību; [Gr. 54] |
| --- | --- |

(da)

apstākļi, kādos darba ņēmējiem ir tiesības uz medicīnisko uzraudzību; [Gr. 54]

Attiecīgā gadījumā sniedz arī informāciju par riskiem, kas saistīti ar biežiem lidojumiem. [Gr. 55]

2.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam vai darba devējam ir jāinformē sievietes par to, cik svarīgi ir laikus paziņot par grūtniecību, ņemot vērā augļa apstarošanas riskus un piesārņojuma risku ar krūti barojamam zīdainim, ja viņš uzņem radionuklīdus.

3.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam vai darba devējam ir jānodrošina saviem darbiniekiem atbilstošas apmācības un informēšanas programmas par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

4.   Papildus informēšanai un mācībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu, kā norādīts 1., 2. un 3. punktā, uzņēmums, kas atbildīgs par slēgtiem augstas aktivitātes starojuma avotiem, nodrošina, ka apmācība ietver īpašās prasības attiecībā uz slēgtu augstas aktivitātes starojuma avotu drošu pārvaldību un drošību, lai attiecīgos darbiniekus pienācīgu sagatavotu jebkuriem notikumiem, kas ietekmē viņu drošību vai citu personu aizsardzību pret jonizējošo starojumu. Informēšanas un apmācības pasākumos īpaši uzsver nepieciešamās drošības prasības, un tajos ietver specifisku informāciju par iespējamām sekām gadījumā, ja zūd pienācīga kontrole pār slēgtiem augstas aktivitātes starojuma avotiem.

17. pants

To darbinieku informēšana un apmācība, uz kuriem var iedarboties bezsaimnieka jonizējošā starojuma avoti

Dalībvalstis nodrošina, ka vadība un darbinieki objektos, kuros ir vislielākā iespēja atrast vai pārstrādāt bezsaimnieka jonizējošā starojuma avotus, jo īpaši lielās metāllūžņu noliktavās, jaudīgās metāllūžņu pārstrādes rūpnīcās un lielos tranzīta mezglos, ir:

| (a) | informēti par iespējamību nonākt saskarē ar starojuma avotu; |
| --- | --- |

(a)

informēti par iespējamību nonākt saskarē ar starojuma avotu;

| (b) | konsultēti un apmācīti starojuma avotu un to konteineru vizuālā noteikšanā
  , kā arī instruēti, kā par tiem ziņot
  ; [Gr. 56] |
| --- | --- |

(b)

konsultēti un apmācīti starojuma avotu un to konteineru vizuālā noteikšanā
  , kā arī instruēti, kā par tiem ziņot
  ; [Gr. 56]

| (c) | informēti par galvenajiem faktiem par jonizējošo starojumu un tā iedarbību; |
| --- | --- |

(c)

informēti par galvenajiem faktiem par jonizējošo starojumu un tā iedarbību;

| (d) | informēti par detektēšanas sistēmām; |
| --- | --- |

(d)

informēti par detektēšanas sistēmām;

| (e) | informēti un apmācīti darbībās, kas jāveic objektā, ja detektē starojuma avotu vai ja rodas aizdomas, ka detektēts starojuma avots. |
| --- | --- |

(e)

informēti un apmācīti darbībās, kas jāveic objektā, ja detektē starojuma avotu vai ja rodas aizdomas, ka detektēts starojuma avots.

18. pants

Avārijas likvidēšanas darbinieku informēšana un apmācība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka avārijas likvidēšanas darbinieki un visas citas personas, kuras avārijas gadījumā var tikt iesaistītas glābšanas darbu organizēšanā,
  nekavējoties
  saņem pietiekamu

  pilnīgu
  un regulāri atjauninātu informāciju par iejaukšanās iespējamo apdraudējumu veselībai, kā arī par šādos gadījumos veicamajiem piesardzības pasākumiem. Šo informāciju sniedz, ņemot vērā visas iespējamās avārijas. [Gr. 57]

2.   Tiklīdz notikusi avārija, 1. punktā minēto informāciju attiecīgi papildina, ņemot vērā konkrētos apstākļus.

3.   Dalībvalstis nodrošina avārijas likvidēšanas darbinieku regulāru apmācību, kā to paredz 97.pantā izklāstītā avārijas vadības sistēma. Vajadzības gadījumā apmācībā iekļauj praktiskus vingrinājumus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka papildus šā panta 3. punktā minētajai avārijas likvidēšanas apmācībai organizācija, kas atbildīga par avārijas likvidēšanas darbinieku aizsardzību, kā norādīts 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nodrošina minētajiem darbiniekiem atbilstīgu apmācību un informāciju par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

19. pants

Izglītība, informēšana un mācības medicīniskās apstarošanas jomā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka praktizējoši ārsti un personas, kas iesaistītas medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskajos aspektos, ir pienācīgi izglītotas, informētas un teorētiski un praktiski apmācītas medicīniski radioloģiskajai praksei, kā arī ir pietiekami kompetentas aizsardzībā pret jonizējošo starojumu.

Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidotas atbilstošas mācību programmas, un atzīst attiecīgos diplomus, sertifikātus un kvalifikāciju apliecinošos dokumentus.

2.   Personas, kas apgūst atbilstošas mācību programmas, var piedalīties 56. panta 4. punktā minēto medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskajos aspektos.

3.   Dalībvalstis nodrošina tālākizglītību un tālākapmācību pēc kvalifikācijas iegūšanas un specifiskos jaunu metožu klīniskas izmantošanas gadījumos nodrošina, ka tiek organizēta apmācība par šīm metodēm un attiecīgajām prasībām par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

4.   Dalībvalstis nodrošina atbilstošus mehānismus, lai laikus izplatītu informāciju, kas saistīta ar aizsardzību pret jonizējošo starojumu medicīniskas apstarošanas gadījumā, ņemot vērā svarīgu notikumu gaitā gūto pieredzi.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka medicīnas un zobārstniecības izglītības iestāžu pamata mācību programma ietver kursu par aizsardzību pret jonizējošo starojumu.

5.a
     
  Direktīvā noteiktās prasības attiecībā uz Savienības iedzīvotāju informēšanu tiek izpildītas vienā no Savienības oficiālajām valodām tā, lai katrs iedzīvotājs saprastu sniegto informāciju. [Gr. 58]

V NODAĻA

PRAKTISKO DARBĪBU PAMATOŠANA UN REGULATĪVĀ KONTROLE

20. pants

Praktisko darbību pamatošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jauna veida praktiskas darbības, kas izraisa apstarošanu ar jonizējošo starojumu, pirms apstiprināšanas tiek pamatotas
  un iepriekš testētas un ka tās izpildīšanas laikā regulāri tiek pārbaudītas
  . [Gr. 59]

Dalībvalstis nodrošina visu attiecīgo personu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procesā, jo īpaši to personu līdzdalību, kuru veselību varētu ietekmēt praktiskā darbība gan parastos apstākļos, gan avārijas gadījumā. Minēto līdzdalību organizē pietiekami laicīgi pirms lēmuma pieņemšanas, lai efektīvi varētu izpētīt alternatīvus risinājumus. [Gr. 60]

2.   Dalībvalstis uzskaita apstiprinātos praktisko darbību veidus tiesību aktos vai administratīvajos aktos.

3.   Esošos praktisko darbību veidus pārskata attiecībā uz pamatojumu, ja ir iegūti jauni un svarīgi pierādījumi par to efektivitāti vai iespējamajām sekām
  un/vai ja ir reģistrēti negatīvi rezultāti
  .
  Eiropas Komisija un dalībvalstis nosaka procedūras, kas ļauj efektīvi pārskatīt esošo praktisko darbību pamatojumu gan Savienības, gan valsts līmenī. Ar šīm sistēmām jo īpaši garantē to grupu vai atsevišķu personu un jo īpaši iedzīvotāju un darbinieku iniciatīvas tiesības un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, kuras pakļautas jonizējošā starojuma radītajiem draudiem, ko izraisa šīs praktiskās darbības
  . [Gr. 61]

21. pants

Tādu praktisku darbību pamatošana, kurās izmanto jonizējošo starojumu emitējošus aparātus vai produktus

1.   Dalībvalstis nosaka, ka jebkuram uzņēmumam, kas vēlas ražot, importēt vai eksportēt jauna tipa aparātus vai produktus, kuri emitē jonizējošo starojumu, ir jāiesniedz kompetentajām iestādēm
  valstī, kurā ir uzņēmuma juridiskā adrese,
  atbilstoša informācija, kas minēta III pielikuma A sadaļā, lai iestādes, balstoties uz III pielikuma B sadaļā izklāstītās informācijas novērtējumu, varētu pieņem lēmumu par to, vai šā aparāta vai produkta paredzētā izmantošana ir pamatota. [Gr. 62]

2.   Kompetentā iestāde dalās ar informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu, ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai
  informētu
  tās varētu pieņemt

  par savu
  lēmumu par lēmumu
  attiecībā uz
  šā aparāta vai produkta paredzētās izmantošanas pamatotību

  paredzēto izmantošanu
  .
  Kompetentās iestādes dara minēto informāciju pieejamu visām pārējām dalībvalstīm. [Gr. 63]

3.   Dalībvalstu kompetentās iestādes informē uzņēmumu par savu lēmumu sešu

  četru
  mēnešu laikā. [Gr. 64]

3.a
     
  Atbilstīgi 22. panta nosacījumiem šie aparātu tipi un produkti ir paredzēti lietošanai kontrolētās vidēs. [Gr. 65]

22. pants

Praktisku darbību aizliegums

Dalībvalstis aizliedz tīši pievienot radioaktīvās vielas, ražojot pārtiku, rotaļlietas, rotaslietas un kosmētiku, un
  —vispārīgāk – patēriņa preces, un
  tās aizliedz arī šādu preču importu vai eksportu
  un par šādu pievienošanu paredz sodus
  . Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/2/EK (14), praktiskās darbības, kas paredz materiāla aktivēšanu, kā rezultātā palielinās saistītajos produktos, uzskata par nepamatotām. [Gr. 66]

23. pants

Praktiskas darbības, kas paredz tīšu cilvēku apstarošanu nemedicīniskos nolūkos

1.   Izmantojot apsekojumus vai jebkurus citus piemērotus līdzekļus, dalībvalstis nodrošina to praktisko pasākumu identificēšanu, kas paredz apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā, kā norādīts IV pielikumā.
  Tās reizi gadā novērtē individuālās un kopīgās dozas, kas saistītas ar katru no identificētajiem praktiskajiem pasākumiem, kā arī to kopējo ietekmi un to attīstību laika gaitā
  . [Gr. 67]

2.   Dalībvalstis veic
  monitoringu un
  nodrošina, ka īpaša vērība tiek pievērsta to praktisko darbību pamatošanai, kuras paredz apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā, jo īpaši: [Gr. 68]

| (a) | visus ar apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā saistītos praktisko darbību veidus, kas minēti IV pielikumā, pamato pirms to vispārējās atzīšanas; |
| --- | --- |

(a)

visus ar apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā saistītos praktisko darbību veidus, kas minēti IV pielikumā, pamato pirms to vispārējās atzīšanas;

| (b) | katru konkrētu gadījumu, kad izmanto vispāratzītu praktiskās darbības veidu, iepriekš pamato; |
| --- | --- |

(b)

katru konkrētu gadījumu, kad izmanto vispāratzītu praktiskās darbības veidu, iepriekš pamato;

| (c) | visas atsevišķās nemedicīniskas attēlveidošanas apstarošanas procedūras, kas uzskaitītas IV pielikuma A sadaļā un ko veic medicīnas darbinieki ar medicīniski radioloģisku aprīkojumu, iepriekš pamato, ņemot vērā katras procedūras konkrētos mērķus un iesaistītās personas raksturīgās īpatnības; |
| --- | --- |

(c)

visas atsevišķās nemedicīniskas attēlveidošanas apstarošanas procedūras, kas uzskaitītas IV pielikuma A sadaļā un ko veic medicīnas darbinieki ar medicīniski radioloģisku aprīkojumu, iepriekš pamato, ņemot vērā katras procedūras konkrētos mērķus un iesaistītās personas raksturīgās īpatnības;

| (d) | vispārīgo un konkrēto pamatojumu praktiskajām darbībām, kas paredz apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā, kā norādīts a) un b) apakšpunktā, periodiski pārskata kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

(d)

vispārīgo un konkrēto pamatojumu praktiskajām darbībām, kas paredz apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā, kā norādīts a) un b) apakšpunktā, periodiski pārskata kompetentā iestāde.

3.   Ja dalībvalsts ir noteikusi, ka kāda konkrēta praktiska darbību, kas paredz apstarošanu nemedicīniskā attēlveidošanā, ir pamatota, tā nodrošina, ka:

| (a) | uz katru šādu praktisku darbību attiecas atļaujas piešķiršana; |
| --- | --- |

(a)

uz katru šādu praktisku darbību attiecas atļaujas piešķiršana;

| (b) | prasības šādai praktiskai darbībai, tostarp kritērijus individuālai īstenošanai, nosaka kompetentā iestāde, vajadzības gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgām aģentūrām un profesionālām struktūrām; |
| --- | --- |

(b)

prasības šādai praktiskai darbībai, tostarp kritērijus individuālai īstenošanai, nosaka kompetentā iestāde, vajadzības gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgām aģentūrām un profesionālām struktūrām;

| (c) | katrai praktiskai darbībai nosaka dozas ierobežojumus. Dozas ierobežojumi ir krietni zemāki par dozas ierobežojumu iedzīvotājiem, tostarp, ja tas praktiski iespējams, attiecībā uz procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīnas aprīkojumu (IV pielikuma A sadaļa); attiecībā uz citām praktiskām darbībām (IV pielikuma B sadaļa) dozas ierobežojums atbilst 6. panta 2. punkta prasībām; |
| --- | --- |

(c)

katrai praktiskai darbībai nosaka dozas ierobežojumus. Dozas ierobežojumi ir krietni zemāki par dozas ierobežojumu iedzīvotājiem, tostarp, ja tas praktiski iespējams, attiecībā uz procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīnas aprīkojumu (IV pielikuma A sadaļa); attiecībā uz citām praktiskām darbībām (IV pielikuma B sadaļa) dozas ierobežojums atbilst 6. panta 2. punkta prasībām;

| (d) | attiecīgās VII nodaļas prasības, tostarp attiecībā uz aprīkojumu, optimizāciju, pienākumiem un īpašo aizsardzību grūtniecības laikā, tiek izpildītas attiecībā uz procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīniski radioloģisku aprīkojumu; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgās VII nodaļas prasības, tostarp attiecībā uz aprīkojumu, optimizāciju, pienākumiem un īpašo aizsardzību grūtniecības laikā, tiek izpildītas attiecībā uz procedūrām, ko veic medicīnas darbinieki, izmantojot medicīniski radioloģisku aprīkojumu;

| (e) | tiek prasīta informētā piekrišana no personas, kas tiks pakļauta apstarošanai, tomēr ir pieļaujami gadījumi, kad tiesībaizsardzības iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem drīkst rīkoties bez šādas piekrišanas; |
| --- | --- |

(e)

tiek prasīta informētā piekrišana no personas, kas tiks pakļauta apstarošanai, tomēr ir pieļaujami gadījumi, kad tiesībaizsardzības iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem drīkst rīkoties bez šādas piekrišanas;

| (f) | ja apstarošanu regulāri veic drošības nolūkiem, pārbaudāmajām personām tiek nodrošināta iespēja izvēlēties citu paņēmienu, kas neparedz apstarošanu ar jonizējošo starojumu. |
| --- | --- |

(f)

ja apstarošanu regulāri veic drošības nolūkiem, pārbaudāmajām personām tiek nodrošināta iespēja izvēlēties citu paņēmienu, kas neparedz apstarošanu ar jonizējošo starojumu.

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina alternatīvu tehnoloģiju izpēti, izstrādi un ieviešanu. [Gr. 69]

24. pants

Tādu praktisku darbību apzināšana, kurās izmanto dabā sastopamus radioaktīvus materiālus

Dalībvalstis nodrošina to praktisko darbību apzināšanu
  un publiskošanu
  , kurās izmanto dabā sastopamus radioaktīvus materiālus un kas izraisa tādu darbinieku vai iedzīvotāju apstarošanu, kuru nevar neņemt vērā no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa. Praktiskās darbības apzina, izmantojot apsekojumus vai jebkurus citus piemērotus līdzekļus,
  jo īpaši
  ņemot vērā rūpniecības nozares, kas uzskaitītas V pielikumā. [Gr. 70]

25. pants

Paziņošana

1.   Dalībvalstis paredz, ka par visām praktiskajām darbībām, tostarp tām, kas apzinātas saskaņā ar 24. pantu, tiek paziņots, izņemot pamatotas darbības, kas saistītas ar:

| (a) | radioaktīvas vielas saturošiem materiāliem, ja attiecīgās aktivitātes daudzumi kopā nav lielāki par VI pielikumā noteiktajām izņēmuma pieļaušanas vērtībām vai augstākām vērtībām, ko specifiskiem lietojumiem ir atļāvušas kompetentas iestādes un kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas un atbrīvojuma kritērijiem; |
| --- | --- |

(a)

radioaktīvas vielas saturošiem materiāliem, ja attiecīgās aktivitātes daudzumi kopā nav lielāki par VI pielikumā noteiktajām izņēmuma pieļaušanas vērtībām vai augstākām vērtībām, ko specifiskiem lietojumiem ir atļāvušas kompetentas iestādes un kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas un atbrīvojuma kritērijiem;

| (b) | radioaktīvas vielas saturošiem materiāliem, ar nosacījumu, ka aktivitātes koncentrācija masas vienībā nepārsniedz VI pielikuma A tabulā noteiktās izņēmuma pieļaušanas vērtības vai augstākas vērtības, ko konkrētos gadījumos ir atļāvušas kompetentas iestādes un kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas un atbrīvojuma kritērijiem; |
| --- | --- |

(b)

radioaktīvas vielas saturošiem materiāliem, ar nosacījumu, ka aktivitātes koncentrācija masas vienībā nepārsniedz VI pielikuma A tabulā noteiktās izņēmuma pieļaušanas vērtības vai augstākas vērtības, ko konkrētos gadījumos ir atļāvušas kompetentas iestādes un kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas un atbrīvojuma kritērijiem;

| (c) | jebkādām katodstaru lampām, kas paredzēta vizuālu attēlu parādīšanai, vai citām elektriskām iekārtām, kas darbojas pie potenciālu starpības, kura nav lielāka par 30 kV, vai jebkādām citām iekārtām vai ražojumiem, kura tipu ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes, ar nosacījumu, ka:






  (i) | parastos ekspluatācijas apstākļos tā nerada dozas jaudu, kas ir lielāka par 1 μSv· h–1, 0,1 m atstatumā no jebkuras pieejamas iekārtas virsmas; |
| --- | --- | --- |

(c)

jebkādām katodstaru lampām, kas paredzēta vizuālu attēlu parādīšanai, vai citām elektriskām iekārtām, kas darbojas pie potenciālu starpības, kura nav lielāka par 30 kV, vai jebkādām citām iekārtām vai ražojumiem, kura tipu ir apstiprinājušas dalībvalsts kompetentās iestādes, ar nosacījumu, ka:

(i)

parastos ekspluatācijas apstākļos tā nerada dozas jaudu, kas ir lielāka par 1 μSv· h–1, 0,1 m atstatumā no jebkuras pieejamas iekārtas virsmas;

| (ii) | ja tā satur radioaktīvas vielas, šīs vielas ir iegultas kapsulā vai nostiprinātas stingrā pamatā; |
| --- | --- |

(ii)

ja tā satur radioaktīvas vielas, šīs vielas ir iegultas kapsulā vai nostiprinātas stingrā pamatā;

| (iii) | apglabāšanas nosacījumus ir noteikušas kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(iii)

apglabāšanas nosacījumus ir noteikušas kompetentās iestādes.

2.   Dalībvalstis var pieļaut izņēmumu attiecībā uz citiem praktiskās darbības veidiem, t.i., atbrīvot no paziņošanas prasības, ja ir ievēroti vispārīgie izņēmuma pieļaušanas kritēriji, kas paredzēti VI pielikuma 3. punktā, vai tādos gadījumos, kad aizsardzības optimizācijas novērtējums liecina, ka izņēmuma pieļaušana ir labākā izvēle.

2.a
     
  Dalībvalstis precizē informāciju, kas uzņēmumam ir jāsniedz, lai kompetentā iestāde varētu novērtēt iedzīvotāju un darbinieku apstarošanu, kā arī radioloģisko apdraudējumu normālos apstākļos un avārijas gadījumā. Balstoties uz šo informāciju un nepieciešamības gadījumā – uz papildu izpēti, kompetentā iestāde nosaka piemērojamo administratīvo kārtību, kā arī ieviešamos regulatīvās kontroles līdzekļus. [Gr. 71]

3.   Par praktiskām darbībām, kurās izmanto dabā satopamus radioaktīvus materiālu un kuras apzinātas saskaņā ar 24. pantu, un ar kurām rada vai apstrādā atliekas, par ko zināms, ka tās tiks pārstrādātas identificētos būvmateriālos, ir jāziņo, ja VII pielikumā definētais aktivitātes koncentrācijas koeficients iegūtajos būvmateriālos var pārsniegt 1. Uzņēmums šādā gadījumā informē atlieku lietotāju par aktivitātes koncentrāciju atliekās.

4.   Dalībvalstu apzinātās situācijās, kad rodas bažas, ka praktiskas darbības, kas apzinātas saskaņā ar 24. pantu, var izraisīt dabā sastopamu radionuklīdu klātesamību ūdenī, un tas var ietekmēt piegādātā dzeramā ūdens kvalitāti vai ietekmēt jebkuru citu apstarošanas ceļu tā, ka tas rada bažas no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa, kompetentā iestāde var pieprasīt, ka par šo praktisko darbību ir jāziņo neatkarīgi no šā panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem.

5.   Attiecībā uz praktisko darbību veidiem, par kuriem ir jāziņo, dalībvalstis precizē, kāda informācija uzņēmumiem ir jāsniedz, lai kompetentā iestāde varētu noteikt atbilstošus regulatīvās kontroles līdzekļus.

6.   Saistībā ar 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmuma pieļaušanu dalībvalstis apmainās ar informāciju par piešķirtajiem tipa apstiprinājumiem, pamata dokumentāciju un novērtējumu. Kompetentās iestādes ņem vērā šādi saņemto informāciju, kā arī piemērojamos Eiropas un starptautiskos standartus, pieņemot savus lēmumus par izņēmuma pieļaušanu attiecīgajām praktiskajām darbībām.

26. pants

Regulatīvā kontrole

1.   Dalībvalstis nosaka, ka jebkādas
  paziņotās
  praktiskās darbības jāpakļauj
  kompetentās iestādes veiktai
  regulatīvai kontrolei, kas ir samērīga ar praktiskās darbības radītā apstarojuma lielumu un iespējamību un samērīga ar ietekmi, kāda šādai regulatīvajai kontrolei būtu uz šādas apstarošanas samazināšanu vai uz iekārtu drošību. [Gr. 72]

2.   Attiecībā uz paziņotajām praktiskajām darbībām var pieļaut izņēmumu, t.i., atbrīvot no atļaujas piešķiršanas.
  [Gr. 73]

3.   Ja materiāla daudzums ir mērens, kā noteikušas dalībvalstis, aktivitātes koncentrācijas vērtības, kas iekļautas VI pielikuma B tabulas 2. ailē, var izmantot izņēmuma pieļaušanas nolūkos.

4.   Paziņotajām praktiskajām darbībām, kam nav pieļauts izņēmums, ir pieprasa atļauju, proti, tās jāreģistrē vai jālicencē.

27. pants

Atļaujas

1.   Gadījumos, kad
  praktiskām darbībām var noteikt aprēķināmu dozas limitu,
  ierobežots apstarošanas risks nerada nepieciešamību izskatīt individuālus gadījumus un praktiskās darbības veic saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem, kompetentās iestādes var aprobežot regulatīvo kontroli ar praktiskās darbības reģistrāciju un pietiekami biežām inspekcijām.
  Licencēšanu pieprasa tad, ja apstiprināšana attiecas uz visa uzņēmuma vispārējām darbībām
  . [Gr. 74]

2.   Dalībvalstis nosaka, ka licencējamas ir šādas praktiskas

  pieprasa licencēšanu uzņēmumiem, kuri veic turpmāk minētās
  darbības
  , vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar 1. punktu reģistrēšanu šādām praktiskām darbībām
  : [Gr. 75]

| (a) | jebkādu ar kodoldegvielu darbināmu iekārtu ekspluatācija un to ekspluatācijas pārtraukšana un urāna raktuvju izmantošana un slēgšana; [Gr. 78] |
| --- | --- |

(a)

jebkādu ar kodoldegvielu darbināmu iekārtu ekspluatācija un to ekspluatācijas pārtraukšana un urāna raktuvju izmantošana un slēgšana; [Gr. 78]

| (b) | tīša radioaktīvo vielu pievienošana patēriņa produktu vai citu produktu, tostarp medicīnisku produktu, ražošanā un izgatavošanā un šādu preču imports un eksports;
  [Gr. 76] |
| --- | --- |

(b)

tīša radioaktīvo vielu pievienošana patēriņa produktu vai citu produktu, tostarp medicīnisku produktu, ražošanā un izgatavošanā un šādu preču imports un eksports;
  [Gr. 76]

| (c) | slēgtu augstas aktivitātes starojuma avotu ražošana, izmantošana vai pārņemšana valdījumā; |
| --- | --- |

(c)

slēgtu augstas aktivitātes starojuma avotu ražošana, izmantošana vai pārņemšana valdījumā;

| (d) | jebkuras tādas iekārtas ekspluatācija, ekspluatācijas pārtraukšana un slēgšana, kas paredzēta radioaktīvo atkritumu pārstrādei, glabāšanai vai apglabāšanai; |
| --- | --- |

(d)

jebkuras tādas iekārtas ekspluatācija, ekspluatācijas pārtraukšana un slēgšana, kas paredzēta radioaktīvo atkritumu pārstrādei, glabāšanai vai apglabāšanai;

| (e) | praktiskas darbības, kurās darbinieki var saņemt gada efektīvo dozu, kas pārsniedz 6 mSv parastas ekspluatācijas gaitā un parastos darba apstākļos; |
| --- | --- |

(e)

praktiskas darbības, kurās darbinieki var saņemt gada efektīvo dozu, kas pārsniedz 6 mSv parastas ekspluatācijas gaitā un parastos darba apstākļos;

| (f) | praktiskas darbības, kad vidē tiek emitēts ievērojams daudzums gaisa izmešu vai šķidru izplūžu. |
| --- | --- |

(f)

praktiskas darbības, kad vidē tiek emitēts ievērojams daudzums gaisa izmešu vai šķidru izplūžu.

3.   Dalībvalstis nosaka, ka jāreģistrē vai jālicencē šādas praktiskas darbības:

| (a) | tīša radioaktīvo vielu došana personām un, ciktāl tas attiecas uz cilvēku aizsardzību pret jonizējošo starojumu, arī dzīvniekiem medicīniskai vai veterinārai diagnostikai, ārstēšanai vai pētījumiem; |
| --- | --- |

(a)

tīša radioaktīvo vielu došana personām un, ciktāl tas attiecas uz cilvēku aizsardzību pret jonizējošo starojumu, arī dzīvniekiem medicīniskai vai veterinārai diagnostikai, ārstēšanai vai pētījumiem;

| (b) | jonizējošā starojuma ģeneratoru vai radioaktīvā starojuma avotu izmantošana rūpnieciskajā radiogrāfijā, produktu apstrādē vai pētījumos un paātrinātāju izmantošana, izņemot elektronu mikroskopus; |
| --- | --- |

(b)

jonizējošā starojuma ģeneratoru vai radioaktīvā starojuma avotu izmantošana rūpnieciskajā radiogrāfijā, produktu apstrādē vai pētījumos un paātrinātāju izmantošana, izņemot elektronu mikroskopus;

| (c) | jonizējošā starojuma ģeneratoru vai radioaktīvo avotu izmantošana medicīniskai apstarošanai; |
| --- | --- |

(c)

jonizējošā starojuma ģeneratoru vai radioaktīvo avotu izmantošana medicīniskai apstarošanai;

| (d) | elektrisku iekārtu izgatavošana un ekspluatācija, kas emitē jonizējošo starojumu un darbojas pie potenciālu starpības, kas lielāka par 30 kV, kā arī šādu iekārtu imports un eksports; |
| --- | --- |

(d)

elektrisku iekārtu izgatavošana un ekspluatācija, kas emitē jonizējošo starojumu un darbojas pie potenciālu starpības, kas lielāka par 30 kV, kā arī šādu iekārtu imports un eksports;

| (e) | praktiskas darbības, kurās darbinieki var saņemt gada efektīvo dozu, kas pārsniedz 1 mSv parastas ekspluatācijas gaitā un parastos darba apstākļos; |
| --- | --- |

(e)

praktiskas darbības, kurās darbinieki var saņemt gada efektīvo dozu, kas pārsniedz 1 mSv parastas ekspluatācijas gaitā un parastos darba apstākļos;

| (f) | saimnieciskā darbība, kur izmanto dabā sastopamos radioaktīvos materiālus, ko dalībvalstis apzinājušas saskaņā ar 24. pantu un kas var izraisīt iedzīvotājam tādu efektīvo dozu, kura vienāda vai lielāka par 0,3 mSv gadā. |
| --- | --- |

(f)

saimnieciskā darbība, kur izmanto dabā sastopamos radioaktīvos materiālus, ko dalībvalstis apzinājušas saskaņā ar 24. pantu un kas var izraisīt iedzīvotājam tādu efektīvo dozu, kura vienāda vai lielāka par 0,3 mSv gadā.

4.   Dalībvalstis var noteikt, ka jāreģistrē vai jālicencē arī citi praktisko darbību veidi, kas nav uzskaitīti 2. un 3. punktā.

28. pants

Atļaujas izsniegšanas procedūra

1.   Atļaujas izsniegšanas nolūkos dalībvalstis pieprasa sniegt informāciju, kas samērojama ar praktisko darbību raksturu un saistītajiem riskiem.

2.   Licences piešķiršanai nepieciešamā informācija ietver vismaz šādas ziņas:

| (a) | pienākumi un organizatoriskie mehānismi aizsardzībai un drošībai; |
| --- | --- |

(a)

pienākumi un organizatoriskie mehānismi aizsardzībai un drošībai;

| (aa) | pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo direktīvu; [Am. 78] |
| --- | --- |

(aa)

pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo direktīvu; [Am. 78]

| (b) | personāla kompetence, tostarp informēšana un apmācība; |
| --- | --- |

(b)

personāla kompetence, tostarp informēšana un apmācība;

| (c) | iekārtu un jonizējošā starojuma avotu konstrukcijas īpatnības; |
| --- | --- |

(c)

iekārtu un jonizējošā starojuma avotu konstrukcijas īpatnības;

| (d) | paredzamā arodapstarošana un iedzīvotāju apstarošana normālas ekspluatācijas gaitā; |
| --- | --- |

(d)

paredzamā arodapstarošana un iedzīvotāju apstarošana normālas ekspluatācijas gaitā;

| (e) | darbību un iekārtu drošuma novērtējums, lai:






  (i) | apzinātu veidus, kā var notikt potenciāla apstarošana vai nejauša un netīša medicīniska apstarošana; |
| --- | --- | --- |

(e)

darbību un iekārtu drošuma novērtējums, lai:

(i)

apzinātu veidus, kā var notikt potenciāla apstarošana vai nejauša un netīša medicīniska apstarošana;

| (ii) | iespēju robežās novērtētu potenciālās apstarošanas varbūtību un lielumu; |
| --- | --- |

(ii)

iespēju robežās novērtētu potenciālās apstarošanas varbūtību un lielumu;

| (iii) | novērtētu aizsardzības un drošības noteikumu kvalitāti un apjomu, tostarp inženiertehniskos parametrus un administratīvās procedūras; |
| --- | --- |

(iii)

novērtētu aizsardzības un drošības noteikumu kvalitāti un apjomu, tostarp inženiertehniskos parametrus un administratīvās procedūras;

| (iv) | definētu operacionālos limitus un ekspluatācijas apstākļus; |
| --- | --- |

(iv)

definētu operacionālos limitus un ekspluatācijas apstākļus;

| (f) | avārijas procedūras un sakaru līnijas; |
| --- | --- |

(f)

avārijas procedūras un sakaru līnijas;

| (g) | uzturēšana, testēšana, pārbaudes un apkalpošana, lai nodrošinātu, ka jonizējošā starojuma avots un iekārta joprojām atbilst projektētajām prasībām, operacionālajiem limitiem un ekspluatācijas apstākļiem visa lietderīgā mūža laikā; |
| --- | --- |

(g)

uzturēšana, testēšana, pārbaudes un apkalpošana, lai nodrošinātu, ka jonizējošā starojuma avots un iekārta joprojām atbilst projektētajām prasībām, operacionālajiem limitiem un ekspluatācijas apstākļiem visa lietderīgā mūža laikā;

| (h) | radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un šādu atkritumu apglabāšanas kārtība saskaņā ar piemērojamām regulatīvajām prasībām; |
| --- | --- |

(h)

radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un šādu atkritumu apglabāšanas kārtība saskaņā ar piemērojamām regulatīvajām prasībām;

| (i) | slēgtu lietotu starojuma avotu apsaimniekošana; |
| --- | --- |

(i)

slēgtu lietotu starojuma avotu apsaimniekošana;

| (j) | kvalitātes nodrošināšana. |
| --- | --- |

(j)

kvalitātes nodrošināšana.

3.   Licencē iekļauj īpašus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka šīs licences prasības ir likumīgi izpildāmas, vai lai noteiktu atbilstošas robežas operacionālajiem limitiem vai ekspluatācijas apstākļiem. Šie nosacījumi arī paredz oficiālu un dokumentētu optimizācijas principa īstenošanu.

4.   Vajadzības gadījumā licence ietver arī izkliedes atļauju, kas izdota saskaņā ar VIII nodaļas prasībām attiecībā uz atļaujām apkārtējā vidē izkliedēt radioaktīvus gāzveida vai šķidrus izmešus.

5.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam nekavējoties jāziņo par jebkādu nopietnu gadījumu, kas izraisa vai var izraisīt personas apstarošanu, kas pārsniedz operacionālos limitus vai neatbilst ekspluatācijas nosacījumiem, kuri izklāstīti licences prasībās attiecībā uz arodapstarošanu vai iedzīvotāju apstarošanu vai kurus attiecībā uz medicīnisku apstarošanu definējušas iestādes.
  Iestādes veic pēc nejaušības principa izvēlētas pārbaudes
  .

Ar medicīnas ierīcēm, kurās izmanto jonizējošo starojumu, rīkojas saskaņā ar Padomes Direktīvas 93/42/EEK

   (15)

  noteikumiem. Tiek ievēroti visi šajā direktīvā paredzētie informācijas apmaiņas noteikumi un informētas citas kompetentās iestādes. [Gr. 79]

29. pants

Atbrīvošana no regulatīvās kontroles

1.   Tādu radioaktīvo materiālu apglabāšanai, reģenerēšanai vai otrreizējai izmantošanai, kas radušies, veicot jebkādas atļautas praktiskas darbības, ir vajadzīga atļauja.

2.   Materiālus, ko paredzēts apglabāt, reģenerēt vai otrreizēji izmantot, var atbrīvot no šīs direktīvas prasībām, ja aktivitātes koncentrācija masas vienībā:

| (a) | nepārsniedz vērtības, kas noteiktas VI pielikuma A tabulas 1. daļā, vai |
| --- | --- |

(a)

nepārsniedz vērtības, kas noteiktas VI pielikuma A tabulas 1. daļā, vai

| (b) | atbilst specifiskiem atbrīvojuma līmeņiem un saistītajām prasībām attiecībā uz specifiskiem materiāliem vai attiecībā uz materiāliem, kas rodas specifiska veida praktiskajās darbībās; šos specifiskos atbrīvojuma līmeņus papildus a) apakšpunktā minētajiem vispārīgajiem atbrīvojuma līmeņiem nosaka valsts kompetentā iestāde saskaņā ar vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas kritērijiem, kas izklāstīti VI pielikuma 3. punktā, un ņemot vērā Kopienas sniegtos tehniskos norādījumus. |
| --- | --- |

(b)

atbilst specifiskiem atbrīvojuma līmeņiem un saistītajām prasībām attiecībā uz specifiskiem materiāliem vai attiecībā uz materiāliem, kas rodas specifiska veida praktiskajās darbībās; šos specifiskos atbrīvojuma līmeņus papildus a) apakšpunktā minētajiem vispārīgajiem atbrīvojuma līmeņiem nosaka valsts kompetentā iestāde saskaņā ar vispārīgajiem izņēmuma pieļaušanas kritērijiem, kas izklāstīti VI pielikuma 3. punktā, un ņemot vērā Kopienas sniegtos tehniskos norādījumus.

3.   Attiecībā uz atbrīvojuma piemērošanu materiāliem, kas satur dabā sastopamos radionuklīdus, aktivitātes koncentrācijas vērtības masas vienībā ir tās, kas norādītas VI pielikuma A tabulas 2. daļā. Tomēr piemēro arī šādas prasības:

| (a) | attiecībā uz praktiskajām darbībām, kas jālicencē saskaņā ar 27. panta 3. punkta f) apakšpunktu, ievēro dozas kritērijus dabā sastopamo radionuklīdu atbrīvošanai; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz praktiskajām darbībām, kas jālicencē saskaņā ar 27. panta 3. punkta f) apakšpunktu, ievēro dozas kritērijus dabā sastopamo radionuklīdu atbrīvošanai;

| (b) | attiecībā uz citām licencētām praktiskām darbībām, jo īpaši tām, kas ietilpst kodoldegvielas ciklā, atbrīvojuma līmeņi atbilst tiem dozas kritērijiem, kas noteikti atbrīvojuma piemērošanai materiāliem, kuri satur mākslīgus radionuklīdus; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz citām licencētām praktiskām darbībām, jo īpaši tām, kas ietilpst kodoldegvielas ciklā, atbrīvojuma līmeņi atbilst tiem dozas kritērijiem, kas noteikti atbrīvojuma piemērošanai materiāliem, kuri satur mākslīgus radionuklīdus;

| (c) | attiecībā uz atļautām praktiskām darbībām, par ko jāpaziņo saskaņā ar 25. panta 3. punktu, ievēro atbilstošās prasības būvmateriālu laišanai tirgū. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz atļautām praktiskām darbībām, par ko jāpaziņo saskaņā ar 25. panta 3. punktu, ievēro atbilstošās prasības būvmateriālu laišanai tirgū.

4.   Nav atļauta tīša radioaktīvo atlikumu atšķaidīšana, izņemot materiālu samaisīšanu, kas notiek normālas ekspluatācijas gaitā, kad radioaktivitāti neņem vērā. Kompetentā iestāde īpašās situācijās var atļaut radioaktīvo atlikumu, kas satur dabā sastopamu radioaktīvu materiālu, samaisīšanu ar citiem materiāliem, lai veicinātu šo materiālu otrreizēju izmantošanu un reģenerāciju un mazinātu iedzīvotāju apstarošanu.

VI NODAĻA

DARBINIEKU, MĀCEKĻU UN STUDENTU AIZSARDZĪBA

30. pants

Atbildība

1.   Arodapstarošanas prasības, kas paredzētas šajā nodaļā un 9., 10., 11. un 12. pantā, piemēro darbinieku aizsardzībai jebkurā apstarošanas situācijā, kurā par viņu darba vietā vai darba rezultātā saņemto apstarojumu juridiski atbild uzņēmums vai jebkura cita juridiska persona, tostarp, piemēram:

| (a) | ārējo darbinieku darba devējs; |
| --- | --- |

(a)

ārējo darbinieku darba devējs;

| (b) | organizācija, kas atbild par avārijas likvidēšanas darbinieku aizsardzību; |
| --- | --- |

(b)

organizācija, kas atbild par avārijas likvidēšanas darbinieku aizsardzību;

| (c) | organizācija, kas atbild par piesārņotas zemes, ēku un citu konstrukciju sanāciju; |
| --- | --- |

(c)

organizācija, kas atbild par piesārņotas zemes, ēku un citu konstrukciju sanāciju;

| (d) | darba devējs, kurš juridiski atbild par darbinieku apstarošanu ar radonu darba vietās, situācijā, kas minēta 53. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(d)

darba devējs, kurš juridiski atbild par darbinieku apstarošanu ar radonu darba vietās, situācijā, kas minēta 53. panta 4. punktā.

2.   Uzņēmuma atbildība par arodapstarošanu attiecas uz mācekļiem un studentiem, kuriem mācību gaitā ir jāizmanto starojuma avoti, un uz personām, kas ir pašnodarbinātas vai strādā brīvprātīgi vai labdarības organizācijā.

3.   Uzņēmums atbild par to, ka tiek novērtēti un īstenoti pasākumi apstarošanai pakļauto darbinieku aizsardzībai pret jonizējošo starojumu.

31. pants

Darbinieku operatīvā aizsardzība

Apstarošanai pakļauto darbinieku operatīvā aizsardzība ir balstīta uz:

| (a) | iepriekšēju novērtēšanu, lai noteiktu radioloģiskā riska veidu un lielumu apstarošanai pakļautiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

(a)

iepriekšēju novērtēšanu, lai noteiktu radioloģiskā riska veidu un lielumu apstarošanai pakļautiem darbiniekiem;

| (b) | aizsardzības pret jonizējošo starojumu optimizācijas ieviešanu visos darba apstākļos; |
| --- | --- |

(b)

aizsardzības pret jonizējošo starojumu optimizācijas ieviešanu visos darba apstākļos;

| (c) | darbinieku iedalīšanu dažādās kategorijās; |
| --- | --- |

(c)

darbinieku iedalīšanu dažādās kategorijās;

| (d) | kontroles pasākumu un monitoringa īstenošanu attiecībā uz dažādām zonām un darba apstākļiem, vajadzības gadījumā ietverot individuālo monitoringu; |
| --- | --- |

(d)

kontroles pasākumu un monitoringa īstenošanu attiecībā uz dažādām zonām un darba apstākļiem, vajadzības gadījumā ietverot individuālo monitoringu;

| (e) | medicīnisko uzraudzību. |
| --- | --- |

(e)

medicīnisko uzraudzību.

32. pants

Apspriešanās ar radiācijas drošības ekspertu

Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam jākonsultējas ar radiācijas drošības ekspertu par aizsargierīču un mērinstrumentu apskati un testēšanu, jo īpaši attiecībā uz:

| (a) | iekārtu plānu iepriekšēju kritisku apskati no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa; |
| --- | --- |

(a)

iekārtu plānu iepriekšēju kritisku apskati no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa;

| (b) | jaunu vai modificētu starojuma avotu apstiprināšanu darbam no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa; |
| --- | --- |

(b)

jaunu vai modificētu starojuma avotu apstiprināšanu darbam no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa;

| (c) | aizsargierīču un aizsardzības paņēmienu efektivitātes regulāru pārbaudi; |
| --- | --- |

(c)

aizsargierīču un aizsardzības paņēmienu efektivitātes regulāru pārbaudi;

| (d) | regulāri kalibrēt mērinstrumentus un regulāri pārbaudīt, vai tie ir darba kārtībā un tiek pareizi izmantoti. |
| --- | --- |

(d)

regulāri kalibrēt mērinstrumentus un regulāri pārbaudīt, vai tie ir darba kārtībā un tiek pareizi izmantoti.

33. pants

Pasākumi darba vietās

1.   Aizsardzībai pret jonizējošo starojumu veic pasākumus attiecībā uz visām darba vietām, kurās pastāv iespēja tikt apstarotiem ar jonizējošo starojumu, kas ir lielāks par efektīvo dozu 1 mSv gadā vai ekvivalento dozu 15 mSv gadā acs lēcai vai 50 mSv gadā ādai un ekstremitātēm. Šādiem pasākumiem jābūt piemērotiem iekārtu un starojuma avotu raksturam un riska pakāpei un raksturam.

2.   Praktiskām darbībām ar dabā sastopamu radioaktīvo materiālu, kad efektīvā doza darbiniekiem var pārsniegt 6 mSv gadā, piemēro šajā nodaļā noteiktās prasības. Ja efektīvā doza darbiniekiem ir mazāka par vai vienāda ar 6 mSv gadā, kompetentās iestādes pieprasa uzņēmumiem apstarojumu vismaz stingri kontrolēt, ņemot vērā aizsardzības uzlabošanas potenciālu vai dozu potenciālu pieaugt laika gaitā vai pēc izmaiņām procesā vai darba pasākumos.

3.   Uzņēmumiem, kas ekspluatē gaisa kuģi, kurā efektīvā doza apkalpei no kosmiskā starojuma var pārsniegt 6 mSv gadā, piemēro šajā nodaļā noteiktās attiecīgās prasības. Ja efektīvā doza apkalpei ir mazāka par vai vienāda ar 6 mSv gadā un var pārsniegt 1 mSv gadā, kompetentās iestādes pieprasa uzņēmumiem apstarojumu vismaz stingri kontrolēt, ņemot vērā dozu potenciālu mainīties laika gaitā vai pēc izmaiņām darba pasākumos. Uzņēmumi veic attiecīgus pasākumus, jo īpaši:

| (a) | lai novērtētu attiecīgo apkalpju
  vai darbinieku
  apstarošanu; [Gr. 80] |
| --- | --- |

(a)

lai novērtētu attiecīgo apkalpju
  vai darbinieku
  apstarošanu; [Gr. 80]

| (b) | lai ņemtu vērā novērtēto apstarošanu un darbu grafiku organizētu ar mērķi samazināt dozas apkalpēm, kuru apstarošanas pakāpe ir augsta; |
| --- | --- |

(b)

lai ņemtu vērā novērtēto apstarošanu un darbu grafiku organizētu ar mērķi samazināt dozas apkalpēm, kuru apstarošanas pakāpe ir augsta;

| (c) | lai informētu attiecīgos darbiniekus par veselības apdraudējumu, ar ko ir saistīts viņu darbs, un viņu individuālo dozu. |
| --- | --- |

(c)

lai informētu attiecīgos darbiniekus par veselības apdraudējumu, ar ko ir saistīts viņu darbs, un viņu individuālo dozu.

34. pants

Darba vietu klasifikācija

1.   Darba vietas iedala dažādās zonās, vajadzības gadījumā ar atsauci uz paredzamo gada dozu novērtējumu un potenciālās apstarošanas varbūtību un lielumu.

2.   Izšķir kontroles zonas un uzraudzības zonas. Kompetentās iestādes izstrādā konkrētiem apstākļiem paredzētus norādījumus par kontroles un uzraudzības zonu klasifikāciju.

3.   Uzņēmums regulāri pārskata darba apstākļus kontroles un uzraudzības zonās.

35. pants

Prasības kontroles zonām

1.   Minimālās prasības kontroles zonai ir šādas:

| (a) | kontroles zonu norobežo, pieeju atļauj tikai attiecīgi instruētām personām, un šo pieeju kontrolē saskaņā ar uzņēmuma rakstveidā noteiktu kārtību. Kad vien pastāv ievērojams radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanās risks, veic īpašus pasākumus, tostarp attiecībā uz personu un preču iekļūšanu un izkļūšanu un piesārņojuma monitoringu kontroles zonā un blakus esošās zonās; |
| --- | --- |

(a)

kontroles zonu norobežo, pieeju atļauj tikai attiecīgi instruētām personām, un šo pieeju kontrolē saskaņā ar uzņēmuma rakstveidā noteiktu kārtību. Kad vien pastāv ievērojams radioaktīvā piesārņojuma izplatīšanās risks, veic īpašus pasākumus, tostarp attiecībā uz personu un preču iekļūšanu un izkļūšanu un piesārņojuma monitoringu kontroles zonā un blakus esošās zonās;

| (b) | ņemot vērā radioloģiskā apdraudējuma veidu un pakāpi kontroles zonā, darba vides radioloģisko uzraudzību organizē saskaņā ar 37. pantu; |
| --- | --- |

(b)

ņemot vērā radioloģiskā apdraudējuma veidu un pakāpi kontroles zonā, darba vides radioloģisko uzraudzību organizē saskaņā ar 37. pantu;

| (c) | izliek zīmes, kas norāda zonas veidu, starojuma avotu veidu un ar tiem saistīto apdraudējumu; |
| --- | --- |

(c)

izliek zīmes, kas norāda zonas veidu, starojuma avotu veidu un ar tiem saistīto apdraudējumu;

| (d) | izstrādā darba instrukcijas, kas ir atbilstīgas ar starojuma avotiem saistītajam radioloģiskajam apdraudējumam un attiecīgajām darbībām. |
| --- | --- |

(d)

izstrādā darba instrukcijas, kas ir atbilstīgas ar starojuma avotiem saistītajam radioloģiskajam apdraudējumam un attiecīgajām darbībām.

2.   Uzņēmums atbild par šo prasību izpildi pēc apspriešanās ar radiācijas drošības ekspertu.

36. pants

Prasības uzraudzības zonām

1.   Prasības uzraudzības zonai ir šādas:

| (a) | ņemot vērā radioloģiskā apdraudējuma veidu un pakāpi uzraudzības zonā, darba vides radioloģisko uzraudzību organizē saskaņā ar 37. pantu; |
| --- | --- |

(a)

ņemot vērā radioloģiskā apdraudējuma veidu un pakāpi uzraudzības zonā, darba vides radioloģisko uzraudzību organizē saskaņā ar 37. pantu;

| (b) | izliek zīmes, kas norāda zonas veidu, starojuma avotu veidu un ar tiem saistīto apdraudējumu; |
| --- | --- |

(b)

izliek zīmes, kas norāda zonas veidu, starojuma avotu veidu un ar tiem saistīto apdraudējumu;

| (c) | izstrādā darba instrukcijas, kas ir atbilstīgas ar starojuma avotiem saistītajam radioloģiskajam apdraudējumam un attiecīgajām darbībām. |
| --- | --- |

(c)

izstrādā darba instrukcijas, kas ir atbilstīgas ar starojuma avotiem saistītajam radioloģiskajam apdraudējumam un attiecīgajām darbībām.

2.   Uzņēmums atbild par šo prasību izpildi pēc apspriešanās ar radiācijas drošības ekspertu.

37. pants

Darba vides radioloģiskā uzraudzība

1.   Darba vides radioloģiskā uzraudzība, kas minēta 35. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 36. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā ietver:

| (a) | ārējo dozu jaudas mērījumus, norādot attiecīgā starojuma veidu un īpašības; |
| --- | --- |

(a)

ārējo dozu jaudas mērījumus, norādot attiecīgā starojuma veidu un īpašības;

| (b) | piesārņojošo radionuklīdu aktivitātes koncentrācijas gaisā un virsmas blīvuma mērījumus, norādot to veidu un fizikālo un ķīmisko stāvokli; |
| --- | --- |

(b)

piesārņojošo radionuklīdu aktivitātes koncentrācijas gaisā un virsmas blīvuma mērījumus, norādot to veidu un fizikālo un ķīmisko stāvokli;

| (c) | radona koncentrācijas mērījumus darba vietā. |
| --- | --- |

(c)

radona koncentrācijas mērījumus darba vietā.

2.   Šo mērījumu rezultātus reģistrē un vajadzības gadījumā izmanto individuālā apstarojuma aplēsēm, kā paredzēts 39. pantā.

38. pants

Apstarošanai pakļauto darbinieku kategorijas

1.   Monitoringa un kontroles mērķiem izšķir divas apstarošanai pakļauto darbinieku kategorijas:

| (a) | A kategorija – tie apstarošanai pakļautie darbinieki, kas var saņemt lielāku efektīvo dozu nekā 6 mSv gadā vai lielāku ekvivalento dozu nekā 15 mSv gadā acs lēcai vai 150 
  50
  mSv gadā ādai un ekstremitātēm; [Gr. 81] |
| --- | --- |

(a)

A kategorija – tie apstarošanai pakļautie darbinieki, kas var saņemt lielāku efektīvo dozu nekā 6 mSv gadā vai lielāku ekvivalento dozu nekā 15 mSv gadā acs lēcai vai 150 
  50
  mSv gadā ādai un ekstremitātēm; [Gr. 81]

| (b) | B kategorija – tie apstarošanai pakļautie darbinieki, kas nav klasificēti kā A kategorijas darbinieki. |
| --- | --- |

(b)

B kategorija – tie apstarošanai pakļautie darbinieki, kas nav klasificēti kā A kategorijas darbinieki.

2.   Apstaroto darbinieku iedalīšana divās kategorijās, kā minēts 1. punktā, jāveic pirms pieņemšanas darbā, ja darbs ir saistīts ar apstarošanu, un tā ir regulāri jāpārskata, pamatojoties uz darba apstākļiem un medicīniskās uzraudzības rezultātiem.

3.   Attiecībā uz avārijas likvidēšanas darbiniekiem šā panta 1. punktā minētā apstaroto darbinieku iedalīšana divās kategorijās attiecīgā gadījumā neietekmē monitoringa prasības, kas noteiktas 37. un 39.–43. pantā, kamēr šie darbinieki netiek iesaistīti faktiskā avārijas apstarošanas situācijā.

39. pants

Individuālais monitorings

1.   Sistemātiski veic A kategorijas darbinieku monitoringu, pamatojoties uz individuāliem mērījumiem, ko veic dozimetrijas dienests. Ja A kategorijas darbiniekiem ir paredzama ievērojama iekšējā apstarošana vai ievērojama acs lēcu vai ekstremitāšu apstarošana, jāizveido atbilstīga monitoringa sistēma. Kompetentā iestāde pievērš īpašu uzmanību šādu darbinieku identificēšanai.

2.   B kategorijas darbinieku monitorings ir vismaz pietiekams, lai pierādītu, ka šādi darbinieki ir pareizi klasificēti B kategorijā. Dalībvalstis var noteikt, ka jāveic

  Dalībvalstīm jāpieprasa veikt
  B kategorijas darbinieku individuālais monitorings

  individuālu monitoringu
  un, vajadzības gadījumā, individuālie mērījumi

  individuālus mērījumus
  , ko veic dozimetrijas dienests. [Gr. 82]

3.   Ja individuālo mērījumu veikšana nav iespējama vai tie ir neadekvāti, individuālais monitorings ir balstīts uz aplēsi, ko iegūst vai nu no individuālajiem mērījumiem, kuri veikti citiem apstarošanai pakļautiem darbiniekiem, vai arī no uzraudzības rezultātiem darba vidē, kā paredzēts 37. pantā.

40. pants

Monitorings avārijas apstarošanas gadījumā

Avārijas apstarošanas gadījumā uzņēmums sadarbībā ar dozimetrijas dienestu novērtē attiecīgās dozas un to sadalījumu ķermenī.

41. pants

Rezultātu reģistrēšana un ziņošana

1.   Individuālā monitoringa rezultātu reģistrs jākārto par katru apstarošanai pakļautu darbinieku, kuram veic šādu monitoringu.

2.   Šā panta 1. punkta mērķiem saglabā šādu informāciju par apstarošanai pakļautiem darbiniekiem:

| (a) | saskaņā ar 39., 40., 51. un 52. pantu izmērīto vai, attiecīgā gadījumā, aplēsto apstarošanas individuālo dozu reģistru; |
| --- | --- |

(a)

saskaņā ar 39., 40., 51. un 52. pantu izmērīto vai, attiecīgā gadījumā, aplēsto apstarošanas individuālo dozu reģistru;

| (b) | 40. un 52. pantā minētās apstarošanas gadījumā – ziņojumus par apstākļiem un veiktajām darbībām; |
| --- | --- |

(b)

40. un 52. pantā minētās apstarošanas gadījumā – ziņojumus par apstākļiem un veiktajām darbībām;

| (c) | darba vietas monitoringa rezultātus, kas attiecīgā gadījumā izmantoti individuālo dozu novērtēšanai. |
| --- | --- |

(c)

darba vietas monitoringa rezultātus, kas attiecīgā gadījumā izmantoti individuālo dozu novērtēšanai.

3.   
  Informāciju par reģistrētajām dozām, kas minētas 1. punktā, nosūta individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmai, ko dalībvalsts izveidojusi saskaņā ar VIII pielikumu.
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju saglabā tā darba mūža garumā, kura laikā darbinieki tiek pakļauti apstarošanai ar jonizējošo starojumu, un arī pēc tam, kamēr šīs personas sasniedz vai būtu sasniegušas 75 gadu vecumu, bet katrā ziņā ne mazāk kā 30 gadus pēc tam, kad personas izbeigušas darbu, kas saistīts ar apstarošanu. [Gr. 83]

4.   Apstarošanu, kas minēta 40., 51. un 52. pantā, atsevišķi reģistrē 1. punktā minētajā reģistrā.

5.   Ja monitoringa rezultātus izmanto plānotas apstarošanas situāciju pārvaldībā, veic atbilstošus pasākumus, lai reģistrā neiekļautu apstarošanu, kas saistīta ar esošu apstarošanas situāciju, proti, ārējo fona radiāciju vai radona iespiešanos no augsnes gadījumos, kad saimnieciskajā darbībā reģenerē dabā sastopamus radioaktīvus materiālus.

42. pants

Rezultātu pieejamība

1.   Dalībvalstis nosaka, ka 39., 40. un 52. pantā minētajiem individuālā monitoringa rezultātiem jābūt:

| (a) | pieejamiem kompetentajām iestādēm, uzņēmumam un ārējo darbinieku darba devējam; |
| --- | --- |

(a)

pieejamiem kompetentajām iestādēm, uzņēmumam un ārējo darbinieku darba devējam;

| (b) | pieejamiem attiecīgajam darbiniekam saskaņā ar 43. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

(b)

pieejamiem attiecīgajam darbiniekam saskaņā ar 43. panta 1. punktu;

| (c) | iesniegtiem arodveselības dienestam, lai interpretētu to ietekmi uz cilvēka veselību, kā paredzēts 44. pantā; |
| --- | --- |

(c)

iesniegtiem arodveselības dienestam, lai interpretētu to ietekmi uz cilvēka veselību, kā paredzēts 44. pantā;

| (d) | nosūtītiem individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmai, ko dalībvalsts izveidojusi saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

(d)

nosūtītiem individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmai, ko dalībvalsts izveidojusi saskaņā ar 2. punktu.

2.   Dalībvalstis nosaka kārtību, kādā paziņot individuālā monitoringa rezultātus.

3.   Individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēma sniedz vismaz tos datus, kas uzskaitīti VIII pielikuma A daļā.

4.   Ja notikusi avārijas vai neplānota apstarošana, individuālā monitoringa rezultātus sniedz nekavējoties.

43. pants

Darbinieku piekļuve rezultātiem

1.   Dalībvalstis nosaka, ka darbiniekiem pēc pieprasījuma
  laikus
  jābūt pieejamiem viņu individuālā monitoringa rezultātiem, tostarp mērījumiem, kas varētu būt izmantoti šo rezultātu aplēšanā, vai viņu dozas novērtējuma rezultātiem, kas iegūti, pamatojoties uz darba vietā izdarītiem mērījumiem. [Gr. 84]

2.   Dalībvalstis veicina apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, arodveselības dienestiem, radiācijas drošības ekspertiem vai dozimetrijas dienestiem Savienībā ar visu attiecīgo informāciju par darbinieka iepriekš saņemtajām dozām, lai veiktu medicīnisko pārbaudi pirms pieņemšanas darbā vai klasificēšanas par A kategorijas darbinieku saskaņā ar 44. pantu un lai kontrolētu darbinieku turpmāko apstarošanu.

44. pants

Apstarošanai pakļauto darbinieku medicīniskā uzraudzība

1.   Apstarošanai pakļauto darbinieku medicīniskās uzraudzības pamatā ir arodmedicīnas vispārīgie principi.

2.   Par A kategorijas darbinieku medicīnisko uzraudzību atbild arodveselības dienesti.

Šī medicīniskā uzraudzība ļauj noskaidrot, kāds ir uzraudzībai pakļauto darbinieku veselības stāvoklis attiecībā uz viņu piemērotību uzticētajiem uzdevumiem. Šajā nolūkā arodveselības dienesta rīcībā nodod visu attiecīgo informāciju, ko tas pieprasa, tostarp par darba telpu vides apstākļiem.

3.   Medicīniskā uzraudzība ietver:

| (a) | medicīnisku izmeklēšanu pirms pieņemšanas darbā vai klasificēšanas par A kategorijas darbinieku, lai noteiktu šā darbinieka piemērotību A kategorijas darbinieka amatam, uz kuru tiek izskatīta viņa kandidatūra; |
| --- | --- |

(a)

medicīnisku izmeklēšanu pirms pieņemšanas darbā vai klasificēšanas par A kategorijas darbinieku, lai noteiktu šā darbinieka piemērotību A kategorijas darbinieka amatam, uz kuru tiek izskatīta viņa kandidatūra;

| (b) | periodiskas veselības pārbaudes.
  Visu A kategorijas darbinieku veselības stāvokli pārbauda vismaz reizi gadā, lai noteiktu, vai viņi joprojām ir piemēroti savu pienākumu izpildei. Šo pārbaužu veids, kuras var veikt tik bieži, cik arodveselības dienesti uzskata par vajadzīgu, ir atkarīgs no darba veida un atsevišķā darbinieka veselības stāvokļa. |
| --- | --- |

(b)

periodiskas veselības pārbaudes.

Visu A kategorijas darbinieku veselības stāvokli pārbauda vismaz reizi gadā, lai noteiktu, vai viņi joprojām ir piemēroti savu pienākumu izpildei. Šo pārbaužu veids, kuras var veikt tik bieži, cik arodveselības dienesti uzskata par vajadzīgu, ir atkarīgs no darba veida un atsevišķā darbinieka veselības stāvokļa.

3.a
     
  Darbinieku veselības pārbaudi veiks darba laikā un bez maksas. [Gr. 85]

4.   Arodveselības dienesti var norādīt, ka pastāv vajadzība turpināt medicīnisko uzraudzību pēc darba izbeigšanas tik ilgi, cik viņi uzskata par vajadzīgu, lai aizsargātu attiecīgās personas veselību.

45. pants

Medicīniskā klasifikācija

Attiecībā uz A kategorijas darbinieku piemērotību darbam ir izstrādāta šāda medicīniskā klasifikācija:

| (a) | piemērots; |
| --- | --- |

(a)

piemērots;

| (b) | piemērots ar dažiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(b)

piemērots ar dažiem nosacījumiem;

| (c) | nepiemērots. |
| --- | --- |

(c)

nepiemērots.

46. pants

Aizliegums pieņemt darbā vai klasificēt nepiemērotus darbiniekus

Nevienu darbinieku nevar nodarbināt vai klasificēt uz kādu laika posmu konkrētā amatā kā A kategorijas darbinieku, ja medicīniskajā uzraudzībā konstatē, ka viņš ir uzskatāms par nepiemērotu šim konkrētajam amatam.

47. pants

Medicīniskie ieraksti

1.   Katram A kategorijas darbiniekam izveido medicīnisko ierakstu dokumentu, un to atjaunina tik ilgi, kamēr viņš ir šīs kategorijas darbinieks. Pēc tam ierakstu dokumentu saglabā, līdz persona sasniedz vai būtu sasniegusi 75 gadu vecumu, bet katrā ziņā ne mazāk kā 30 gadus pēc tam, kad persona izbeigusi darbu, kas ietver apstarošanu ar jonizējošo starojumu.

2.   Medicīnisko ierakstu dokuments ietver informāciju par nodarbošanās veidu, medicīnisko pārbaužu rezultātiem pirms pieņemšanas darbā vai klasificēšanas par A kategorijas darbinieku, periodiskajām veselības pārbaudēm un 41. pantā paredzētajiem dozu reģistriem.

48. pants

Īpašā medicīniskā uzraudzība

1.   Papildus apstarošanai pakļauto darbinieku medicīniskajai uzraudzībai, kas paredzēta 44. pantā, arodveselības dienesti attiecībā uz apstarošanai pakļautu personu paredz turpmākas darbības, ko uzskata par vajadzīgām šīs personas veselības aizsardzībai, piemēram, turpmāku medicīnisko izmeklēšanu, dekontaminēšanu vai steidzamu korektīvo ārstēšanu.

2.   Īpašo medicīnisko uzraudzību nodrošina ikreiz, kad ir pārsniegta gada efektīvā doza 50 mSv gadā vai jebkurš cits dozas limits, kas paredzēts 10. panta 2. punktā.

3.   Turpmākie apstarošanas apstākļi ir atkarīgi no arodveselības dienesta piekrišanas.

49. pants

Pārsūdzības

1.
     Dalībvalstis nosaka pārsūdzības kārtību attiecībā uz konstatācijām un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 45., 46. un 48. pantu.

2.
     
  Konsultēšanos ar darbiniekiem un/vai viņu pārstāvjiem un viņu līdzdalību reglamentē saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/391/EEK

   (16)

  11. pantu. [Gr. 86]

50. pants

Ārējo darbinieku aizsardzība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka individuālā radioloģiskā monitoringa sistēma sniedz ārējiem darbiniekiem tādu pašu aizsardzību
  un medicīnisko aprūpi
  kā uzņēmumā pastāvīgi nodarbinātiem darbiniekiem. [Gr. 87]

2.   Uzņēmums ir tieši atbildīgs par ārējo darbinieku aizsardzības pret jonizējošo starojumu operatīvajiem aspektiem vai slēdz par tiem līgumus ar šo ārējo darbinieku darba devēju.

3.   Proti, uzņēmums:

| (a) | pārbauda, vai attiecīgais ārējais darbinieks ir atzīts par medicīniski piemērotu viņam paredzētajam darbam; |
| --- | --- |

(a)

pārbauda, vai attiecīgais ārējais darbinieks ir atzīts par medicīniski piemērotu viņam paredzētajam darbam;

| (b) | nodrošina, lai papildus pamatapmācībai par aizsardzību pret jonizējošo starojumu, kas minēta 16. pantā, ārējais darbinieks būtu saņēmis īpašu apmācību saistībā ar kontroles zonas un veicamo darbību īpatnībām; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, lai papildus pamatapmācībai par aizsardzību pret jonizējošo starojumu, kas minēta 16. pantā, ārējais darbinieks būtu saņēmis īpašu apmācību saistībā ar kontroles zonas un veicamo darbību īpatnībām;

| (c) | nodrošina, lai ārējais darbinieks būtu apgādāts ar nepieciešamajiem individuālajiem aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina, lai ārējais darbinieks būtu apgādāts ar nepieciešamajiem individuālajiem aizsardzības līdzekļiem;

| (d) | nodrošina, ka ārējam darbiniekam veic individuālu apstarošanas monitoringu atbilstoši veicamajām darbībām un jebkādu citu operatīvo dozimetrisko uzraudzību, kas varētu būt nepieciešama; |
| --- | --- |

(d)

nodrošina, ka ārējam darbiniekam veic individuālu apstarošanas monitoringu atbilstoši veicamajām darbībām un jebkādu citu operatīvo dozimetrisko uzraudzību, kas varētu būt nepieciešama;

| (e) | nodrošina atbilstību aizsardzības sistēmai, kā izklāstīts III nodaļā; |
| --- | --- |

(e)

nodrošina atbilstību aizsardzības sistēmai, kā izklāstīts III nodaļā;

| (f) | nodrošina vai veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc ikvienas darbības tiek reģistrēti katra ārējā darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa radioloģiskie dati, kas minēti VIII pielikuma B daļas 2. punktā. |
| --- | --- |

(f)

nodrošina vai veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc ikvienas darbības tiek reģistrēti katra ārējā darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa radioloģiskie dati, kas minēti VIII pielikuma B daļas 2. punktā.

4.   Ārējo darbinieku darba devēji vai nu tieši, vai slēdzot līgumus ar uzņēmumu, nodrošina, ka viņu darbinieku aizsardzība pret jonizējošo starojumu atbilst šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem, un jo īpaši:

| (a) | nodrošina atbilstību aizsardzības sistēmai, kā izklāstīts III nodaļā; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina atbilstību aizsardzības sistēmai, kā izklāstīts III nodaļā;

| (b) | sniedz informāciju un apmācību aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā, kā minēts 16. pantā; |
| --- | --- |

(b)

sniedz informāciju un apmācību aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā, kā minēts 16. pantā;

| (c) | garantē, ka viņu darbiniekiem veic apstarošanas novērtējumu un nodrošina medicīnisku uzraudzību atbilstīgi 37. un 39.–48. pantam; |
| --- | --- |

(c)

garantē, ka viņu darbiniekiem veic apstarošanas novērtējumu un nodrošina medicīnisku uzraudzību atbilstīgi 37. un 39.–48. pantam;

| (d) | nodrošina, ka ikviena darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa radioloģiskie dati VIII pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē tiek regulāri atjaunināti individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmā, kas minēta 42. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(d)

nodrošina, ka ikviena darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa radioloģiskie dati VIII pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē tiek regulāri atjaunināti individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmā, kas minēta 42. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

5.   Visiem ārējiem darbiniekiem ir pienākums iespēju robežās dot savu ieguldījumu aizsardzībā, ko viņam paredzēts sniegt ar 1. punktā minēto radioloģiskā monitoringa sistēmu.

51. pants

Īpaši atļauta apstarošana

1.   Izņēmuma apstākļos, izņemot avārijas un novērtējot katru gadījumu atsevišķi, kompetentās iestādes, ja tas nepieciešams kādai specifiskai operācijai, var atļaut dažu identificētu brīvprātīgu darbinieku individuālajai apstarošanai darba vietā pārsniegt 10. pantā noteiktos dozas limitus ar nosacījumu, ka šāda apstarošana ir ierobežota laikā, saistīta ar noteiktām darba zonām un nepārsniedz apstarošanas maksimālos līmeņus, ko attiecīgajā gadījumā noteikušas kompetentās iestādes. Ņem vērā šādus nosacījumus:

| (a) | šādi apstarot drīkst tikai A kategorijas darbiniekus, kā definēts 38. pantā; |
| --- | --- |

(a)

šādi apstarot drīkst tikai A kategorijas darbiniekus, kā definēts 38. pantā;

| (b) | mācekļus, studentus, grūtnieces un, ja pastāv radionuklīdu uzņemšanas risks, sievietes, kas baro ar krūti, šādai apstarošanai nepakļauj; |
| --- | --- |

(b)

mācekļus, studentus, grūtnieces un, ja pastāv radionuklīdu uzņemšanas risks, sievietes, kas baro ar krūti, šādai apstarošanai nepakļauj;

| (c) | uzņēmums iepriekš rūpīgi pamato šādu apstarošanu un apspriež to ar brīvprātīgajiem darbiniekiem, viņu pārstāvjiem, arodveselības dienestiem vai radiācijas drošības ekspertu; |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums iepriekš rūpīgi pamato šādu apstarošanu un apspriež to ar brīvprātīgajiem darbiniekiem, viņu pārstāvjiem, arodveselības dienestiem vai radiācijas drošības ekspertu;

| (d) | attiecīgajiem darbiniekiem iepriekš sniedz informāciju par paredzamo risku un par operācijas laikā ievērojamo piesardzību; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgajiem darbiniekiem iepriekš sniedz informāciju par paredzamo risku un par operācijas laikā ievērojamo piesardzību;

| (e) | visas dozas, kas saistītas ar šādu apstarošanu, atsevišķi reģistrē 47. pantā minētajā medicīnisko ierakstu dokumentā un 41. pantā minētajā individuālajā dokumentā. |
| --- | --- |

(e)

visas dozas, kas saistītas ar šādu apstarošanu, atsevišķi reģistrē 47. pantā minētajā medicīnisko ierakstu dokumentā un 41. pantā minētajā individuālajā dokumentā.

2.   Dozas limitu pārsniegšana īpaši atļautas apstarošanas dēļ nav obligāts iemesls, lai darba devējs bez darbinieka piekrišanas nepielaistu darbinieku pie viņa parasto pienākumu pildīšanas vai pārceltu citur.

3.   Kosmonautu apstarošanu, kas pārsniedz dozas limitus, pārvalda kā īpaši atļautu apstarošanu.

52. pants

Avārijas arodapstarošana

1.   Avāriju likvidēšanas organizācijas nodrošina, ka neviens avārijas likvidēšanas darbinieks neveic nekādas darbības, kas rada dozas, kas pārsniedz 50 mSv, izņemot īpašus gadījumus, kas norādīti valsts avāriju plānā. Šādos gadījumos nosaka atbilstošus standartlīmeņus virs 50 mSv. Izņēmuma gadījumos, lai glābtu dzīvības, novērstu smagu jonizējošā starojuma izraisītu ietekmi uz veselību vai novērstu katastrofu, var noteikt standartlīmeni virs 100 mSv.

2.   Avāriju likvidēšanas organizācijas nodrošina, ka avārijas likvidēšanas darbinieki, kas var veikt darbības, kurās tiek pārsniegta doza 50 mSv, ir brīvprātīgie, kuri iepriekš ir skaidri un vispusīgi informēti par saistītajiem apdraudējumiem veselībai un pieejamajiem aizsarglīdzekļiem.

3.   Avārijas apstarošanas gadījumā dalībvalstis paredz, ka nepieciešams avārijas likvidēšanas darbinieku radioloģiskais monitorings un medicīniskā uzraudzība. Individuālo monitoringu vai individuālo dozu novērtējumu veic atkarībā no apstākļiem.

53. pants

Radons darba vietās

1.   Rīcības plānos, kas minēti 103. pantā, dalībvalstis nosaka valsts standartlīmeņus attiecībā uz radona koncentrāciju iekštelpās. Šie standartlīmeņi darba vietās nepārsniedz gada vidējo vērtību 1 000 Bq m-3.

2.   Saskaņā ar valsts rīcības plānu dalībvalstis nodrošina, ka radona mērījumi tiek veikti darba vietās, kas atrodas pirmajā stāvā vai pamatu līmenī radona ietekmes zonās un specifisku veidu darba vietās, kā norādīts šajos rīcības plānos.

3.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumiem, kuros valsts standartlīmeņi esošajās darba vietās ir pārsniegti, ir atbilstoši jārīkojas, lai radona koncentrāciju vai apstarošanu ar radonu samazinātu saskaņā ar optimizācijas principu, kas minēts III nodaļā.

4.   Ja darba vietās vai konkrētās telpās ēkā standartlīmenis joprojām ir pārsniegts neatkarīgi no rīcības saskaņā ar 3. punktu, dalībvalstis pārvalda šo situāciju kā plānotu apstarošanas situāciju un piemēro atbilstošas prasības attiecībā uz arodapstarošanu, kā norādīts 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

VII NODAĻA

PACIENTU UN CITU MEDICĪNISKAI APSTAROŠANAI PAKĻAUTU PERSONU AIZSARDZĪBA

54. pants

Pamatojums

1.   Medicīniskajai apstarošanai ir jādod pietiekams gala ieguvums, ja tās radīto potenciālo kopējo diagnostisko vai terapeitisko ieguvumu, ieskaitot tiešo labumu personas veselībai vai labklājībai un labumu sabiedrībai, salīdzina ar individuālo kaitējumu, ko šī apstarošana var radīt, ņemot vērā efektivitāti, ieguvumus un riskus, ko dod pieejamās alternatīvās tehnoloģijas, kurām ir tas pats mērķis, bet kuras neietver apstarošanu ar jonizējošo starojumu vai ietver to mazākā apjomā.

Vērā jāņem arī individuālais kaitējums, ko rada medicīniskās radioloģijas personāla un citu personu apstarošana.

Jo īpaši piemēro šādas prasības:

| (a) | visus ar medicīnisko apstarošanu saistītos jaunos praktiskās darbības veidus pirms to vispārējas ieviešanas iepriekš pamato; |
| --- | --- |

(a)

visus ar medicīnisko apstarošanu saistītos jaunos praktiskās darbības veidus pirms to vispārējas ieviešanas iepriekš pamato;

| (b) | ar medicīnisko apstarošanu saistītos esošos praktiskās darbības veidus pārskata, ja ir iegūti jauni svarīgi pierādījumi par to efektivitāti vai sekām; |
| --- | --- |

(b)

ar medicīnisko apstarošanu saistītos esošos praktiskās darbības veidus pārskata, ja ir iegūti jauni svarīgi pierādījumi par to efektivitāti vai sekām;

| (c) | katru atsevišķo medicīnisko apstarošanu iepriekš pamato, ņemot vērā konkrētos apstarošanas mērķus un attiecīgās personas īpatnības. |
| --- | --- |

(c)

katru atsevišķo medicīnisko apstarošanu iepriekš pamato, ņemot vērā konkrētos apstarošanas mērķus un attiecīgās personas īpatnības.

Ja kāds ar medicīnisko apstarošanu saistīts praktiskās darbības veids kopumā nav pamatots, īpašos apstākļos var būt pamatota konkrēta individuāla šāda veida apstarošana, un tā ir jānovērtē katrā atsevišķā gadījumā un jādokumentē.

Nosūtītājs un praktizējošais ārsts iespēju robežās cenšas iegūt iepriekšēju diagnostisko informāciju vai slimības vēsturi, kas attiecas uz plānoto apstarošanu, un ņem vērā šos datus, lai izvairītos no nevajadzīgas apstarošanas.

1.a
     
  Personālu apmāca regulāri, un uzrauga atbilstību piemērojamajiem noteikumiem. [Gr. 88]

2.   Medicīnisko apstarošanu biomedicīniskiem vai medicīniskiem pētījumiem izskata ētikas komiteja, kas izveidota saskaņā ar valsts procedūrām un/vai ar kompetentu iestāžu lēmumu.

3.   Veselības skrīninga programmas ietvaros veicamo medicīniski radioloģisko procedūru konkrēto pamatojumu sniedz veselības aizsardzības iestāde sadarbībā ar attiecīgām profesionālām struktūrām.

4.   Aprūpētāju un mierinātāju apstarošanai ir jādod pietiekams gala ieguvums, ņemot vērā tiešo labumu pacienta veselībai, labumu šim aprūpētājam/mierinātājam un kaitējumu, ko apstarošana var radīt.

5.   Jebkurai medicīniski radioloģiskai procedūrai, kam pakļauj asimptomātisku personu un kas jāveic, lai laikus atklātu slimību, ir jāiekļaujas veselības skrīninga programmā vai arī tai ir nepieciešams īpašs dokumentēts pamatojums attiecībā uz šo personu, ko izsniedz praktizējošais ārsts, apspriežoties ar nosūtītāju un saskaņā ar attiecīgu profesionālo struktūru un kompetentu iestāžu sniegtajiem norādījumiem. Īpaša vērība jāpievērš pacientu informēšanai, kā paredz 56. panta 3. punkts.

6.   Ja apstarošanu nevar pamatot saskaņā ar 1.–5. punktu, tā ir aizliegta.

55. pants

Optimizācija

1.   Visas dozas, kas rodas medicīniskā apstarošanā radiodiagnostikas un invazīvās radioloģijas nolūkos, tiek saglabātas saprātīgi zemā sasniedzamā līmenī atbilstoši mērķim iegūt vajadzīgo attēlveidošanas informāciju un ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus.

Attiecībā uz visu medicīnisko apstarošanu, ko personas saņem radioterapijas nolūkos, mērķa daudzumu radīto apstarojumu plāno individuāli, ņemot vērā, ka nemērķa daudzumu dozām, ko saņem audi, ir jābūt saprātīgi zemā sasniedzamā līmenī atbilstoši paredzētajam šīs apstarošanas radioterapeitiskajam mērķim.

2.   Dalībvalstis nodrošina diagnostikas standartlīmeņu izstrādi, regulāru pārskatīšanu un lietošanu radiodiagnostikas izmeklējumiem un, vajadzības gadījumā, invazīvās radioloģijas procedūrām, kā arī atbilstošu norādījumu pieejamību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienā biomedicīniskā un medicīniskā pētniecības projektā:

| (a) | iesaistītās personas piedalās brīvprātīgi; |
| --- | --- |

(a)

iesaistītās personas piedalās brīvprātīgi;

| (b) | šīs personas ir
  pilnībā
  informētas par apstarošanas riskiem; [Gr. 89] |
| --- | --- |

(b)

šīs personas ir
  pilnībā
  informētas par apstarošanas riskiem; [Gr. 89]

| (c) | personām, kurām no šīs apstarošanas nav gaidāms tiešs medicīnisks ieguvums, ir noteikts dozas ierobežojums; |
| --- | --- |

(c)

personām, kurām no šīs apstarošanas nav gaidāms tiešs medicīnisks ieguvums, ir noteikts dozas ierobežojums;

| (d) | tādiem pacientiem, kuri brīvprātīgi piekrīt eksperimentālai diagnostiskai vai terapeitiskai praktiskai darbībai un kuriem no šīs darbības ir gaidāms diagnostisks vai terapeitisks labums, attiecīgos dozu līmeņus individuāli plāno praktizējošais ārsts un/vai nosūtītājs. |
| --- | --- |

(d)

tādiem pacientiem, kuri brīvprātīgi piekrīt eksperimentālai diagnostiskai vai terapeitiskai praktiskai darbībai un kuriem no šīs darbības ir gaidāms diagnostisks vai terapeitisks labums, attiecīgos dozu līmeņus individuāli plāno praktizējošais ārsts un/vai nosūtītājs.

4.   Optimizācijas process ietver aparatūras izvēli, konsekventu adekvātas diagnostiskās informācijas vai terapeitiskā iznākuma radīšanu, kā arī medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskos aspektus, kvalitātes nodrošinājumu
  , tostarp pienācīgas darbinieku apmācības,
  un pacientu un personāla dozu vai saņemto procedūru noteikšanu un izvērtējumu, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. [Gr. 90]

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| (a) | tiek noteikti aprūpētāju un mierinātāju apstarošanas dozu ierobežojumi; |
| --- | --- |

(a)

tiek noteikti aprūpētāju un mierinātāju apstarošanas dozu ierobežojumi;

| (b) | tiek izstrādāti pienācīgi norādījumi par aprūpētāju un mierinātāju apstarošanu
  , kā arī par aprīkojuma atbilstīgu izmantošanu
  . [Gr. 91] |
| --- | --- |

(b)

tiek izstrādāti pienācīgi norādījumi par aprūpētāju un mierinātāju apstarošanu
  , kā arī par aprīkojuma atbilstīgu izmantošanu
  . [Gr. 91]

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz pacientiem, kas ir pakļauti ārstēšanai vai diagnostikai ar radionuklīdiem, attiecīgi praktizējošais ārsts vai uzņēmums sniedz pacientam vai aizbildnim rakstveida instrukcijas, lai personām, kas kontaktējas ar pacientu, dozas ierobežotu saprātīgi zemā sasniedzamā līmenī un sniegtu informāciju par jonizējošā starojuma radītajiem riskiem.

Šīs instrukcijas izsniedz pirms slimnīcas, klīnikas vai līdzīgas iestādes atstāšanas.

56. pants

Atbildība

1.   Nosūtītājs un praktizējošais ārsts tiek iesaistīts pamatošanas procesā, kā to noteikušas dalībvalstis.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visa medicīniskā apstarošana notiek praktizējošā ārsta klīniskajā atbildībā.

3.   Praktizējošais ārsts nodrošina, ka pacientam vai aizbildnim tiek sniegta atbilstoša

  kodolīga un viegli saprotama
  informācija par ieguvumiem un riskiem saistībā ar starojuma dozu medicīniskā apstarošanā, lai iegūtu informētu piekrišanu. Līdzīgu informāciju, kā arī atbilstošus norādījumus saskaņā ar 55. panta 5. punkta b) apakšpunktu saņem aprūpētāji un mierinātāji. [Gr. 92]

4.   Medicīniskās apstarošanas procedūru praktiskos aspektus attiecīgi uzņēmums vai praktizējošais ārsts var nodot vienas vai vairāku personu pārziņā, kam ir tiesības šajā sakarībā rīkoties atzītā specializācijas jomā.

57. pants

Procedūras

1.   Attiecībā uz katru ierīci visiem standarta medicīnisko radioloģisko procedūru veidiem izstrādā rakstveida protokolus.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka nosūtītājiem ir pieejamas vadlīnijas nosūtīšanai uz medicīnisko attēlveidošanu, ņemot vērā starojuma dozas.

3.   Medicīniski radioloģiskajās praktiskajās darbībās pienācīgi iesaista medicīniskās fizikas ekspertu, un šīs iesaistes līmenis ir samērīgs ar radioloģisko risku, ko rada attiecīgās praktiskās darbības. Jo īpaši:

| (a) | radioterapeitiskajās praktiskajās darbībās, kas nav standartizētās terapeitiskās kodolmedicīnas praktiskās darbības, cieši iesaistās medicīniskās fizikas eksperts; |
| --- | --- |

(a)

radioterapeitiskajās praktiskajās darbībās, kas nav standartizētās terapeitiskās kodolmedicīnas praktiskās darbības, cieši iesaistās medicīniskās fizikas eksperts;

| (b) | standartizētās terapeitiskajās kodolmedicīnas praktiskajās darbībās, kā arī radiodiagnostikas un invazīvās radioloģijas praktiskajās darbībās iesaistās medicīniskās fizikas eksperts; |
| --- | --- |

(b)

standartizētās terapeitiskajās kodolmedicīnas praktiskajās darbībās, kā arī radiodiagnostikas un invazīvās radioloģijas praktiskajās darbībās iesaistās medicīniskās fizikas eksperts;

| (c) | citās vienkāršās radiodiagnostikas procedūrās medicīniskās fizikas eksperts iesaistās pēc vajadzības, lai apspriestos un konsultētu par jautājumiem, kuri attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu medicīniskās apstarošanas jomā. |
| --- | --- |

(c)

citās vienkāršās radiodiagnostikas procedūrās medicīniskās fizikas eksperts iesaistās pēc vajadzības, lai apspriestos un konsultētu par jautājumiem, kuri attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu medicīniskās apstarošanas jomā.

4.   Klīniskos auditus veic saskaņā ar valsts noteiktām procedūrām.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka diagnostikas standartlīmeņu pastāvīgas pārsniegšanas gadījumā tiek veiktas atbilstošas vietējas nozīmes pārbaudes un – attiecīgā gadījumā – korektīvi pasākumi.

58. pants

Apmācība

Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz praktizējošo ārstu, medicīniskās fizikas ekspertu un personām, kas minētas 56. panta 4. punktā, ir izpildītas 15., 19. un 81. pantā noteiktās apmācības un atzīšanas prasības.

59. pants

Aprīkojums

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, ko tās uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu medicīniski radioloģiskās aparatūras nevajadzīgu izplatīšanos.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| (a) | visa izmantotā medicīniski radioloģiskā aparatūra tiek stingri uzraudzīta attiecībā uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu
  un tiek likvidēta saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem
  ; [Gr. 93] |
| --- | --- |

(a)

visa izmantotā medicīniski radioloģiskā aparatūra tiek stingri uzraudzīta attiecībā uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu
  un tiek likvidēta saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem
  ; [Gr. 93]

| (b) | kompetentajām iestādēm ir pieejami jaunākie medicīniski radioloģiskās aparatūras inventāra saraksti par katru medicīniski radioloģisko iekārtu; |
| --- | --- |

(b)

kompetentajām iestādēm ir pieejami jaunākie medicīniski radioloģiskās aparatūras inventāra saraksti par katru medicīniski radioloģisko iekārtu;

| (c) | uzņēmums īsteno atbilstošas kvalitātes nodrošināšanas programmas un dozu vai veikto procedūru novērtējumus, un |
| --- | --- |

(c)

uzņēmums īsteno atbilstošas kvalitātes nodrošināšanas programmas un dozu vai veikto procedūru novērtējumus, un

| (d) | pirms aparatūras pirmās lietošanas klīniskiem mērķiem tiek veikta pieņemšanas pārbaude, iesaistot medicīniskās fizikas ekspertu, un pēc tam regulāri un pēc katras lielas apkopes tiek veiktas darbības pārbaudes.
  Saistībā ar to dalībvalstis ievēro Komisijas vadlīnijas (jo īpaši RP162 – Diagnostiskajā radioloģijā, kodolmedīcīnā un staru terapijā izmantojamās medicīniski radioloģiskās aparatūras pieņemamības kritēriji.), kā arī Eiropas un starptautiskos standartus, kas ir spēkā attiecībā uz medicīniski radioloģisko aparatūru (IECTC62 on Electrical equipment in medical practice, IAEA standarti, ICRP vadlīnijas). [Gr. 94] |
| --- | --- |

(d)

pirms aparatūras pirmās lietošanas klīniskiem mērķiem tiek veikta pieņemšanas pārbaude, iesaistot medicīniskās fizikas ekspertu, un pēc tam regulāri un pēc katras lielas apkopes tiek veiktas darbības pārbaudes.
  Saistībā ar to dalībvalstis ievēro Komisijas vadlīnijas (jo īpaši RP162 – Diagnostiskajā radioloģijā, kodolmedīcīnā un staru terapijā izmantojamās medicīniski radioloģiskās aparatūras pieņemamības kritēriji.), kā arī Eiropas un starptautiskos standartus, kas ir spēkā attiecībā uz medicīniski radioloģisko aparatūru (IECTC62 on Electrical equipment in medical practice, IAEA standarti, ICRP vadlīnijas). [Gr. 94]

3.   Kompetentās iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmums dara visu nepieciešamo, lai uzlabotu nepareizos medicīniski radioloģiskās aparatūras raksturlielumus vai izlabotu defektus. Tās turklāt pieņem konkrētus kritērijus aparatūras uzskatīšanai par izmantojamu, lai konstatētu, kad ir nepieciešama korektīvi pasākumi, tostarp — attiecīgā gadījumā – arī aparatūras ekspluatācijas pārtraukšana.

4.   Fluoroskopijas aparatūras izmantošana bez ierīces, kas kontrolē dozas jaudu, vai bez attēla pastiprinātāja vai līdzīgas ierīces ir aizliegta.

5.   Visiem aparātiem, kurus izmanto invazīvajā radioloģijā un datortomogrāfijā, ir ierīce vai funkcija, kas informē praktizējošo ārstu par starojuma daudzumu, ko aparatūra rada medicīniski radioloģiskās procedūras laikā. Jebkurai citai medicīniskās radiodiagnostikas aparatūrai, kas nodota ekspluatācijā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, ir ierīce vai funkcija, vai citi līdzekļi, kas mēra radītā starojuma daudzumu. Starojuma dozu norāda izmeklēšanas ziņojumā.

60. pants

Speciālas praktiskās darbības

1.   Dalībvalstis nodrošina tās medicīniski radioloģiskās aparatūras, praktisko metožu un papildaprīkojuma piemērotību, kurus izmanto medicīniskai apstarošanai:

| (a) | bērniem; |
| --- | --- |

(a)

bērniem;

| (b) | veselības skrīninga programmās; |
| --- | --- |

(b)

veselības skrīninga programmās;

| (c) | ja pacienta doza ir liela, piemēram, invazīvajā radioloģijā, datortomogrāfijā vai radioterapijā.
  Īpašu uzmanību šajās praktiskajās darbībās pievērš kvalitātes nodrošināšanas programmām un dozu vai veikto procedūru novērtējumam, kā minēts 59. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(c)

ja pacienta doza ir liela, piemēram, invazīvajā radioloģijā, datortomogrāfijā vai radioterapijā.

Īpašu uzmanību šajās praktiskajās darbībās pievērš kvalitātes nodrošināšanas programmām un dozu vai veikto procedūru novērtējumam, kā minēts 59. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka praktizējošie ārsti un personas, kas ir minētas 56. panta 4. punktā un īsteno šā panta 1. punktā minēto apstarošanu, saņem atbilstošu apmācību par šādām medicīniski radioloģiskām praktiskajām darbībām, kā prasīts 19. pantā.

61. pants

Īpaša aizsardzība grūtniecības un zīdīšanas laikā

1.   Ja sieviete ir reproduktīvā vecumā, nosūtītājs un praktizējošais ārsts, kā to paredz dalībvalstis, attiecīgā gadījumā noskaidro, vai viņa ir grūtniece vai baro bērnu ar krūti.

Ja grūtniecību nevar izslēgt, atkarībā no medicīniskās apstarošanas veida, īpaši ja ir iesaistīti vēdera un iegurņa rajoni, sevišķu uzmanību pievērš pamatojumam, īpaši steidzamībai un medicīniskās apstarošanas optimizācijai, ņemot vērā apstarošanas ietekmi gan uz grūtnieci, gan uz augli.

2.   Ja sieviete baro bērnu ar krūti, kodolmedicīnā atkarībā no medicīniskās izmeklēšanas vai ārstēšanas veida sevišķu uzmanību pievērš pamatojumam, īpaši steidzamībai un medicīniskās apstarošanas optimizācijai, ņemot vērā apstarošanas ietekmi gan uz māti, gan uz bērnu.

3.   Neskarot 1. un 2. punktu, dalībvalstis veic pasākumus to sieviešu informēšanā, uz kurām šis pants attiecas, piemēram, izplatot publisku informāciju atbilstošās vietās.

62. pants

Avārijas un neparedzēta apstarošana

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| (a) | tiek veikti visi lietderīgie pasākumi, lai visu medicīniski radioloģisko procedūru pacientiem līdz minimumam samazinātu avārijas vai neparedzētas apstarošanas varbūtību un lielumu, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus; |
| --- | --- |

(a)

tiek veikti visi lietderīgie pasākumi, lai visu medicīniski radioloģisko procedūru pacientiem līdz minimumam samazinātu avārijas vai neparedzētas apstarošanas varbūtību un lielumu, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos faktorus;

| (b) | attiecībā uz radioterapeitiskām praktiskām darbībām kvalitātes nodrošinājuma programma ietver pētījumu par avārijas vai neparedzētas apstarošanas risku; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz radioterapeitiskām praktiskām darbībām kvalitātes nodrošinājuma programma ietver pētījumu par avārijas vai neparedzētas apstarošanas risku;

| (c) | attiecībā uz visu medicīnisko apstarošanu uzņēmums ievieš sistēmu gadījumu reģistrēšanai un analīzei saistībā vai potenciālā saistībā ar avārijas vai neparedzētu apstarošanu; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz visu medicīnisko apstarošanu uzņēmums ievieš sistēmu gadījumu reģistrēšanai un analīzei saistībā vai potenciālā saistībā ar avārijas vai neparedzētu apstarošanu;

| (d) | uzņēmums, tiklīdz iespējams, informē kompetentās iestādes par katra nozīmīga gadījuma iestāšanos, kā noteikušas šīs iestādes, tostarp par izmeklēšanas rezultātiem un korektīviem pasākumiem šādu notikumu novēršanai. Kompetentās iestādes apmainās ar šo

  Uzņēmums vai lietotājs nekavējoties nosūta visu atbilstīgo
  informāciju ar

  par medicīnas ierīcēm
  kompetentajām iestādēm, kas atbild par pēcpārdošanas uzraudzību, kā paredz Padomes Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm
  . Ja nepieciešams, šīs iestādes to paziņo citām kompetentajām iestādēm
  ; [Gr. 95] |
| --- | --- |

(d)

uzņēmums, tiklīdz iespējams, informē kompetentās iestādes par katra nozīmīga gadījuma iestāšanos, kā noteikušas šīs iestādes, tostarp par izmeklēšanas rezultātiem un korektīviem pasākumiem šādu notikumu novēršanai. Kompetentās iestādes apmainās ar šo

  Uzņēmums vai lietotājs nekavējoties nosūta visu atbilstīgo
  informāciju ar

  par medicīnas ierīcēm
  kompetentajām iestādēm, kas atbild par pēcpārdošanas uzraudzību, kā paredz Padomes Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm
  . Ja nepieciešams, šīs iestādes to paziņo citām kompetentajām iestādēm
  ; [Gr. 95]

| (e) | ir izveidoti mehānismi, kā par neparedzētu vai avārijas apstarošanu informēt nosūtošo ārstu, praktizējošo ārstu un pacientu. |
| --- | --- |

(e)

ir izveidoti mehānismi, kā par neparedzētu vai avārijas apstarošanu informēt nosūtošo ārstu, praktizējošo ārstu un pacientu.

63. pants

Iedzīvotāju dozu aplēšana

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteikts individuālo medicīniskās apstarošanas dozu aplēšu sadalījums, un ņem vērā apstarošanai pakļauto iedzīvotāju sadalījumu pēc vecuma un dzimuma.

VIII NODAĻA

IEDZĪVOTĀJU AIZSARDZĪBA

1. sadaļa

Iedzīvotāju aizsardzība normālos apstākļos

64. pants

Iedzīvotāju aizsardzības principi

Dalībvalstis rada vajadzīgos apstākļus, lai nodrošinātu iedzīvotāju vislabāko iespējamo aizsardzību dominējošajos apstākļos, pamatojoties uz III nodaļā noteiktajiem principiem par aizsardzību pret jonizējošo starojumu un piemērojot prasības, kas noteiktas šajā nodaļā.

65. pants

Iedzīvotāju operatīvā aizsardzība

1.   Normālos apstākļos iedzīvotāju operacionālā aizsardzība no tādas praktiskas darbības, kam vajadzīga licence, ietver visus pasākumus un apsekojumus, lai noteiktu un likvidētu faktorus, kas to operāciju gaitā, kurās notiek apstarošana ar jonizējošo starojumu, varētu radīt iedzīvotājiem apstarošanas riskus, kas no aizsardzības viedokļa ir noteikti jāņem vērā. Minētā aizsardzība ietver šādus uzdevumus:

| (a) | no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa izskatīt un apstiprināt ar apstarošanas risku saistītu iekārtu plānus un piedāvāto šādu iekārtu novietojumu attiecīgā teritorijā; |
| --- | --- |

(a)

no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa izskatīt un apstiprināt ar apstarošanas risku saistītu iekārtu plānus un piedāvāto šādu iekārtu novietojumu attiecīgā teritorijā;

| (b) | pieņemt ekspluatācijā apstarošanas risku radošas jaunas iekārtas, nodrošinot pienācīgu aizsardzību pret jebkādu apstarošanu vai radioaktīvo piesārņojumu, kas varētu izplatīties aiz iekārtas perimetra, un vajadzības gadījumā ņemot vērā demogrāfiskos, meteoroloģiskos, ģeoloģiskos, hidroloģiskos un ekoloģiskos apstākļus; |
| --- | --- |

(b)

pieņemt ekspluatācijā apstarošanas risku radošas jaunas iekārtas, nodrošinot pienācīgu aizsardzību pret jebkādu apstarošanu vai radioaktīvo piesārņojumu, kas varētu izplatīties aiz iekārtas perimetra, un vajadzības gadījumā ņemot vērā demogrāfiskos, meteoroloģiskos, ģeoloģiskos, hidroloģiskos un ekoloģiskos apstākļus;

| (c) | izskatīt un apstiprināt plānus attiecībā uz radioaktīvo izmešu izkliedi. |
| --- | --- |

(c)

izskatīt un apstiprināt plānus attiecībā uz radioaktīvo izmešu izkliedi.

Šos uzdevumus izpilda saskaņā ar noteikumiem, kurus kompetentās iestādes pieņem, pamatojoties uz attiecīgā apstarošanas riska lielumu.

2.   Kompetentā iestāde nosaka
  un publisko
  atļautos limitus radioaktīvo izmešu izkliedei. Šīs izkliedes atļaujas: [Gr. 96]

| (a) | ņem vērā
  dozas, ko iedzīvotāji ir saņēmuši saistībā ar esošo antropogēno situāciju un citām plānotām darbībām, kā arī
  rezultātus, ko devusi iedzīvotāju apstarošanas optimizācija; [Gr. 97] |
| --- | --- |

(a)

ņem vērā
  dozas, ko iedzīvotāji ir saņēmuši saistībā ar esošo antropogēno situāciju un citām plānotām darbībām, kā arī
  rezultātus, ko devusi iedzīvotāju apstarošanas optimizācija; [Gr. 97]

| (b) | atspoguļo labu praksi līdzīgu iekārtu ekspluatācijā; |
| --- | --- |

(b)

atspoguļo labu praksi līdzīgu iekārtu ekspluatācijā;

| (c) | paredz zināmu elastību iekārtu ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(c)

paredz zināmu elastību iekārtu ekspluatācijā.

66. pants

Iedzīvotāju dozu aplēšana

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz saistīto apstarošanas risku, izveido iedzīvotāju dozu aplēšanas sistēmu plānotās apstarošanas situācijās.

2.   Kompetentās iestādes apzina praktiskās darbības, par kurām veicams iedzīvotāju dozu reālistisks novērtējums. Attiecībā uz citām praktiskām darbībām dalībvalstis var prasīt, lai tiktu veikts tikai skrīninga novērtējums ar vispārīgiem datiem.

3.   Lai reālistiski novērtētu iedzīvotāju dozas, kompetentā iestāde:

| (a) | nodrošina, lai to dozu aplēses, kuras rodas 65. pantā minētajās praktiskajās darbībās, attiecībā uz reprezentatīvām personām būtu iespējami reālistiskākas; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina, lai to dozu aplēses, kuras rodas 65. pantā minētajās praktiskajās darbībās, attiecībā uz reprezentatīvām personām būtu iespējami reālistiskākas;

| (b) | pieņem lēmumus par novērtēšanas biežumu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai identificētu reprezentatīvās personas, ņemot vērā radioaktīvo vielu pārneses faktiskos ceļus; |
| --- | --- |

(b)

pieņem lēmumus par novērtēšanas biežumu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai identificētu reprezentatīvās personas, ņemot vērā radioaktīvo vielu pārneses faktiskos ceļus;

| (c) | ņemot vērā radioloģiskos riskus, nodrošina, ka iedzīvotāju dozu aplēses ietver:






  (i) | ārējā starojuma radīto dozu novērtējumu, vajadzības gadījumā norādot attiecīgā starojuma kvalitatīvās īpašības; |
| --- | --- | --- |

(c)

ņemot vērā radioloģiskos riskus, nodrošina, ka iedzīvotāju dozu aplēses ietver:

(i)

ārējā starojuma radīto dozu novērtējumu, vajadzības gadījumā norādot attiecīgā starojuma kvalitatīvās īpašības;

| (ii) | radionuklīdu uzņemšanas novērtējumu, norādot radionuklīdu veidu un, vajadzības gadījumā, to fizikālo un ķīmisko stāvokli, un šo radionuklīdu aktivitātes un koncentrācijas noteikšanu; |
| --- | --- |

(ii)

radionuklīdu uzņemšanas novērtējumu, norādot radionuklīdu veidu un, vajadzības gadījumā, to fizikālo un ķīmisko stāvokli, un šo radionuklīdu aktivitātes un koncentrācijas noteikšanu;

| (iii) | dozu novērtējumu, ko reprezentatīvā persona var saņemt, kā arī šīs reprezentatīvās personas īpašību specifikāciju; |
| --- | --- |

(iii)

dozu novērtējumu, ko reprezentatīvā persona var saņemt, kā arī šīs reprezentatīvās personas īpašību specifikāciju;

| (d) | nosaka, ka jāreģistrē un jādara pieejami visām iesaistītajām personām ārējās apstarošanas mērījumi, radionuklīdu uzņemšanas un radioaktīvā piesārņojuma aplēses, kā arī reprezentatīvās personas saņemtās dozas novērtējuma rezultāti. |
| --- | --- |

(d)

nosaka, ka jāreģistrē un jādara pieejami visām iesaistītajām personām ārējās apstarošanas mērījumi, radionuklīdu uzņemšanas un radioaktīvā piesārņojuma aplēses, kā arī reprezentatīvās personas saņemtās dozas novērtējuma rezultāti.

67. pants

Radioaktīvās izkliedes monitorings

1.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam, kas atbildīgs par praktiskām darbībām, kurās atļauta izkliede, atbilstoši jāuzrauga radioaktīvo gāzu vai šķidrumu izkliede vidē un par monitoringa rezultātiem jāziņo kompetentajai iestādei.

2.   Dalībvalstis nosaka, ka jebkuram uzņēmumam, kas atbildīgs par kodolenerģijas reaktoru vai pārstrādes objektu, parastas ekspluatācijas gaitā radusies izmešu izkliede jāuzrauga atbilstīgi standartizētajai informācijai, kas atlasīta monitoringa vajadzībām un ziņošanai Eiropas Komisijai, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2004/2/Euratom (17).

68. pants

Uzņēmumu uzdevumi

1.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumiem jāveic šādi uzdevumi:

| (a) | sasniegt un uzturēt optimālu

  augstāko sabiedrības veselības un vides
  aizsardzības līmeni; [Gr. 98] |
| --- | --- |

(a)

sasniegt un uzturēt optimālu

  augstāko sabiedrības veselības un vides
  aizsardzības līmeni; [Gr. 98]

| (b) | veikt tehnisko ierīču efektivitātes un uzturēšanas pārbaudes; |
| --- | --- |

(b)

veikt tehnisko ierīču efektivitātes un uzturēšanas pārbaudes;

| (c) | aizsardzības pret jonizējošo starojumu uzraudzības nolūkā pieņemt ekspluatācijā iekārtas un procedūras, kas paredzētas, lai pēc vajadzības mērītu un novērtētu iedzīvotāju apstarošanu un vides radioaktīvo piesārņojumu; |
| --- | --- |

(c)

aizsardzības pret jonizējošo starojumu uzraudzības nolūkā pieņemt ekspluatācijā iekārtas un procedūras, kas paredzētas, lai pēc vajadzības mērītu un novērtētu iedzīvotāju apstarošanu un vides radioaktīvo piesārņojumu;

| (d) | regulāri kalibrēt mērinstrumentus un regulāri pārbaudīt, vai tie ir darba kārtībā un tiek pareizi izmantoti. |
| --- | --- |

(d)

regulāri kalibrēt mērinstrumentus un regulāri pārbaudīt, vai tie ir darba kārtībā un tiek pareizi izmantoti.

2.   Radiācijas drošības ekspertus un, vajadzības gadījumā, par radiācijas drošību atbildīgās personas iesaista 1. punktā minēto uzdevumu izpildē.

69. pants

Vides monitoringa programma

Dalībvalstis nodrošina, ka ir ieviesta atbilstoša vides monitoringa programma, lai novērtētu iedzīvotāju apstarošanu.

2. sadaļa

Avārijas apstarošanas situācijas

70. pants

Reaģēšana avārijas gadījumā

1.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam, kas atbild par
  licencēšanas
  praktisko darbību, nekavējoties jāpaziņo kompetentajām iestādēm par katru avāriju, kas notikusi uzņēmuma iekārtās vai saistībā ar tā darbību, un jāveic visas atbilstīgās darbības seku mazināšanai. [Gr. 99]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums tā teritorijā notikušas avārijas gadījumā veic avārijas apstākļu un seku sākotnējo provizorisko novērtējumu un palīdz aizsargpasākumu veikšanā.

2.a
     
  Dalībvalstis nekavējoties viena otru informē par jebkādu ar radiāciju saistītu ārkārtas situāciju, kas radusies to teritorijā. [Gr. 100]

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir paredzēti aizsargpasākumi attiecībā uz:

| (a) | starojuma avotu, lai samazinātu vai apturētu tiešo starojumu un radionuklīdu emisiju vai novērstu apstarošanu vai piesārņojumu no bezsaimnieka starojuma avotiem; |
| --- | --- |

(a)

starojuma avotu, lai samazinātu vai apturētu tiešo starojumu un radionuklīdu emisiju vai novērstu apstarošanu vai piesārņojumu no bezsaimnieka starojuma avotiem;

| (b) | vidi, lai samazinātu radioaktīvo vielu pārnesi uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

(b)

vidi, lai samazinātu radioaktīvo vielu pārnesi uz cilvēkiem;

| (c) | cilvēkiem, lai samazinātu apstarošanu

  pakļautību apstarošanai un tuvākajā iespējamā laikā pilnībā informētu par radušās situācijas riskiem un iespējamām blakusparādībām
  . [Gr. 101] |
| --- | --- |

(c)

cilvēkiem, lai samazinātu apstarošanu

  pakļautību apstarošanai un tuvākajā iespējamā laikā pilnībā informētu par radušās situācijas riskiem un iespējamām blakusparādībām
  . [Gr. 101]

4.   Avārijas gadījumā valsts teritorijā vai ārpus tās dalībvalsts vai avārijas reaģēšanas iestāde prasa:

| (a) | organizēt atbilstošus aizsargpasākumus, ņemot vērā avārijas reālos apstākļus un saskaņā ar optimizēto aizsardzības stratēģiju, kas ietilpst avārijas reaģēšanas plānā, un šādā sakarībā IX pielikuma B daļā ir norādīti elementi, kas jāiekļauj avāriju novēršanas plānā; |
| --- | --- |

(a)

organizēt atbilstošus aizsargpasākumus, ņemot vērā avārijas reālos apstākļus un saskaņā ar optimizēto aizsardzības stratēģiju, kas ietilpst avārijas reaģēšanas plānā, un šādā sakarībā IX pielikuma B daļā ir norādīti elementi, kas jāiekļauj avāriju novēršanas plānā;

| (b) | novērtēt un reģistrēt avārijas sekas un aizsargpasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(b)

novērtēt un reģistrēt avārijas sekas un aizsargpasākumu efektivitāti.

5.   Dalībvalsts vai avārijas reaģēšanas iestāde, ja situācija to prasa, nodrošina, ka tiek organizēta cietušo ārstēšana.

71. pants

To iedzīvotāju informēšana, kurus var ietekmēt avārija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka iedzīvotāji, kurus var ietekmēt avārija, tiek informēti par veselības aizsardzības pasākumiem, kas tiem piemērojami, un par to, kā tiem būtu jārīkojas šādas avārijas gadījumā.
  Tas attiecas vismaz uz iedzīvotājiem, kas dzīvo 50 km rādiusā no apdraudētās iekārtas
  . [Gr. 102]

2.   Sniedzamajā informācijā ietilpst vismaz X pielikuma A daļā izklāstītie elementi.

3.   Šo informāciju 1. punktā minētajiem iedzīvotājiem dara zināmu bez īpaša pieprasījuma.

4.   Dalībvalstis precizē informāciju un izplata to ar regulāriem starplaikiem, kā arī tad, kad būtiski mainās tajā aprakstītā kārtība. Šī informācija ir pastāvīgi pieejama sabiedrībai.

72. pants

To iedzīvotāju informēšana, kurus faktiski ietekmējusi avārija

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, notiekot avārijai, iedzīvotāji, kurus tā faktiski ietekmējusi, tiek nekavējoties informēti par avārijas faktu un par rīcību avārijas situācijā, un gadījumos, kad tas nepieciešams, arī par viņiem piemērojamajiem veselības aizsardzības pasākumiem.

2.   Sniedzamajā informācijā ietilpst X pielikuma B daļā norādītie jautājumi, kas attiecas uz konkrēto avārijas veidu.

72.a pants

Iedzīvotāju informēšana

Tiklīdz ir izsludināta avārijas situācija, dalībvalstis nodrošina iedzīvotāju informēšanu tuvākajā iespējamā laikā.

Ir jāpublisko visi dati, kas nepieciešami situācijas un tās attīstības novērtēšanai un, jo īpaši informācija par laika apstākļiem un to prognozi, aktivitātes koncentrāciju gaisā un nogulsnēm uz zemes, dozas jaudām vidē, piesārņojuma līmeņiem pirmās nepieciešamības pārtikas produktos. Kompetentās iestādes publisko efektīvās dozas prognozes un ekvivalento dozu dzīvībai svarīgiem orgāniem, plānotos un veiktos pasākumus, gaidāmās un efektīvās atlikušās dozas. [Gr. 103]

3. sadaļa

Esošās apstarošanas situācijas

73. pants

Piesārņotās zonas

1.   Piesārņoto zonu pārvaldības stratēģija pēc vajadzības ietver turpmāk minēto:

| (a) | ietekmētās zonas robežas un ietekmēto iedzīvotāju dati; |
| --- | --- |

(a)

ietekmētās zonas robežas un ietekmēto iedzīvotāju dati;

| (b) | apsvērumi par to aizsargpasākumu nepieciešamību un apjomu, kurus piemēro ietekmētajām zonām un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

(b)

apsvērumi par to aizsargpasākumu nepieciešamību un apjomu, kurus piemēro ietekmētajām zonām un iedzīvotājiem;

| (c) | apsvērumi par nepieciešamību novērst vai kontrolēt piekļuvi ietekmētajām zonām vai noteikt dzīves apstākļu ierobežojumus šajās zonās; |
| --- | --- |

(c)

apsvērumi par nepieciešamību novērst vai kontrolēt piekļuvi ietekmētajām zonām vai noteikt dzīves apstākļu ierobežojumus šajās zonās;

| (d) | novērtējums par dažādu iedzīvotāju grupu apstarošanu un novērtējums par personām pieejamajiem līdzekļiem, lai tās attiecībā uz sevi varētu kontrolēt apstarošanu; |
| --- | --- |

(d)

novērtējums par dažādu iedzīvotāju grupu apstarošanu un novērtējums par personām pieejamajiem līdzekļiem, lai tās attiecībā uz sevi varētu kontrolēt apstarošanu;

| (e) | minētās stratēģijas uzdevumi un ilglaicīgie mērķi, kā arī atbilstošie standartlīmeņi. |
| --- | --- |

(e)

minētās stratēģijas uzdevumi un ilglaicīgie mērķi, kā arī atbilstošie standartlīmeņi.

2.   Attiecībā uz zonām ar ilglaicīgu piesārņojumu ar atlikumiem, kurās dalībvalsts ir nolēmusi atļaut dzīvot un atsākt sociālās un saimnieciskās norises, dalībvalstis, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, nodrošina, ka vajadzības gadījumā tiek organizēta pastāvīga apstarošanas kontrole, lai radītu tādus dzīves apstākļus, kas uzskatāmi par normāliem, tostarp:

| (a) | tiek noteikti standartlīmeņi, kurus piemēro ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

(a)

tiek noteikti standartlīmeņi, kurus piemēro ikdienas dzīvē;

| (b) | tiek izveidota infrastruktūra, kas sekmē pastāvīgus pašpalīdzības aizsargpasākumus ietekmētajās zonās, piemēram, informācijas sniegšanu, konsultācijas un monitoringu. |
| --- | --- |

(b)

tiek izveidota infrastruktūra, kas sekmē pastāvīgus pašpalīdzības aizsargpasākumus ietekmētajās zonās, piemēram, informācijas sniegšanu, konsultācijas un monitoringu.

74. pants

Radons mājokļos un publiski pieejamās ēkās

1.   Rīcības plānā, kas minēts 103. pantā, dalībvalstis nosaka valsts standartlīmeņus attiecībā uz radona koncentrāciju iekštelpās, kas nedrīkst pārsniegt (gada vidējās vērtības):

| (a) | 200 Bq m-3 jaunos mājokļos un jaunās publiski pieejamās ēkās; |
| --- | --- |

(a)

200 Bq m-3 jaunos mājokļos un jaunās publiski pieejamās ēkās;

| (b) | 300 Bq m-3 esošos mājokļos; |
| --- | --- |

(b)

300 Bq m-3 esošos mājokļos;

| (c) | 300 Bq m-3 esošās publiski pieejamās ēkās. Īpašos gadījumos, kad apdzīvošanas laiks ir īss, var noteikt standartlīmeni līdz 1 000 Bq m-3. |
| --- | --- |

(c)

300 Bq m-3 esošās publiski pieejamās ēkās. Īpašos gadījumos, kad apdzīvošanas laiks ir īss, var noteikt standartlīmeni līdz 1 000 Bq m-3.

2.   Saskaņā ar valsts rīcības plānu dalībvalstis:

| (a) | apzina esošos mājokļus, kuros standartlīmeņi ir pārsniegti, un sekmē radona koncentrācijas samazināšanas pasākumus esošajos mājokļos, kur standartlīmeņi ir pārsniegti; |
| --- | --- |

(a)

apzina esošos mājokļus, kuros standartlīmeņi ir pārsniegti, un sekmē radona koncentrācijas samazināšanas pasākumus esošajos mājokļos, kur standartlīmeņi ir pārsniegti;

| (b) | nodrošina, ka publiski pieejamās ēkās radona ietekmes zonās tiek veikti radona mērījumi. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, ka publiski pieejamās ēkās radona ietekmes zonās tiek veikti radona mērījumi.

3.   Dalībvalstis izstrādā īpašus būvniecības kodeksus, lai novērstu radona iespiešanos no augsnes un, saskaņā ar valsts rīcības plānu, no būvmateriāliem, kā arī pieprasa šo būvniecības kodeksu ievērošanu, jo īpaši radona ietekmes zonās, lai jaunās ēkās nepieļautu radona koncentrācijas pārsniegumu virs standartlīmeņa.

4.   Dalībvalstis vietējā un valsts mērogā sniedz informāciju par dominējošajām radona koncentrācijām, ar tām saistītajiem veselības apdraudējumiem un pieejamajiem tehniskajiem līdzekļiem esošās radona koncentrācijas samazināšanai.

75. pants

Būvmateriāli

1.   Šā panta prasības piemēro:

| (a) | būvmateriāliem, ko attiecīgā kompetentā iestāde ir identificējusi un iekļāvusi no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa bīstamo materiālu sarakstā, ņemot vērā indikatīvo materiālu sarakstu, kas iekļauts XI pielikumā, attiecībā uz to emitēto gamma starojumu vai |
| --- | --- |

(a)

būvmateriāliem, ko attiecīgā kompetentā iestāde ir identificējusi un iekļāvusi no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa bīstamo materiālu sarakstā, ņemot vērā indikatīvo materiālu sarakstu, kas iekļauts XI pielikumā, attiecībā uz to emitēto gamma starojumu vai

| (b) | būvmateriāliem, ko šī iestāde 103. pantā minētajā valsts radona rīcības plānā ir novērtējusi kā bīstamus. |
| --- | --- |

(b)

būvmateriāliem, ko šī iestāde 103. pantā minētajā valsts radona rīcības plānā ir novērtējusi kā bīstamus.

2.   Attiecībā uz apzinātajiem būvmateriālu veidiem nozaru uzņēmumi, kas tos laiž tirgū:

| (a) | nosaka VII pielikumā minēto radionuklīdu koncentrāciju; |
| --- | --- |

(a)

nosaka VII pielikumā minēto radionuklīdu koncentrāciju;

| (b) | sniedz informāciju kompetentajai iestādei par mērījumu rezultātiem un atbilstošo aktivitātes koncentrācijas koeficientu, kā noteikts VII pielikumā. |
| --- | --- |

(b)

sniedz informāciju kompetentajai iestādei par mērījumu rezultātiem un atbilstošo aktivitātes koncentrācijas koeficientu, kā noteikts VII pielikumā.

3.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka identificētos būvmateriālu veidus klasificē, kā norādīts VII pielikumā, pamatojoties uz paredzēto lietošanas veidu un aktivitātes koncentrācijas koeficientu.

4.   Identificētos būvmateriālu veidus, kuri nevar emitēt dozas, kas pārsniedz standartlīmeni 1 mSv gadā attiecībā uz būvmateriālu radītu ārējo apstarošanu iekštelpās un papildus dominējošajai ārējai apstarošanai ārpus telpām, nepakļauj prasībām valsts līmenī, neskarot 103. pantu. Tomēr turpina šādu būvmateriālu monitoringu, lai nodrošinātu, ka aktivitātes koncentrācija joprojām atbilst minētajam standartlīmenim. A kategorijas būvmateriālus, kā norādīts VII pielikumā, nepakļauj ierobežojumiem attiecībā uz to laišanu Eiropas Savienības tirgū.

5.   Attiecībā uz identificētajiem būvmateriālu veidiem, kuri var emitēt dozas, kas pārsniedz standartlīmeni 1 mSv gadā attiecībā uz būvmateriālu radītu ārējo apstarošanu iekštelpās un papildus dominējošajai ārējai apstarošanai ārpus telpām, kompetentā iestāde pieņem lēmumu par atbilstošiem pasākumiem, sākot ar reģistrēšanu un attiecīgo būvniecības kodeksu piemērošanu vispārējā kārtībā un beidzot ar šādu materiālu paredzētās izmantošanas īpašiem ierobežojumiem.

6.   Informāciju par identificētajiem būvmateriālu veidiem saistībā ar būvniecības kodeksu īstenošanu, tostarp par radionuklīdu koncentrāciju šajos būvmateriālos, aktivitātes koncentrācijas koeficientu un atbilstošo klasifikāciju, izplata pirms to laišanas tirgū.

IX NODAĻA

VIDES AIZSARDZĪBA

76. pants

Vides kritēriji

Dalībvalstis savā tiesiskajā regulējumā par aizsardzību pret jonizējošo starojumu un jo īpaši vispārējā cilvēku veselības aizsardzības sistēmā iekļauj noteikumus par tādu sugu, kas nav cilvēki, aizsardzību pret jonizējošo starojumu vidē. Ar šo tiesisko regulējumu ievieš vides kritērijus, kuru mērķis ir aizsargāt neaizsargātu vai reprezentatīvu sugu pārstāvjus, kas nav cilvēki, ņemot vērā to nozīmīgo līdzdalību ekosistēmā. Vajadzības gadījumā apzina praktisko darbību veidus, kam vajadzīga regulatīvā kontrole, lai izpildītu minētā tiesiskā regulējuma prasības.
  Šajā nolūkā dalībvalstis stiprina izpēti minētajā jomā un atjaunina tiesisko regulējumu, lai attiecīgi ņemtu vērā jebkādus jaunus atklājumus. [Gr. 104]

77. pants

Atļautie izkliedes limiti

Dalībvalstu kompetentās iestādes, saskaņā ar 65. panta 2. punktu nosakot atļautos radioaktīvo izmešu izkliedes limitus, nodrošina arī to sugu atbilstošu aizsardzību, kas nav cilvēki. Šajā nolūkā var veikt vispārēju skrīningu, lai pārliecinātos, vai vides kritēriji ir izpildīti.

78. pants

Avārijas noplūdes

Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumiem jāveic atbilstoši tehniski pasākumi, lai nepieļautu lielu kaitējumu videi gadījumos, kad notiek avārijas noplūdes, vai mazinātu šāda kaitējuma apjomu.
  Valstu iestādes nodrošina nejauši noteiktas regulāras darba vietu un iekārtu, kā arī uzņēmumā izmantoto prakšu pārbaudes, lai nodrošinātu, ka minētie pasākumi ir veikti vai ieviesti
  . [Am. 105]

79. pants

Vides monitorings

Izstrādājot vides monitoringa programmas vai pieprasot šādu programmu izpildi, dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā iekļauj tajās reprezentatīvas sugas, kas nav cilvēki, un arī vides elementus, kuri darbojas kā iedzīvotāju apstarošanas ceļi.
  Lai uzlabotu veikto pasākumu pārredzamību un efektivitāti, dalībvalstu nacionālās iestādes regulāri veicu datu un informācijas apmaiņu par vides radioaktivitātes uzraudzību, tostarp nekavējoties izplata jaunos datus
  . [Am. 106]

X NODAĻA

REGULATĪVĀS KONTROLES PRASĪBAS

1. sadaļa

Iestāžu infrastruktūra

80. pants

Kompetentā iestāde

1.   Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi vai iestādes, lai tās veiktu šajā direktīvā paredzētos uzdevumus

  paredzēto regulatīvo kontroli. Kompetentā iestāde vai iestādes ir funkcionāli neatkarīgas no jebkādām iestādēm, kas veicina vai izmanto kodolenerģiju
  . [Gr. 107]

1.a
     
  Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem nodrošina, ka dalībvalsts kompetentā iestāde iesaista sabiedrību visos gadījumos, kad dozas limiti tiek noteikti vai mainīti. [Gr. 108]

1.b
     
  Sabiedrības līdzdalības procedūras ietver pieņemamu laika grafiku atsevišķos posmos, nodrošinot pietiekami daudz laika sabiedrības informēšanai un pietiekami daudz laika, lai sabiedrība varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. [Gr. 109]

1.c
     
  Kompetentā iestāde nodrošina, ka lēmuma pieņemšanā par dozu ierobežojumiem pienācīgi tiek ņemti vērā sabiedrības līdzdalības rezultāti. [Gr. 110]

2.   Lai nodrošinātu ātru saziņu ar šīm iestādēm, dalībvalstis paziņo Komisijai kompetentās iestādes vai iestāžu nosaukumu un adresi un to attiecīgās kompetences jomas.

3.   Ja dalībvalstī ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde, kas kontrolē slēgtus augstas radioaktivitātes starojuma avotus un bezsaimnieka starojuma avotus, tā izraugās vienu kontaktpunktu, kas nodrošina saziņu ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs.

4.   Dalībvalstis informē Komisiju par visām to datu izmaiņām, kas minēti 2. un 3. punktā.

5.   Komisija 2., 3. un 4. punktā minēto informāciju dara zināmu visām kompetentajām iestādēm un periodiski, bet ne retāk kā reizi divos gados, publicē šo informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

81. pants

Dienestu un ekspertu atzīšana

1.   Dalībvalstis veic visu nepieciešamo, lai atzītu:

| (a) | arodveselības dienestus; |
| --- | --- |

(a)

arodveselības dienestus;

| (b) | dozimetrijas dienestus; |
| --- | --- |

(b)

dozimetrijas dienestus;

| (c) | radiācijas drošības ekspertus
  un par radiācijas drošību atbildīgās personas
  ; [Gr. 111] |
| --- | --- |

(c)

radiācijas drošības ekspertus
  un par radiācijas drošību atbildīgās personas
  ; [Gr. 111]

| (d) | medicīniskās fizikas ekspertus.
  Dalībvalstis paredz noteikumus, lai garantētu šo dienestu un ekspertu kompetences
  nepārtrauktību
  un neatkarību. [Gr. 112] |
| --- | --- |

(d)

medicīniskās fizikas ekspertus.

Dalībvalstis paredz noteikumus, lai garantētu šo dienestu un ekspertu kompetences
  nepārtrauktību
  un neatkarību. [Gr. 112]

2.   Dalībvalstis precizē atzīšanas prasības un paziņo tās Komisijai, nosūtot arī to kompetento iestāžu nosaukumus un adreses, kas atbildīgas par atzīšanu. Dalībvalstis paziņo visas šīs informācijas izmaiņas.

3.   Dalībvalstis precizē, kuriem citiem dienestiem vai ekspertiem nepieciešama īpaša kvalifikācija aizsardzībā pret jonizējošo starojumu kvalifikācija un – vajadzības gadījumā – šīs kvalifikācijas atzīšanas procedūras.

4.   Komisija informāciju, kas saņemta saskaņā ar 2. punktu, nodod dalībvalstu rīcībā.

82. pants

Arodveselības dienesti

Arodveselības dienesti veic apstarošanai pakļauto darbinieku medicīnisko uzraudzību attiecībā uz viņu apstarošanu ar jonizējošo starojumu un viņu piemērotību paredzētajiem uzdevumiem.

83. pants

Dozimetrijas dienesti

Dozimetrijas dienesti nosaka apstarošanai pakļauto darbinieku iekšējo un ārējo dozu, veicot individuālu monitoringu, lai reģistrētu saņemto dozu sadarbībā ar uzņēmumu un arodveselības dienestu. Dozimetrijas dienesti veic individuālā monitoringa ierīču kalibrēšanu, nolasījumus un to interpretāciju, kā arī radioaktivitātes mērījumus cilvēka ķermenī un bioloģiskajos paraugos.

84. pants

Radiācijas drošības eksperts

1.   Radiācijas drošības eksperts, pamatojoties uz profesionālo spriedumu, mērījumiem un novērtējumiem, sniedz kompetentus padomus uzņēmumam jautājumos, kas attiecas uz arodapstarošanu un iedzīvotāju apstarošanu.

2.   Radiācijas drošības eksperta padomi ietver, bet neaprobežojas ar šādiem jautājumiem:

| (a) | jaunu iekārtu plānošana un jaunu vai modificētu starojuma avotu pieņemšana ekspluatācijā saistībā ar jebkuriem inženiertehniskiem kontroles pasākumiem, konstrukcijas īpatnībām, drošības iezīmēm un brīdinājuma ierīcēm, kas attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu; |
| --- | --- |

(a)

jaunu iekārtu plānošana un jaunu vai modificētu starojuma avotu pieņemšana ekspluatācijā saistībā ar jebkuriem inženiertehniskiem kontroles pasākumiem, konstrukcijas īpatnībām, drošības iezīmēm un brīdinājuma ierīcēm, kas attiecas uz aizsardzību pret jonizējošo starojumu;

| (b) | kontroles un uzraudzības zonu iedalījums kategorijās; |
| --- | --- |

(b)

kontroles un uzraudzības zonu iedalījums kategorijās;

| (c) | darbinieku klasifikācija; |
| --- | --- |

(c)

darbinieku klasifikācija;

| (d) | darba vietu un individuālo monitoringa programmu saturs; |
| --- | --- |

(d)

darba vietu un individuālo monitoringa programmu saturs;

| (e) | atbilstoši starojuma monitoringa instrumenti, kas jāizmanto; |
| --- | --- |

(e)

atbilstoši starojuma monitoringa instrumenti, kas jāizmanto;

| (f) | atbilstošas individuālās dozimetrijas metodes; |
| --- | --- |

(f)

atbilstošas individuālās dozimetrijas metodes;

| (g) | atbilstošu dozas ierobežojumu optimizācija un noteikšana; |
| --- | --- |

(g)

atbilstošu dozas ierobežojumu optimizācija un noteikšana;

| (h) | kvalitātes nodrošinājums; |
| --- | --- |

(h)

kvalitātes nodrošinājums;

| (i) | vides monitoringa programma; |
| --- | --- |

(i)

vides monitoringa programma;

| (j) | radioaktīvo atkritumu apglabāšanas prasības; |
| --- | --- |

(j)

radioaktīvo atkritumu apglabāšanas prasības;

| (k) | avāriju un negadījumu novēršanas mehānismi; |
| --- | --- |

(k)

avāriju un negadījumu novēršanas mehānismi;

| (l) | gatavība un risinājumi avārijas apstarošanas situācijās; |
| --- | --- |

(l)

gatavība un risinājumi avārijas apstarošanas situācijās;

| (m) | apstarošanai pakļauto darbinieku mācību un pārkvalifikācijas programmas. |
| --- | --- |

(m)

apstarošanai pakļauto darbinieku mācību un pārkvalifikācijas programmas.

3.   Vajadzības gadījumā radiācijas drošības eksperta uzdevumus var pildīt speciālistu grupa, kam kopā ir nepieciešamā kompetence.

85. pants

Medicīniskās fizikas eksperts

1.   Veselības aprūpes vidē medicīniskās fizikas eksperts pēc vajadzības darbojas vai sniedz specializētas konsultācijas par jautājumiem, kas attiecas uz starojuma fiziku medicīniskās apstarošanas jomā.

2.   Atkarībā no medicīniski radioloģiskās praktiskās darbības medicīniskās fizikas eksperts uzņemas atbildību par dozimetriju, tostarp par fizikāliem mērījumiem, lai novērtētu pacienta saņemto dozu, sniedz padomus par medicīniski radioloģisko aprīkojumu un jo īpaši palīdz šādos jautājumos:

| (a) | pacientu un citu medicīniskai apstarošanai pakļauto personu aizsardzības pret jonizējošo starojumu optimizācija, tostarp diagnostikas standartlīmeņu piemērošana un izmantošana; |
| --- | --- |

(a)

pacientu un citu medicīniskai apstarošanai pakļauto personu aizsardzības pret jonizējošo starojumu optimizācija, tostarp diagnostikas standartlīmeņu piemērošana un izmantošana;

| (b) | medicīniski radioloģiskā aprīkojuma kvalitātes nodrošinājuma definēšana un darbība; |
| --- | --- |

(b)

medicīniski radioloģiskā aprīkojuma kvalitātes nodrošinājuma definēšana un darbība;

| (c) | tehnisko specifikāciju sagatavošana medicīniski radioloģiskā aprīkojuma un iekārtu konstruēšanai; |
| --- | --- |

(c)

tehnisko specifikāciju sagatavošana medicīniski radioloģiskā aprīkojuma un iekārtu konstruēšanai;

| (d) | medicīniski radioloģisko iekārtu uzraudzība aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā; |
| --- | --- |

(d)

medicīniski radioloģisko iekārtu uzraudzība aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā;

| (e) | aprīkojuma izvēle aizsardzības pret jonizējošo starojumu mērījumu veikšanai; |
| --- | --- |

(e)

aprīkojuma izvēle aizsardzības pret jonizējošo starojumu mērījumu veikšanai;

| (f) | praktizējošo ārstu un citu darbinieku apmācība attiecīgos aizsardzības pret jonizējošo starojumu aspektos. |
| --- | --- |

(f)

praktizējošo ārstu un citu darbinieku apmācība attiecīgos aizsardzības pret jonizējošo starojumu aspektos.

| (fa) | tādu dokumentētu procedūru noteikšana, kuras izmanto apstarošanai pakļauto darbinieku informēšanā un apmācībā. [Gr. 113] |
| --- | --- |

(fa)

tādu dokumentētu procedūru noteikšana, kuras izmanto apstarošanai pakļauto darbinieku informēšanā un apmācībā. [Gr. 113]

Vajadzības gadījumā medicīniskās fizikas eksperta uzdevumus var pildīt medicīniskās fizikas dienests.

86. pants

Par radiācijas drošību atbildīgā persona

1.   Dalībvalstis pieņem lēmumu par to, kurās praktiskajās darbībās nepieciešams izraudzīt par radiācijas drošību atbildīgo personu, kura pienākums ir uzņēmumā īstenot aizsardzību pret jonizējošo starojumu. Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumiem par radiācijas drošību atbildīgā persona jānodrošina ar līdzekļiem, kas nepieciešami pienākumu veikšanai. Par radiācijas drošību atbildīgā persona ir pakļauta tieši uzņēmumam.

2.   Atkarībā no praktiskās darbības veida par radiācijas drošību atbildīgās personas uzdevumi var aptvert šādus jautājumus:

| (a) | nodrošināt, ka darbs ar starojumu tiek veikts saskaņā ar jebkuras konkrētas procedūras prasībām vai vietējiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt, ka darbs ar starojumu tiek veikts saskaņā ar jebkuras konkrētas procedūras prasībām vai vietējiem noteikumiem;

| (b) | pārraudzīt darba vietas monitoringa programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

(b)

pārraudzīt darba vietas monitoringa programmas īstenošanu;

| (c) | uzturēt pienācīgus radioaktīvā starojuma avotu reģistrus; |
| --- | --- |

(c)

uzturēt pienācīgus radioaktīvā starojuma avotu reģistrus;

| (d) | veikt periodiskus novērtējumus par to, kādā stāvoklī ir attiecīgās drošības un brīdinājuma sistēmas; |
| --- | --- |

(d)

veikt periodiskus novērtējumus par to, kādā stāvoklī ir attiecīgās drošības un brīdinājuma sistēmas;

| (e) | pārraudzīt personāla monitoringa programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

(e)

pārraudzīt personāla monitoringa programmas īstenošanu;

| (f) | pārraudzīt veselības uzraudzības programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

(f)

pārraudzīt veselības uzraudzības programmas īstenošanu;

| (g) | iepazīstināt jaunos darbiniekus ar vietējiem noteikumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

(g)

iepazīstināt jaunos darbiniekus ar vietējiem noteikumiem un procedūrām;

| (h) | konsultēt par darba plāniem un sniegt komentārus; |
| --- | --- |

(h)

konsultēt par darba plāniem un sniegt komentārus;

| (i) | apstiprināt darba plānus; |
| --- | --- |

(i)

apstiprināt darba plānus;

| (j) | sniegt ziņojumus vietējai vadībai; |
| --- | --- |

(j)

sniegt ziņojumus vietējai vadībai;

| (k) | piedalīties pasākumos par profilaksi, gatavību un risinājumiem avārijas apstarošanas situācijās; |
| --- | --- |

(k)

piedalīties pasākumos par profilaksi, gatavību un risinājumiem avārijas apstarošanas situācijās;

| (l) | uzturēt saziņu ar radiācijas drošības ekspertu; |
| --- | --- |

(l)

uzturēt saziņu ar radiācijas drošības ekspertu;

| (la) | tādu dokumentētu procedūru noteikšana, kuras izmanto apstarošanai pakļauto darbinieku informēšanā un apmācībā. [Gr. 114] |
| --- | --- |

(la)

tādu dokumentētu procedūru noteikšana, kuras izmanto apstarošanai pakļauto darbinieku informēšanā un apmācībā. [Gr. 114]

Par radiācijas drošību atbildīgās personas uzdevumus var pildīt aizsardzības nodaļa, kas izveidota uzņēmumā.

2. sadaļa

Slēgtu starojuma avotu kontrole

87. pants

Vispārīgās prasības

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu atbilstošu kontroli pār slēgtajiem starojuma avotiem jautājumos par to atrašanās vietu, izmantošanu un tās pārtraukšanu.

2.   Dalībvalstis nosaka, ka uzņēmumam jāveic datu uzskaite par visiem šādiem starojuma avotiem, kas ir tā atbildībā, šo avotu atrašanās vietu un nodošanu.

3.   Dalībvalstis izveido sistēmu, kas tām ļauj vajadzības gadījumā būt atbilstoši informētām par atsevišķiem slēgtu starojuma avotu nodošanas gadījumiem un, jebkurā gadījumā, par slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu nodošanu.

4.   Dalībvalstis prasa uzņēmumam, kura rīcībā ir slēgts starojuma avots, nekavējoties paziņot kompetentajai iestādei par jebkuru šā slēgtā starojuma avota nozaudēšanu, zādzību vai neatļautu izmantošanu.

88. pants

Slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu kontroles prasības

Pirms atļaujas izdošanas praktiskām darbībām ar slēgtiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem dalībvalstis nodrošina, ka:

| (a) | ir veikti atbilstoši pasākumi šo avotu drošai pārvaldībai un drošībai, arī tad, kad tie kļūst par vairs neizmantotiem starojuma avotiem. Šādi pasākumi var paredzēt vairs neizmantotu starojuma avotu nodošanu piegādātājam vai to apglabāšanu vai uzglabāšanu attiecīgās iekārtās, vai ražotāja vai piegādātāja pienākumu šos starojuma avotus pieņemt; |
| --- | --- |

(a)

ir veikti atbilstoši pasākumi šo avotu drošai pārvaldībai un drošībai, arī tad, kad tie kļūst par vairs neizmantotiem starojuma avotiem. Šādi pasākumi var paredzēt vairs neizmantotu starojuma avotu nodošanu piegādātājam vai to apglabāšanu vai uzglabāšanu attiecīgās iekārtās, vai ražotāja vai piegādātāja pienākumu šos starojuma avotus pieņemt;

| (b) | ir veikti atbilstoši pasākumi ar finansiālu nodrošinājumu vai citā līdzvērtīgā veidā, kas ir piemērots konkrētajam starojuma avotam, šo starojuma avotu drošai pārvaldībai, kad tie kļūst par vairs neizmantotiem starojuma avotiem, arī tad, ja uzņēmums kļūst maksātnespējīgs vai pārtrauc uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(b)

ir veikti atbilstoši pasākumi ar finansiālu nodrošinājumu vai citā līdzvērtīgā veidā, kas ir piemērots konkrētajam starojuma avotam, šo starojuma avotu drošai pārvaldībai, kad tie kļūst par vairs neizmantotiem starojuma avotiem, arī tad, ja uzņēmums kļūst maksātnespējīgs vai pārtrauc uzņēmējdarbību.

89. pants

Īpašās prasības par slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu licencēšanu

Papildus vispārīgajām licencēšanas prasībām, kas izklāstītas V nodaļā, dalībvalstis nodrošina, ka licencē, kas dod tiesības ražot, izmantot vai iegūt valdījumā slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu, ir paredzēti:

| (a) | starojuma avota, starojuma avota konteinera un papildu aprīkojuma minimālie darbības kritēriji; |
| --- | --- |

(a)

starojuma avota, starojuma avota konteinera un papildu aprīkojuma minimālie darbības kritēriji;

| (b) | darba procedūras, kas jāievēro; |
| --- | --- |

(b)

darba procedūras, kas jāievēro;

| (c) | vairs neizmantotu starojuma avotu pienācīga pārvaldība, tostarp, attiecīgā gadījumā, vienošanās par vairs neizmantoto starojuma avotu nodošanu ražotājam, piegādātājam, citam pilnvarotam uzņēmumam vai atkritumu apglabāšanu vai uzglabāšanu attiecīgās iekārtās. |
| --- | --- |

(c)

vairs neizmantotu starojuma avotu pienācīga pārvaldība, tostarp, attiecīgā gadījumā, vienošanās par vairs neizmantoto starojuma avotu nodošanu ražotājam, piegādātājam, citam pilnvarotam uzņēmumam vai atkritumu apglabāšanu vai uzglabāšanu attiecīgās iekārtās.

90. pants

Uzskaite uzņēmumos

Dalībvalstis prasa reģistros par slēgtiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem iekļaut informāciju, kas norādīta XII pielikumā, un uzņēmumam pēc pieprasījuma un vismaz XIII pielikumā noteiktajos gadījumos iesniegt kompetentajām iestādēm visu šo reģistru pilnīgas vai daļējas kopijas. Uzņēmuma veidotie uzskaites dati ir pieejami inspekcijās, ko veic kompetentā iestāde.

91. pants

Uzskaite kompetentajās iestādēs

1.
     Kompetentās iestādes veic datu uzskaiti par uzņēmumiem, kam ir dotas tiesības veikt praktiskas darbības ar slēgtiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem, un par šo uzņēmumu rīcībā esošajiem slēgtajiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem. Uzskaitē iekļauj datus par attiecīgo radionuklīdu, par minētā avota aktivitātes līmeni izgatavošanas laikā vai – ja šis aktivitātes līmenis nav zināms – laikā, kad starojuma avots pirmo reizi laists tirgū vai kad uzņēmums to ieguvis, kā arī par starojuma avota veidu. Kompetentās iestādes pastāvīgi atjaunina uzskaites datus, ņemot vērā starojuma avotu nodošanu un citus faktorus.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka licenču īpašnieki marķē konteinerus un dokumentē darbības ar augstas radioaktivitātes starojuma avotiem tā, lai tās neietekmētu erozija. Dokumentācijā norāda inventāra ķīmisko, toksisko un radioloģisko sastāvu, kā arī norādi par to, vai tas ir ciets, šķidrs vai gāzveida. [Gr. 115]

92. pants

Slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu drošība

1.   Uzņēmums, kas veic darbības ar slēgtiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem, ievēro prasības, kas noteiktas XIV pielikumā.

2.   Ražotājs, piegādātājs un katrs uzņēmums nodrošina, ka šie slēgtie augstas radioaktivitātes starojuma avoti un to konteineri atbilst XV pielikumā noteiktajām prasībām par identificēšanu un marķēšanu.

3. sadaļa

Bezsaimnieka starojuma avoti

93. pants

Bezsaimnieka starojuma avotu atklāšana

1.   Dalībvalstis prasa jebkurai personai, kas nonāk saskarē ar bezsaimnieka starojuma avotu, nekavējoties informēt par to avārijas novēršanas organizāciju vai kompetento iestādi un neveikt nekādas darbības ar šo starojuma avotu, kamēr minētās struktūras nav devušas atbilstošus norādījumus.

2.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai izveidotu tādas sistēmas, kuru mērķis ir bezsaimnieka starojuma avotu atklāšana tādās vietās kā lielas metāllūžņu noliktavas un jaudīgas metāllūžņu pārstrādes iekārtas, kurās pārsvarā varētu atrasties bezsaimnieka starojuma avoti, vai, ja tas ir lietderīgi, nozīmīgos tranzīta mezglos, piemēram, muitas punktos.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka personām, kuras strādā 2. punktā minētajās vietās un parasti nav iesaistītas darbībās, uz kurām attiecas prasības par aizsardzību pret jonizējošo starojumu, tiek nekavējoties sniegtas specializētas tehniskās konsultācijas un palīdzība. Konsultāciju un palīdzības galvenais mērķis ir darbinieku un sabiedrības aizsardzība pret radiāciju un starojuma avota nekaitīguma nodrošināšana.

94. pants

Metāla piesārņojums

Dalībvalstis prasa metāllūžņu pārstrādes iekārtu operatoriem nekavējoties informēt kompetento iestādi par bezsaimnieka starojuma avota kušanu, un prasa, lai piesārņotais metāls netiktu tālāk pārstrādāts bez kompetentās iestādes atļaujas.

95. pants

Bezsaimnieka starojuma avotu reģenerēšana, pārvaldība un apglabāšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ir sagatavojušās vai paredzējušas pasākumus, tostarp sadalījušas pienākumus, lai reģenerētu bezsaimnieka starojuma avotus un novērstu avārijas, ko izraisa bezsaimnieka starojuma avoti, un ir izstrādājušas atbilstīgus reaģēšanas plānus un pasākumus.

2.   Dalībvalstis pēc vajadzības nodrošina darbu kopuma organizēšanu, lai reģenerētu bezsaimnieka starojuma avotus, kas palikuši no iepriekšējām praktiskām darbībām.

Šis darbu kopums var ietvert dalībvalstu finansiālu līdzdalību starojuma avotu reģenerēšanas, pārvaldības un apglabāšanas izmaksu segšanā un var ietvert arī iestāžu arhīvu datu izpēti, piemēram, muitā, kā arī uzņēmumos, piemēram, zinātniskās pētniecības institūtos, materiālu testēšanas institūtos vai slimnīcās.

96. pants

Finansiāls nodrošinājums bezsaimnieka starojuma avotiem

Dalībvalstis nodrošina, ka ar dalībvalstu izraudzītiem pasākumiem tiek izveidota finansiāla nodrošinājuma sistēma vai rasti citi līdzvērtīgi veidi, kā segt iejaukšanās izdevumus saistībā ar bezsaimnieka starojuma avotu reģenerēšanu un iejaukšanās izdevumus, kas var rasties, īstenojot 95. panta prasības.

4. sadaļa

Avārijas apstarošanas situācijas

97. pants

Avārijas pārvaldības sistēma

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek ņemta vērā avārijas rašanās iespējamība tiklab to teritorijā kā ārpus tās. Dalībvalstis izveido avārijas pārvaldības sistēmu un izstrādā atbilstošus administratīvos noteikumus šīs sistēmas uzturēšanai.

2.   Avārijas pārvaldības sistēmu izstrādā samērīgu ar apdraudējuma novērtējuma rezultātiem un piemērotu tam, lai reāli risinātu avārijas apstarošanas situācijas saistībā ar praktisku darbību vai neparedzētiem notikumiem, tostarp ļaunprātīgu rīcību un bezsaimnieka starojuma avotu atklāšanu.

3.   Avārijas pārvaldības sistēma paredz avārijas reaģēšanas plānu izstrādi ar mērķi novērst deterministisku ietekmi uz jebkuru personu no iedarbībai pakļauto iedzīvotāju vidus un samazināt stohastiskas ietekmes risku, ņemot vērā aizsardzības pret jonizējošo starojumu vispārīgos principus un standartlīmeņus, kas minēti III nodaļā. Avārijas pārvaldības sistēmā ietilpst IX pielikuma A daļā uzskaitītie elementi.

98. pants

Gatavība avārijas situācijām

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka avārijas reaģēšanas plānus izstrādā laikus un attiecībā uz dažādiem avāriju veidiem, kas apzināti apdraudējuma novērtējumā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka avārijas reaģēšanas plānus regulāri testē, pārskata un pārstrādā.

3.   Avārijas reaģēšanas plānos vajadzības gadījumā iekļauj attiecīgus elementus no 97. pantā minētās avārijas pārvaldības sistēmas.

4.   Avārijas reaģēšanas plānos ietilpst IX pielikuma B daļā uzskaitītie elementi.

99. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Dalībvalstis sadarbojas ar citām dalībvalstīm un trešām valstīm attiecībā uz tādām iespējamām avārijām savā teritorijā, kas var ietekmēt citas dalībvalstis vai trešās valstis, lai ar šo sadarbību atvieglotu radioloģiskās aizsardzības organizēšanu minētajās dalībvalstīs vai trešās valstīs.

2.   Tādas avārijas gadījumā, kas notikusi dalībvalsts teritorijā vai kam ir gaidāmas radioloģiskas sekas tās teritorijā, dalībvalsts nodibina kontaktus, lai sadarbotos ar jebkuru avārijā potenciāli iesaistītu citu dalībvalsti vai trešo valsti.

3.   Dalībvalstis nekavējoties sniedz informāciju un sadarbojas ar citām atbilstīgām dalībvalstīm vai trešām valstīm un ar atbilstīgajām starptautiskajām organizācijām attiecībā uz slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu un bīstamu radioaktīvu materiālu nozaudēšanu, pārvietošanu, nozagšanu vai atklāšanu un attiecībā uz saistīto turpmāko darbu vai izmeklēšanu, neskarot atbilstīgas konfidencialitātes prasības un atbilstīgus valsts tiesību aktus.

5. sadaļa

Esošās apstarošanas situācijas

100. pants

Programmas par esošām apstarošanas situācijām

1.   Dalībvalstis nodrošina programmu izstrādi, lai apzinātu un novērtētu esošas apstarošanas situācijas un noteiktu, kuras arodapstarošanas un iedzīvotāju apstarošanas situācijas rada bažas no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa.

2.   Prasības par esošām apstarošanas situācijām attiecas uz:

| (a) | apstarošanu, ko izraisa zonu piesārņojums ar radioaktīvo materiālu atlikumiem no:






  (i) | pagātnes darbībām, kas nekad nav tikušas pakļautas regulatīvai kontrolei vai nav regulētas saskaņā ar šīs direktīvas prasībām; |
| --- | --- | --- |

(a)

apstarošanu, ko izraisa zonu piesārņojums ar radioaktīvo materiālu atlikumiem no:

(i)

pagātnes darbībām, kas nekad nav tikušas pakļautas regulatīvai kontrolei vai nav regulētas saskaņā ar šīs direktīvas prasībām;

| (ii) | avārijas pēc tam, kad avārijas apstarošanas situācija ir atzīta par izbeigtu, kā paredzēts avārijas pārvaldības sistēmā; |
| --- | --- |

(ii)

avārijas pēc tam, kad avārijas apstarošanas situācija ir atzīta par izbeigtu, kā paredzēts avārijas pārvaldības sistēmā;

| (iii) | atliekumiem no pagātnes darbībām, par kurām uzņēmums vairs nav likumīgi atbildīgs; |
| --- | --- |

(iii)

atliekumiem no pagātnes darbībām, par kurām uzņēmums vairs nav likumīgi atbildīgs;

| (b) | apstarošanu no dabīgiem starojuma avotiem, tostarp:






  (i) | apstarošanu ar radonu un toronu iekštelpās darba vietās, mājokļos un citās ēkās; |
| --- | --- | --- |

(b)

apstarošanu no dabīgiem starojuma avotiem, tostarp:

(i)

apstarošanu ar radonu un toronu iekštelpās darba vietās, mājokļos un citās ēkās;

| (ii) | ārēju apstarošanu no būvmateriāliem iekštelpās; |
| --- | --- |

(ii)

ārēju apstarošanu no būvmateriāliem iekštelpās;

| (c) | apstarošanu no precēm, kurās ir:






  (i) | radionuklīdi no piesārņotajām zonām, kas minētas a) apakšpunktā, vai |
| --- | --- | --- |

(c)

apstarošanu no precēm, kurās ir:

(i)

radionuklīdi no piesārņotajām zonām, kas minētas a) apakšpunktā, vai

| (ii) | dabā sastopami radionuklīdi, jo sevišķi pārtikas produkti, dzeramais ūdens un būvmateriāli; |
| --- | --- |

(ii)

dabā sastopami radionuklīdi, jo sevišķi pārtikas produkti, dzeramais ūdens un būvmateriāli;

| (d) | citām esošām apstarošanas situācijām, kas noteikti jāņem vērā no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa. |
| --- | --- |

(d)

citām esošām apstarošanas situācijām, kas noteikti jāņem vērā no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa.

3.   Ņemot vērā vispārīgo pamatošanas principu, dalībvalstis var nolemt, ka esoša apstarošanas situācija neprasa veikt aizsargpasākumus.

4.   Uz esošām apstarošanas situācijām, kas juridiski ir uzņēmuma atbildībā un rada bažas no aizsardzības pret jonizējošo starojumu viedokļa, attiecas atbilstošas prasības par plānotām apstarošanas situācijām.

101. pants

Stratēģiju izstrāde

1.   Dalībvalstis organizē stratēģiju izstrādi, lai nodrošinātu, ka esošās apstarošanas situācijas tiek pienācīgi pārvaldītas un ka to pārvaldībai atvēlētie resursi ir samērīgi ar riskiem un aizsargpasākumu efektivitāti.

2.   Kompetentā iestāde, kas atbild par stratēģijas izstrādi esošas apstarošanas situācijas pārvaldībai, nodrošina, ka šī stratēģija ietver:

| (a) | mērķus, kuru sasniegšanai šī stratēģija vajadzīga
  , jo īpaši attiecībā uz atlikušo dozu
  ; [Gr. 116] |
| --- | --- |

(a)

mērķus, kuru sasniegšanai šī stratēģija vajadzīga
  , jo īpaši attiecībā uz atlikušo dozu
  ; [Gr. 116]

| (b) | atbilstošus standartlīmeņus, ņemot vērā I pielikumā norādītos standartlīmeņu intervālus.
  [Gr. 117] |
| --- | --- |

(b)

atbilstošus standartlīmeņus, ņemot vērā I pielikumā norādītos standartlīmeņu intervālus.
  [Gr. 117]

102. pants

Stratēģiju īstenošana

1.   Esošo apstarošanas situāciju pārvaldībai paredzēto stratēģiju īstenošanas pilnvaras dalībvalstis piešķir kompetentajai iestādei un, vajadzības gadījumā, reģistrētājiem, licenču ņēmējiem un citām personām, kas iesaistītas korektīvo pasākumu un aizsargpasākumu veikšanā, un pēc vajadzības dalībvalstis paredz ieinteresēto personu iesaisti lēmumos par apstarošanas pārvaldības stratēģiju izstrādi un īstenošanu.

2.   Optimizē visu stratēģijas īstenošanai paredzēto aizsargpasākumu veidu, apjomu un ilgumu.

3.   Novērtē stratēģijas īstenošanas gaitā radušos atlikušo dozu sadalījumu. Apsver papildu pasākumus, lai samazinātu jebkuru apstarošanu, kas joprojām pārsniedz standartlīmeni.

4.   Stratēģijas īstenošanas gaitā kompetentā iestāde regulāri:

| (a) | novērtē pieejamos korektīvos pasākumus un aizsargpasākumus, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un nodrošinātu plānoto un īstenoto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

(a)

novērtē pieejamos korektīvos pasākumus un aizsargpasākumus, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un nodrošinātu plānoto un īstenoto pasākumu efektivitāti;

| (b) | sniedz informāciju apstarošanai pakļautajām personām par potenciālo apdraudējumu veselībai un pieejamajiem līdzekļiem šīs apstarošanas samazināšanai; |
| --- | --- |

(b)

sniedz informāciju apstarošanai pakļautajām personām par potenciālo apdraudējumu veselībai un pieejamajiem līdzekļiem šīs apstarošanas samazināšanai;

| (c) | sniedz norādījumus apstarošanas pārvaldībai individuālā vai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

(c)

sniedz norādījumus apstarošanas pārvaldībai individuālā vai vietējā līmenī;

| (d) | attiecībā uz darbībām ar dabā sastopamiem radioaktīviem materiāliem, kuras nepārvalda kā plānotas apstarošanas situācijas, sniedz informāciju uzņēmumiem par atbilstošiem līdzekļiem koncentrācijas un apstarošanas monitoringam un par aizsargpasākumu veikšanu atbilstīgi vispārējām veselības aizsardzības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz darbībām ar dabā sastopamiem radioaktīviem materiāliem, kuras nepārvalda kā plānotas apstarošanas situācijas, sniedz informāciju uzņēmumiem par atbilstošiem līdzekļiem koncentrācijas un apstarošanas monitoringam un par aizsargpasākumu veikšanu atbilstīgi vispārējām veselības aizsardzības un drošības prasībām.

103. pants

Radona rīcības plāns

1.   Dalībvalstis izstrādā rīcības plānus, lai pārvaldītu ilglaicīgos riskus, ko rada apstarošana ar radonu mājokļos, publiski pieejamās ēkās un darba vietās attiecībā uz jebkuru radona iespiešanās avotu: augsni, būvmateriāliem vai ūdeni. Šajā rīcības plānā ņem vērā jautājumus, kas nosaukti XVI pielikumā.

2.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai rīcības plānus un informāciju par visām apzinātajām radona ietekmes zonām. Dalībvalstis regulāri atjaunina šos rīcības plānus un informāciju par radona ietekmes zonām.

6. sadaļa

Noteikumu izpildes sistēma

104. pants

Inspekcijas

1.   Dalībvalstis izveido inspekcijas sistēmu vai sistēmas, lai izpildītu saskaņā ar šo direktīvu pieņemtos noteikumus un vajadzības gadījumā uzsāktu uzraudzības un korektīvus pasākumus.

2.   Kompetentā iestāde izstrādā sistemātisku inspekcijas programmu, ņemot vērā ar praktiskajām darbībām saistītā apdraudējuma potenciālo lielumu un veidu, ar praktiskajām darbībām saistīto aizsardzības pret jonizējošo starojumu jautājumu vispārīgu novērtējumu un stāvokli to noteikumu izpildē, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

3.   Dalībvalstis nodrošina katras inspekcijas secinājumu dokumentēšanu un inspekcijas ziņojumu iesniegšanu attiecīgajam uzņēmumam.

4.   Dalībvalstis publisko inspekcijas programmu un svarīgākos konstatējumus.

5.   Kompetentā iestāde nodrošina mehānismu izveidi, lai attiecīgām personām, tostarp starojuma avotu ražotājiem un piegādātājiem un, vajadzības gadījumā, starptautiskām organizācijām, laikus izplatītu aizsardzības un drošības informāciju par mācību, kas gūta no inspekcijām un paziņotajiem negadījumiem un avārijām, kā arī attiecīgos secinājumus.

105. pants

Noteikumu izpilde

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde ir pilnvarota prasīt, lai uzņēmumi novērš nepilnības un nepieļauj to atkārtošanos, vai vajadzības gadījumā anulēt atļauju, ja regulatīvās inspekcijas vai cita regulatīva novērtējuma rezultāti liecina, ka uzņēmums nepilda noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

106. pants

Sodi

Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par tādu valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis ne vēlāk kā 107. pantā noteiktajā datumā paziņo šos noteikumus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākajiem šo noteikumu grozījumiem.

XI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

107. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz [00.00.0000]. Noteikumus par vides aizsardzību, kas paredzēti IX nodaļā, transponē vēlākais līdz [00.00.0000]. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
  Komisija par šiem paziņojumiem ziņo Eiropas Parlamentam. [Gr. 118]

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

Ja kāda dalībvalsts plāno pieņemt stingrākus standartus, nekā noteikts šajā direktīvā, tā attiecīgi ziņo Komisijai un citām dalībvalstīm. [Gr. 119]

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
  Komisija sagatavo šo paziņojumu kopsavilkumu un nosūta to Eiropas Parlamentam
  . [Gr. 120]

108. pants

Atcelšana

No [00.00.0000] atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīva 90/641/Euratom, Direktīva 96/29/Euratom, Direktīva 97/43/Euratom un Direktīva 2003/122/Euratom.

109. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

110. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 24. oktobra nostāja.

1

(2)  OV 11, 20.2.1959., 221. lpp.

2

(3)  Padomes Direktīva 96/29/Euratom (1996. gada 13. maijs), kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 1997. gada 30 junia Direktīva 97/43/Euratom, ar ko paredz personu veselības aizsardzību pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību saistībā ar ārstnieciski diagnostisko apstarošanu un atceļ Direktīvu 84/466/Euratom (OV L 180, 9.7.1997., 22. lpp.).

4

(5)  Padomes 1989. gada 27. novembra Direktīva 89/618/Euratom par plašas sabiedrības informēšanu par veicamajiem veselības aizsardzības pasākumiem un par rīcību radiācijas avārijas gadījumā (OV L 357, 7.12.1989., 31. lpp.).

5

(6)  Padomes 1990. gada 4. decembra Direktīva 90/641/Euratom par to pie personāla nepiederošu darba ņēmēju darba aizsardzību, kuri, darbojoties kontrolētajās zonās, ir pakļauti jonizējošā starojuma riskam (OV L 349, 13.12.1990., 21. lpp.)

6

(7)  Padomes 2003. gada 22. decembra Direktīva 2003/122/Euratom slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu un bezīpašnieka jonizējošā starojuma avotu kontroli (OV L 346, 31.12.2003., 57. lpp.).

7

(8)  Starptautiskās Radioloģiskās aizsardzības komisijas 2007. gada ieteikumi.

8

(9)  OV L 80, 27.3.1990., 26. lpp.

9

(10)  SAEA 2004. gada Drošības standartu sērijas RS-G-1.7 “Izslēgšanas, nepakļaušanas un atbrīvošanas jēdzienu izmantojums”.

10

(11)  Pretradiācijas aizsardzība Nr. 122 – nepakļaušanas un atbrīvojuma jēdzienu praktiskā izmantošana – I daļa “Vadlīnijas par praktisko pasākumu vispārīgajiem pielaides līmeņiem”.

11

(12)  Pretradiācijas aizsardzība Nr. 89 – Ieteicamie radioloģiskās aizsardzības kritēriji metālu pārstrādei, ko iegūst, demontējot kodoliekārtas; Pretradiācijas aizsardzība Nr. 113 – Ieteicamie radioloģiskās aizsardzības kritēriji ēku un būvniecības akmeņu pielaidei, ko iegūst, demontējot kodoliekārtas; Pretradiācijas aizsardzība Nr. 122 – Pielaides un atbrīvojuma jēdzienu praktiskā izmantošana.

12

(13)  Komisijas 2003. gada 18. decembra Ieteikumu 2004/2/Euratom par standartizētu informāciju par radioaktīvo gāzu un šķidrumu emisijām vidē no kodolreaktoriem un pārstrādes rūpnīcām normālas ekspluatācijas apstākļos (OV L 2, 6.1.2004., 36. lpp.).

13

(14)  OV L 66, 13.3.1999., 16. lpp.

14

(15)  
  Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 50. lpp.).

15

Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 50. lpp.).

(16)  
  Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 193, 29.6.1989., 1. lpp.).

16

Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 193, 29.6.1989., 1. lpp.).

(17)  OV L 2, 6.1.2000., 36. lpp.

17

I PIELIKUMS

Iedzīvotāju apstarošanas standartlīmeņu intervāli

| 1. | Iedzīvotāju apstarošanas optimizācija avārijas un esošajās apstarošanas situācijās ir jābalsta uz standartlīmeni, kas nosakāms šādos intervālos un izteikts mSv kā efektīvā doza (akūta vērtība vai gada vērtība):







  (a) | no lielāka par 20 līdz mazākam par vai vienādam ar 100; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

no lielāka par 20 līdz mazākam par vai vienādam ar 100;

| (b) | no lielāka par 1 līdz mazākam par vai vienādam ar 20; |
| --- | --- |

(b)

no lielāka par 1 līdz mazākam par vai vienādam ar 20;

| (c) | 1 vai mazāks. |
| --- | --- |

(c)

1 vai mazāks.

Standartlīmeņa izvēlē ir jāievēro nosacījumi, kas izklāstīti 2.–5. punktā.

| 2. | Neskarot orgānu dozām noteiktos standartlīmeņus, efektīvajās dozās izteiktos standartlīmeņus nosaka intervālā no 1 līdz 20 mSv gadā esošām apstarošanas situācijām un no 20 līdz 100 mSv avārijas apstarošanas situācijām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Īpašos gadījumos var apsvērt standartlīmeni, kas mazāks par 1. punktā minētajiem intervāliem, jo īpaši:







  a) | standartlīmeni, kas mazāks par 20 mSv, var noteikt avārijas apstarošanas situācijai, kad atbilstošu aizsardzību var nodrošināt, neradot nesamērīgu kaitējumu, ko izraisa attiecīgi pretpasākumi vai pārmērīgas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

standartlīmeni, kas mazāks par 20 mSv, var noteikt avārijas apstarošanas situācijai, kad atbilstošu aizsardzību var nodrošināt, neradot nesamērīgu kaitējumu, ko izraisa attiecīgi pretpasākumi vai pārmērīgas izmaksas;

| b) | standartlīmeni, kas mazāks par 1 mSv gadā, vajadzības gadījumā var noteikt esošā apstarošanas situācijā attiecībā uz apstarošanu, kas ir saistīta ar konkrētu starojuma avotu vai apstarošanas ceļu. |
| --- | --- |

b)

standartlīmeni, kas mazāks par 1 mSv gadā, vajadzības gadījumā var noteikt esošā apstarošanas situācijā attiecībā uz apstarošanu, kas ir saistīta ar konkrētu starojuma avotu vai apstarošanas ceļu.

| 4. | Pārejai no avārijas apstarošanas situācijas uz esošu apstarošanas situāciju nosaka atbilstošus standartlīmeņus, jo īpaši ilglaicīgu pretpasākumu, piemēram, pārvietošanas, beigās. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Noteiktajos standartlīmeņos ņem vērā valdošās situācijas iezīmes, kā arī sociālos kritērijus, kas var ietvert turpmāk minēto:






  — | a) apstarošanai, kas mazāka par 1 mSv vai 1 mSv gadā, vispārīga informācija par apstarošanas pakāpi, īpaši neapsverot individuālo apstarošanu; |
| --- | --- | --- |

5.

—

a) apstarošanai, kas mazāka par 1 mSv vai 1 mSv gadā, vispārīga informācija par apstarošanas pakāpi, īpaši neapsverot individuālo apstarošanu;

| — | b) apstarošanai intervālā, kas ir līdz 20 mSv vai 20 mSv gadā, konkrēta informācija, lai personas varētu pārvaldīt viņas ietekmējošo apstarošanu, ja tas ir iespējams; |
| --- | --- |

—

b) apstarošanai intervālā, kas ir līdz 20 mSv vai 20 mSv gadā, konkrēta informācija, lai personas varētu pārvaldīt viņas ietekmējošo apstarošanu, ja tas ir iespējams;

| — | c) apstarošanai intervālā, kas ir līdz 100 mSv vai 100 mSv gadā, individuālo dozu novērtējums un konkrēta informācija par starojuma radītajiem riskiem un pieejamajiem apstarošanas iedarbības mazināšanas līdzekļiem. [Am. 121] |
| --- | --- |

—

c) apstarošanai intervālā, kas ir līdz 100 mSv vai 100 mSv gadā, individuālo dozu novērtējums un konkrēta informācija par starojuma radītajiem riskiem un pieejamajiem apstarošanas iedarbības mazināšanas līdzekļiem. [Am. 121]

II PIELIKUMS

Slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu definējošās aktivitātes vērtības

Radionuklīdiem, kas nav iekļauti turpmākajā tabulā, attiecīgais aktivitātes līmenis ir vienāds ar D-vērtību, kas definēta SAEA publikācijā “Radioaktīvo materiālu bīstamie daudzumi (D-vērtības)” [Dangerous quantities of radioactive material (D-values)], (EPR-D-VALUES 2006).

| Radionuklīds | Aktivitātes līmenis (TBq) |
| --- | --- |
| Am-241 | 6 × 10-2 |
| Am-241/Be | 6 × 10-2 |
| Cf-252 | 2 × 10-2 |
| Cm-244 | 5 × 10-2 |
| Co-60 | 3 × 10-2 |
| Cs-137 | 1 × 10-1 |
| Gd-153 | 1 × 100 |
| Ir-192 | 8 × 10-2 |
| Pm-147 | 4 × 101 |
| Pu-238 | 6 × 10-2 |
| Pu-239/Be (1) | 6 × 10-2 |
| Ra-226 | 4 × 10-2 |
| Se-75 | 2 × 10-1 |
| Sr-90 (Y-90) | 1 × 100 |
| Tm-170 | 2 × 101 |
| Yb-169 | 3 × 10-1 |

Radionuklīds

Aktivitātes līmenis (TBq)

Am-241

6 × 10-2

Am-241/Be

6 × 10-2

Cf-252

2 × 10-2

Cm-244

5 × 10-2

Co-60

3 × 10-2

Cs-137

1 × 10-1

Gd-153

1 × 100

Ir-192

8 × 10-2

Pm-147

4 × 101

Pu-238

6 × 10-2

Pu-239/Be (1)

6 × 10-2

Ra-226

4 × 10-2

Se-75

2 × 10-1

Sr-90 (Y-90)

1 × 100

Tm-170

2 × 101

Yb-169

3 × 10-1

---

(1)  Norādītā aktivitāte attiecas uz radionuklīdiem, kas emitē alfa starus.

III PIELIKUMS

Aparatūras vai produkcijas laišana tirgū

  Tādas
  aparatūras vai produkcijas laišana tirgū
  , kas emitē jonizējošo starojumu [Gr. 122]

| A. | Jebkurš uzņēmums, kas vēlas laist tirgū aparatūru vai produkciju, iesniedz kompetentajām iestādēm visu attiecīgo informāciju, tostarp par:






  (1) | šīs aparatūras vai produkcijas tehniskajām īpašībām; |
| --- | --- | --- |

A.

Jebkurš uzņēmums, kas vēlas laist tirgū aparatūru vai produkciju, iesniedz kompetentajām iestādēm visu attiecīgo informāciju, tostarp par:

(1)

šīs aparatūras vai produkcijas tehniskajām īpašībām;

| (2) | ja aparatūra satur radioaktīvas vielas, informāciju par starojuma avota fiksēšanas līdzekļiem turētājā vai par aizsegu; |
| --- | --- |

(2)

ja aparatūra satur radioaktīvas vielas, informāciju par starojuma avota fiksēšanas līdzekļiem turētājā vai par aizsegu;

| (3) | dozas jaudām attiecīgos attālumos, lietojot šo aparatūru vai produkciju, tostarp par dozas jaudām 0,1 m attālumā no jebkuras pieejamas virsmas; |
| --- | --- |

(3)

dozas jaudām attiecīgos attālumos, lietojot šo aparatūru vai produkciju, tostarp par dozas jaudām 0,1 m attālumā no jebkuras pieejamas virsmas;

| (4) | paredzēto aparatūras vai produkcijas lietojumu un informāciju par jaunās aparatūras vai produkcijas relatīvo darbspēju, salīdzinot ar esošo aparatūru vai produkciju; |
| --- | --- |

(4)

paredzēto aparatūras vai produkcijas lietojumu un informāciju par jaunās aparatūras vai produkcijas relatīvo darbspēju, salīdzinot ar esošo aparatūru vai produkciju;

| (5) | šīs aparatūras vai produkcijas ikdienas lietotājiem paredzamajām dozām. |
| --- | --- |

(5)

šīs aparatūras vai produkcijas ikdienas lietotājiem paredzamajām dozām.

| (5a) | radioloģiskie riski, kas saistīti ar darbības traucējumiem un negadījumiem, kuri varētu ietekmēt aparatūru vai produktu. [Gr. 123] |
| --- | --- |

(5a)

radioloģiskie riski, kas saistīti ar darbības traucējumiem un negadījumiem, kuri varētu ietekmēt aparatūru vai produktu. [Gr. 123]

| B. | Kompetentās iestādes novērtē sniegto informāciju, kas minēta A daļā, un jo īpaši novērtē:






  (1) | vai aparāta vai produkcijas darbspēja ir atbilstoša paredzētajam lietojumam; |
| --- | --- | --- |

B.

Kompetentās iestādes novērtē sniegto informāciju, kas minēta A daļā, un jo īpaši novērtē:

(1)

vai aparāta vai produkcijas darbspēja ir atbilstoša paredzētajam lietojumam;

| (2) | vai konstrukcija ir atbilstoša, lai samazinātu apstarošanu parastas lietošanas gaitā, un kāda ir nepareizas lietošanas vai avārijas apstarošanas varbūtība un sekas; |
| --- | --- |

(2)

vai konstrukcija ir atbilstoša, lai samazinātu apstarošanu parastas lietošanas gaitā, un kāda ir nepareizas lietošanas vai avārijas apstarošanas varbūtība un sekas;

| (3) | attiecībā uz patēriņa produkciju, vai šī produkcija ir atbilstoši konstruēta, lai atbilstu kritērijiem par nepakļaušanu uzraudzībai, un vai nav vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi apglabājot, kad produkciju vairs nelietos; |
| --- | --- |

(3)

attiecībā uz patēriņa produkciju, vai šī produkcija ir atbilstoši konstruēta, lai atbilstu kritērijiem par nepakļaušanu uzraudzībai, un vai nav vajadzīgi īpaši piesardzības pasākumi apglabājot, kad produkciju vairs nelietos;

| (4) | attiecībā uz aparatūru vai produkciju, kuru izmanto praktiskās darbībās un kurai nepiemēro prasību par atļaujas pieprasīšanu, vai apglabāšanas nosacījumi ir atbilstoši; |
| --- | --- |

(4)

attiecībā uz aparatūru vai produkciju, kuru izmanto praktiskās darbībās un kurai nepiemēro prasību par atļaujas pieprasīšanu, vai apglabāšanas nosacījumi ir atbilstoši;

| (5) | vai aparatūra vai produkcija ir pienācīgi marķēta un vai klientam

  lietotājam
  ir izsniegta piemērota dokumentācija ar norādījumiem par pareizu lietošanu un apglabāšanu. [Am. 124] |
| --- | --- |

(5)

vai aparatūra vai produkcija ir pienācīgi marķēta un vai klientam

  lietotājam
  ir izsniegta piemērota dokumentācija ar norādījumiem par pareizu lietošanu un apglabāšanu. [Am. 124]

| Ba. | Kompetentās iestādes iepriekšēji un pilnībā informē aparatūras un produktu potenciālos lietotājus un nodrošina viņu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procesā. [Gr. 125] |
| --- | --- |

Ba.

Kompetentās iestādes iepriekšēji un pilnībā informē aparatūras un produktu potenciālos lietotājus un nodrošina viņu līdzdalību lēmuma pieņemšanas procesā. [Gr. 125]

IV PIELIKUMS

Praktiskas darbības, kas paredz apstarošanu nemedicīniskas attēlveidošanas gaitā

Direktīvas 23. panta nolūkā ņem vērā šādas praktiskās darbības, kas paredz apstarošanu nemedicīniskas attēlveidošanas gaitā.

| A. | Procedūras, ko veic medicīnas personāls, izmantojot medicīniski radioloģisku aprīkojumu:






  1. | radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums nodarbinātības mērķiem; |
| --- | --- | --- |

A.

Procedūras, ko veic medicīnas personāls, izmantojot medicīniski radioloģisku aprīkojumu:

1.

radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums nodarbinātības mērķiem;

| 2. | radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums imigrācijas mērķiem; |
| --- | --- |

2.

radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums imigrācijas mērķiem;

| 3. | radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums apdrošināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

3.

radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums apdrošināšanas mērķiem;

| 4. | radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums citiem mērķiem, kas nav paredzēti apstarošanai pakļautās personas veselības stāvokļa un dzīves kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

4.

radioloģisks veselības stāvokļa novērtējums citiem mērķiem, kas nav paredzēti apstarošanai pakļautās personas veselības stāvokļa un dzīves kvalitātes uzlabošanai;

| 5. | bērnu un pusaudžu fiziskās attīstības radioloģisks novērtējums saistībā ar sporta, dejošanas un līdzīga veida karjeru; |
| --- | --- |

5.

bērnu un pusaudžu fiziskās attīstības radioloģisks novērtējums saistībā ar sporta, dejošanas un līdzīga veida karjeru;

| 6. | radioloģisks vecuma novērtējums; |
| --- | --- |

6.

radioloģisks vecuma novērtējums;

| 7. | jonizējošā starojuma izmantošana apslēptu objektu atrašanai cilvēka ķermenī. |
| --- | --- |

7.

jonizējošā starojuma izmantošana apslēptu objektu atrašanai cilvēka ķermenī.

| B. | Procedūras, ko veic nemedicīnisks personāls, izmantojot nemedicīnisku aprīkojumu:






  1. | jonizējošā starojuma izmantošana tādu apslēptu objektu atrašanai, kuri atrodas uz cilvēka ķermeņa vai ir piestiprināti pie tā; |
| --- | --- | --- |

B.

Procedūras, ko veic nemedicīnisks personāls, izmantojot nemedicīnisku aprīkojumu:

1.

jonizējošā starojuma izmantošana tādu apslēptu objektu atrašanai, kuri atrodas uz cilvēka ķermeņa vai ir piestiprināti pie tā;

| 2. | jonizējošā starojuma izmantošana paslēptu cilvēku atrašanai, veicot kravu skrīningu; |
| --- | --- |

2.

jonizējošā starojuma izmantošana paslēptu cilvēku atrašanai, veicot kravu skrīningu;

| 3. | citas praktiskās darbības, kur jonizējošo starojumu izmanto tiesībaizsardzības vai drošības mērķiem. |
| --- | --- |

3.

citas praktiskās darbības, kur jonizējošo starojumu izmanto tiesībaizsardzības vai drošības mērķiem.

V PIELIKUMS

Rūpnieciskās praktiskās darbības, kurās izmanto dabā sastopamu radioaktīvu materiālu

Direktīvas 24. panta nolūkā ņem vērā šādas rūpnieciskās praktiskās darbības, kurās izmanto dabā sastopamu radioaktīvu materiālu, tostarp attiecīgos sekundāros procesus:

| (1) | retu iežu ieguve no monacīta; |
| --- | --- |

(1)

retu iežu ieguve no monacīta;

| (2) | torija savienojumu un toriju saturošas produkcijas ražošana; |
| --- | --- |

(2)

torija savienojumu un toriju saturošas produkcijas ražošana;

| (3) | niobija/tantāla rūdas pārstrāde; |
| --- | --- |

(3)

niobija/tantāla rūdas pārstrāde;

| (4) | naftas un gāzes produktu ražošana; |
| --- | --- |

(4)

naftas un gāzes produktu ražošana;

| (5) | ģeotermiskās enerģijas ražošana; |
| --- | --- |

(5)

ģeotermiskās enerģijas ražošana;

| (6) | TiO2 pigmenta ražošana; |
| --- | --- |

(6)

TiO2 pigmenta ražošana;

| (7) | termiskā fosfora ražošana; |
| --- | --- |

(7)

termiskā fosfora ražošana;

| (8) | cirkona un cirkonija rūpniecība; |
| --- | --- |

(8)

cirkona un cirkonija rūpniecība;

| (9) | fosfātus saturošu mēslošanas līdzekļu ražošana; |
| --- | --- |

(9)

fosfātus saturošu mēslošanas līdzekļu ražošana;

| (10) | cementa ražošana, klinkera krāšņu uzturēšana; |
| --- | --- |

(10)

cementa ražošana, klinkera krāšņu uzturēšana;

| (11) | ogļu elektrostacijas, boileru uzturēšana; |
| --- | --- |

(11)

ogļu elektrostacijas, boileru uzturēšana;

| (12) | fosforskābes ražošana; |
| --- | --- |

(12)

fosforskābes ražošana;

| (13) | primārā dzelzs ražošana; |
| --- | --- |

(13)

primārā dzelzs ražošana;

| (14) | alvas/svina/vara kausēšana; |
| --- | --- |

(14)

alvas/svina/vara kausēšana;

| (15) | gruntsūdeņu filtrēšanas iekārtas; |
| --- | --- |

(15)

gruntsūdeņu filtrēšanas iekārtas;

| (16) | rūdu ieguve, izņemot urāna rūdu. |
| --- | --- |

(16)

rūdu ieguve, izņemot urāna rūdu.

VI PIELIKUMS

Nepakļaušana uzraudzībai un atbrīvošana no uzraudzības: kritēriji

1.   Nepakļaušana uzraudzībai

Praktiskajām darbībām var piemērot izņēmumu no šīs direktīvas prasībām vai nu tieši, pamatojoties uz atbilstību skaitliskiem kritērijiem par nepakļaušanu uzraudzībai (aktivitātes vērtības (Bq) vai koncentrācijas vērtības (Bq g-1)), kas izklāstīti 2. punktā, vai ar regulatīvu lēmumu, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta saistībā ar paziņojumu par praktisko darbību un saskaņā ar vispārīgiem kritērijiem par nepakļaušanu uzraudzībai, kas izklāstīti 3. punktā, lai izņēmuma kārtā šai praktiskajai darbībai nepiemērotu turpmākas prasības.

2.   Nepakļaušana uzraudzībai un atbrīvošana no uzraudzības: skaitliskās vērtības

Uzraudzībai nepakļaušanas gadījumā piemērojamās kopējās aktivitātes vērtības (Bq) attiecas uz praktiskās darbības kopējo aktivitāti, un tās ir norādītas B tabulas 3. ailē, aptverot mākslīgos radionuklīdus un dažus dabā sastopamos radionuklīdus, ko izmanto patēriņa precēs. Citām praktiskām darbībām ar dabā sastopamiem radionuklīdiem šādas vērtības kopumā nav piemērojamas.

Uzraudzībai nepakļaušanas vērtības, ko piemēro aktivitātes koncentrācijai (Bq g-1) ar praktisku darbību saistītajos materiālos, ir norādītas A tabulas 1. daļā (mākslīgie radionuklīdi) un A tabulas 2. daļā (dabā sastopamie radionuklīdi). Vērtības A1 tabulas 1. daļā norādītas individuāliem radionuklīdiem, vajadzības gadījumā arī īslaicīgiem radionuklīdiem, kas atrodas līdzsvarā ar norādīto mātes nuklīdu. Vērtības A tabulas 2. daļā piemēro visiem radionuklīdiem U-238 vai Th-232 sabrukšanas ķēdē, bet tiem sabrukšanas ķēdes segmentiem, kas nav līdzsvarā ar mātes radionuklīdu, var piemērot augstākas vērtības.

Koncentrācijas vērtības A tabulas 1. daļā vai A tabulas 2. daļā piemēro arī tādu cieto materiālu atbrīvošanai no uzraudzības, kas paredzēti otrreizējai izmantošanai, reģenerēšanai, parastai apglabāšanai vai sadedzināšanai. Konkrētiem materiāliem vai konkrētiem apstarošanas ceļiem var noteikt augstākas vērtības, ņemot vērā Kopienas vadlīnijas un vajadzības gadījumā nosakot arī papildu prasības par virsmas aktivitāti vai monitoringa prasības.

Mākslīgo radionuklīdu maisījumu gadījumā nuklīdiem specifisko aktivitātes vērtību vai koncentrāciju (dažādiem radionuklīdiem, kas ietilpst tajā pašā matricē) svērtajai summai, kas dalīta ar atbilstošo uzraudzībai nepakļaušanas vērtību, jābūt mazākai par vienu. Vajadzības gadījumā šo stāvokli var pārbaudīt, pamatojoties uz labākajām aplēsēm par radionuklīdu maisījuma sastāvu. Vērtības, kas norādītas A tabulas 2. daļā, piemēro individuāli katram mātes nuklīdam. Daži elementi sabrukšanas ķēdē, piemēram, Po-210 vai Pb-210, var prasīt daudz augstāku vērtību izmantošanu, līdz pat divkārtīgam lielumam, ņemot vērā Kopienas vadlīnijas.

Vērtības, kas norādītas A tabulas 2. daļā, nedrīkst izmantot, lai uzraudzībai nepakļautu tādu atlikumu iestrādi būvmateriālos, kas iegūtas dabā sastopamu radioaktīvu materiālu pārstrādē. Šādu atlikumu pārstrādi no apzinātiem nozaru uzņēmumiem pārvalda kā atļautu praktisku darbību vai nepakļauj uzraudzībai, pamatojoties uz vispārīgajiem uzraudzībai nepakļaušanas kritērijiem, kas izklāstīti 3. punktā. Tālab pārbauda, vai radionuklīdu koncentrācijas summa atbilst būvmateriālos esošo radionuklīdu koeficienta I atbilstošajai vērtībai, kā definēts VII pielikumā.

Vērtības, kas norādītas B tabulas 3. ailē, piemēro visām radioaktīvajām vielām, kuras jebkad konkrētas praktiskās darbības ietvaros var atrasties kādas personas vai uzņēmuma rīcībā. Tomēr regulatīvā iestāde var piemērot šīs vērtības mazākām vienībām vai paketēm, piemēram, lai nepakļautu uzraudzībai kādu uzraudzībai nepakļautu patēriņa preču transportēšanu vai uzglabāšanu, ja ir ievēroti vispārīgie uzraudzībai nepakļaušanas kritēriji, kas paredzēti 3. punktā.

3.   Nepakļaušana uzraudzībai un atbrīvošana no uzraudzības: vispārīgie kritēriji

Vispārīgie kritēriji paziņotu praktisku darbību nepakļaušanai uzraudzībai vai
  radioaktīvu
  materiālu atbrīvošanai no uzraudzības atļautās praktiskās darbībās ir šādi: [Am. 126]

| a) | praktiskās darbības radītie radioloģiskie riski cilvēkiem ir pietiekami mazi, lai tie nebūtu jāregulē, un |
| --- | --- |

a)

praktiskās darbības radītie radioloģiskie riski cilvēkiem ir pietiekami mazi, lai tie nebūtu jāregulē, un

| b) | praktiskās darbības veids ir atzīts par pamatotu, un |
| --- | --- |

b)

praktiskās darbības veids ir atzīts par pamatotu, un

| c) | praktiskā darbība būtībā ir droša. |
| --- | --- |

c)

praktiskā darbība būtībā ir droša.

Praktiskās darbības ar nelieliem radioaktīvo vielu daudzumiem vai mazu aktivitātes koncentrāciju, kas salīdzināma ar uzraudzībai nepakļaušanas vērtībām, kuras norādītas A tabulas 1. daļā vai B tabulā, un kopumā visas praktiskās darbības ar dabā sastopamiem radionuklīdiem ir uzskatāmas par c) kritērijam atbilstošām.

Praktiskās darbības ar radioaktīvo vielu daudzumiem vai aktivitātes koncentrāciju, kas mazāka par A tabulas 1. daļā vai B tabulā norādītajām uzraudzībai nepakļaušanas vērtībām, automātiski un bez turpmāka novērtējuma atbilst a) kritērijam. Tas pats attiecas uz vērtībām A tabulas 2. daļā, izņemot atlikumu pārstrādi būvmateriālos vai gadījumus ar konkrētiem apstarošanas ceļiem, piemēram, dzeramo ūdeni.

Attiecībā uz paziņotām praktiskām darbībām, kas neatbilst šīm vērtībām, veic novērtējumu par iedzīvotāju rezultējošo apstarošanu. Attiecībā uz atbilstību vispārīgajam a) kritērijam ir jāpierāda, ka visos iespējamos apstākļos ir ievēroti turpmāk norādītie dozu kritēriji.

Mākslīgiem radionuklīdiem
  un dabīgiem radionuklīdiem, ko izmanto to skaldāmo, ražīgo vai radioaktīvo īpašību dēļ
  : [Gr. 127]

Efektīvās dozas, ko uzraudzībai nepakļautās praktiskās darbības dēļ var saņemt cilvēks, pakāpe ir 10 μSv gadā vai mazāka.

Dabā sastopamiem radionuklīdiem

Dozas palielinājuma, ko izraisa valdošā fona radiācija no dabīgiem starojuma avotiem un ko uzraudzībai nepakļautās praktiskās darbības dēļ var saņemt cilvēks, pakāpe ir 300 μSv gadā vai mazāka (iedzīvotājiem) un mazāka par 1 mSv (darbiniekiem).

Novērtējot dozas iedzīvotājiem, ņem vērā ne tikai apstarošanas pārnesi ar radioaktīvu gāzu vai šķidrumu emisijām, bet arī apstarošanas ceļus, kas ir cieto atlikumu apglabāšanas vai reģenerācijas rezultāts.

A TABULA

Vērtības, ko, nepakļaujot uzraudzībai vai atbrīvojot no uzraudzības, piemēro aktivitātes koncentrācijai materiālos un ko automātiski var piemērot jebkura veida cietam materiālam jebkurā daudzumā

A TABULAS 1. daļa. Mākslīgie radionuklīdi

| Radionuklīds | Aktivitātes koncentrācija (Bq g-1) |
| --- | --- |
| H-3 | 100 |
| Be-7 | 10 |
| C-14 | 1 |
| F-18 | 10 |
| Na-22 | 0,1 |
| Na-24 | 1 |
| Si-31 | 1 000 |
| P-32 | 1 000 |
| P-33 | 1 000 |
| S-35 | 100 |
| Cl-36 | 1 |
| Cl-38 | 10 |
| K-42 | 100 |
| K-43 | 10 |
| Ca-45 | 100 |
| Ca-47 | 10 |
| Sc-46 | 0,1 |
| Sc-47 | 100 |
| Sc-48 | 1 |
| V-48 | 1 |
| Cr-51 | 100 |
| Mn-51 | 10 |
| Mn-52 | 1 |
| Mn-52m | 10 |
| Mn-53 | 100 |
| Mn-54 | 0,1 |
| Mn-56 | 10 |
| Fe-52a | 10 |
| Fe-55 | 1 000 |
| Fe-59 | 1 |
| Co-55 | 10 |
| Co-56 | 0,1 |
| Co-57 | 1 |
| Co-58 | 1 |
| Co-58m | 10 000 |
| Co-60 | 0,1 |
| Co-60m | 1 000 |
| Co-61 | 100 |
| Co-62m | 10 |
| Ni-59 | 100 |
| Ni-63 | 100 |
| Ni-65 | 10 |
| Cu-64 | 100 |
| Zn-65 | 0,1 |
| Zn-69 | 1 000 |
| Zn-69ma | 10 |
| Ga-72 | 10 |
| Ge-71 | 10 000 |
| As-73 | 1 000 |
| As-74 | 10 |
| As-76 | 10 |
| As-77 | 1 000 |
| Se-75 | 1 |
| Br-82 | 1 |
| Rb-86 | 100 |
| Sr-85 | 1 |
| Sr-85m | 100 |
| Sr-87m | 100 |
| Sr-89 | 1 000 |
| Sr-90a | 1 |
| Sr-91a | 10 |
| Sr-92 | 10 |
| Y-90 | 1 000 |
| Y-91 | 100 |
| Y-91m | 100 |
| Y-92 | 100 |
| Y-93 | 100 |
| Zr-93 | 10 |
| Zr-95a | 1 |
| Zr-97a | 10 |
| Nb-93m | 10 |
| Nb-94 | 0,1 |
| Nb-95 | 1 |
| Nb-97a | 10 |
| Nb-98 | 10 |
| Mo-90 | 10 |
| Mo-93 | 10 |
| Mo-99a | 10 |
| Mo-101a | 10 |
| Tc-96 | 1 |
| Tc-96m | 1 000 |
| Tc-97 | 10 |
| Tc-97m | 100 |
| Tc-99 | 1 |
| Tc-99m | 100 |
| Ru-97 | 10 |
| Ru-103a | 1 |
| Ru-105a | 10 |
| Ru-106a | 0,1 |
| Rh-103m | 10 000 |
| Rh-105 | 100 |
| Pd-103a | 1 000 |
| Pd-109a | 100 |
| Ag-105 | 1 |
| Ag-110ma | 0,1 |
| Ag-111 | 100 |
| Cd-109a | 1 |
| Cd-115a | 10 |
| Cd-115ma | 100 |
| In-111 | 10 |
| In-113m | 100 |
| In-114ma | 10 |
| In-115m | 100 |
| Sn-113a | 1 |
| Sn-125 | 10 |
| Sb-122 | 10 |
| Sb-124 | 1 |
| Sb-125a | 0,1 |
| Te-123m | 1 |
| Te-125m | 1 000 |
| Te-127 | 1 000 |
| Te-127ma | 10 |
| Te-129 | 100 |
| Te-129ma | 10 |
| Te-131 | 100 |
| Te-131ma | 10 |
| Te-132a | 1 |
| Te-133 | 10 |
| Te-133m | 10 |
| Te-134 | 10 |
| I-123 | 100 |
| I-125 | 100 |
| I-126 | 10 |
| I-129 | 0,01 |
| I-130 | 10 |
| I-131 | 10 |
| I-132 | 10 |
| I-133 | 10 |
| I-134 | 10 |
| I-135 | 10 |
| Cs-129 | 10 |
| Cs-131 | 1 000 |
| Cs-132 | 10 |
| Cs-134 | 0,1 |
| Cs-134m | 1 000 |
| Cs-135 | 100 |
| Cs-136 | 1 |
| Cs-137a | 0,1 |
| Cs-138 | 10 |
| Ba-131 | 10 |
| Ba-140 | 1 |
| La-140 | 1 |
| Ce-139 | 1 |
| Ce-141 | 100 |
| Ce-143 | 10 |
| Ce-144 | 10 |
| Pr-142 | 100 |
| Pr-143 | 1 000 |
| Nd-147 | 100 |
| Nd-149 | 100 |
| Pm-147 | 1 000 |
| Pm-149 | 1 000 |
| Sm-151 | 1 000 |
| Sm-153 | 100 |
| Eu-152 | 0,1 |
| Eu-152m | 100 |
| Eu-154 | 0,1 |
| Eu-155 | 1 |
| Gd-153 | 10 |
| Gd-159 | 100 |
| Tb-160 | 1 |
| Dy-165 | 1 000 |
| Dy-166 | 100 |
| Ho-166 | 100 |
| Er-169 | 1 000 |
| Er-171 | 100 |
| Tm-170 | 100 |
| Tm-171 | 1 000 |
| Yb-175 | 100 |
| Lu-177 | 100 |
| Hf-181 | 1 |
| Ta-182 | 0,1 |
| W-181 | 10 |
| W-185 | 1 000 |
| W-187 | 10 |
| Re-186 | 1 000 |
| Re-188 | 100 |
| Os-185 | 1 |
| Os-191 | 100 |
| Os-191m | 1 000 |
| Os-193 | 100 |
| Ir-190 | 1 |
| Ir-192 | 1 |
| Ir-194 | 100 |
| Pt-191 | 10 |
| Pt-193m | 1 000 |
| Pt-197 | 1 000 |
| Pt-197m | 100 |
| Au-198 | 10 |
| Au-199 | 100 |
| Hg-197 | 100 |
| Hg-197m | 100 |
| Hg-203 | 10 |
| Tl-200 | 10 |
| Tl-201 | 100 |
| Tl-202 | 10 |
| Tl-204 | 1 |
| Pb-203 | 10 |
| Bi-206 | 1 |
| Bi-207 | 0,1 |
| Po-203 | 10 |
| Po-205 | 10 |
| Po-207 | 10 |
| At-211 | 1 000 |
| Ra-225 | 10 |
| Ra-227 | 100 |
| Th-226 | 1 000 |
| Th-229 | 0,1 |
| Pa-230 | 10 |
| Pa-233 | 10 |
| U-230 | 10 |
| U-231a | 100 |
| U-232a | 0,1 |
| U-233 | 1 |
| U-236 | 10 |
| U-237 | 100 |
| U-239 | 100 |
| U-240a | 100 |
| Np-237a | 1 |
| Np-239 | 100 |
| Np-240 | 10 |
| Pu-234 | 100 |
| Pu-235 | 100 |
| Pu-236 | 1 |
| Pu-237 | 100 |
| Pu-238 | 0,1 |
| Pu-239 | 0,1 |
| Pu-240 | 0,1 |
| Pu-241 | 10 |
| Pu-242 | 0,1 |
| Pu-243 | 1 000 |
| Pu-244a | 0,1 |
| Am-241 | 0,1 |
| Am-242 | 1 000 |
| Am-242ma | 0,1 |
| Am-243a | 0,1 |
| Cm-242 | 10 |
| Cm-243 | 1 |
| Cm-244 | 1 |
| Cm-245 | 0,1 |
| Cm-246 | 0,1 |
| Cm-247a | 0,1 |
| Cm-248 | 0,1 |
| Bk-249 | 100 |
| Cf-246 | 1 000 |
| Cf-248 | 1 |
| Cf-249 | 0,1 |
| Cf-250 | 1 |
| Cf-251 | 0,1 |
| Cf-252 | 1 |
| Cf-253 | 100 |
| Cf-254 | 1 |
| Es-253 | 100 |
| Es-254a | 0,1 |
| Es-254ma | 10 |
| Fm-254 | 10 000 |
| Fm-255 | 100 |
| a | Mātes radionuklīdi un to pēcnācēji, kuru doza ir iekļauta dozas aprēķinos (tādējādi jāņem vērā tikai tas, cik lielā mērā mātes radionuklīdam piemēro nepakļaušanu uzraudzībai), ir uzskaitīti turpmākajā tabulā.








  Mātes radionuklīds | Meitas radionuklīds |
| Fe-52 | Mn-52m |
| Zn-69m | Zn-69 |
| Sr-90 | Y-90 |
| Sr-91 | Y-91m |
| Zr-95 | Nb-95 |
| Zr-97 | Nb-97m, Nb-97 |
| Nb-97 | Nb-97m |
| Mo-99 | Tc-99m |
| Mo-101 | Tc-101 |
| Ru-103 | Rh-103m |
| Ru-105 | Rh-105m |
| Ru-106 | Rh-106 |
| Pd-103 | Rh-103m |
| Pd-109 | Ag-109m |
| Ag-110m | Ag-110 |
| Cd-109 | Ag-109m |
| Cd-115 | In-115m |
| Cd-115m | In-115m |
| In-114m | In-114 |
| Sn-113 | In-113m |
| Mātes radionuklīds | Meitas radionuklīds |
| Sb-125 | Te-125m |
| Te-127m | Te-127 |
| Te-129m | Te-129 |
| Te-131m | Te-131 |
| Te132 | I-132 |
| Cs-137 | Ba-137m |
| Ce-144 | Pr-144, Pr-144m |
| U-232 | Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 |
| U-240 | Np-240m, Np-240 |
| Np237 | Pa-233 |
| Pu-244 | U-240, Np-240m, Np-240 |
| Am-242m | Np-238 |
| Am-243 | Np-239 |
| Cm-247 | Pu-243 |
| Es-254 | Bk-250 |
| Es-254m | Fm-254 |

Radionuklīds

Aktivitātes koncentrācija (Bq g-1)

H-3

100

Be-7

10

C-14

1

F-18

10

Na-22

0,1

Na-24

1

Si-31

1 000

P-32

1 000

P-33

1 000

S-35

100

Cl-36

1

Cl-38

10

K-42

100

K-43

10

Ca-45

100

Ca-47

10

Sc-46

0,1

Sc-47

100

Sc-48

1

V-48

1

Cr-51

100

Mn-51

10

Mn-52

1

Mn-52m

10

Mn-53

100

Mn-54

0,1

Mn-56

10

Fe-52a

10

Fe-55

1 000

Fe-59

1

Co-55

10

Co-56

0,1

Co-57

1

Co-58

1

Co-58m

10 000

Co-60

0,1

Co-60m

1 000

Co-61

100

Co-62m

10

Ni-59

100

Ni-63

100

Ni-65

10

Cu-64

100

Zn-65

0,1

Zn-69

1 000

Zn-69ma

10

Ga-72

10

Ge-71

10 000

As-73

1 000

As-74

10

As-76

10

As-77

1 000

Se-75

1

Br-82

1

Rb-86

100

Sr-85

1

Sr-85m

100

Sr-87m

100

Sr-89

1 000

Sr-90a

1

Sr-91a

10

Sr-92

10

Y-90

1 000

Y-91

100

Y-91m

100

Y-92

100

Y-93

100

Zr-93

10

Zr-95a

1

Zr-97a

10

Nb-93m

10

Nb-94

0,1

Nb-95

1

Nb-97a

10

Nb-98

10

Mo-90

10

Mo-93

10

Mo-99a

10

Mo-101a

10

Tc-96

1

Tc-96m

1 000

Tc-97

10

Tc-97m

100

Tc-99

1

Tc-99m

100

Ru-97

10

Ru-103a

1

Ru-105a

10

Ru-106a

0,1

Rh-103m

10 000

Rh-105

100

Pd-103a

1 000

Pd-109a

100

Ag-105

1

Ag-110ma

0,1

Ag-111

100

Cd-109a

1

Cd-115a

10

Cd-115ma

100

In-111

10

In-113m

100

In-114ma

10

In-115m

100

Sn-113a

1

Sn-125

10

Sb-122

10

Sb-124

1

Sb-125a

0,1

Te-123m

1

Te-125m

1 000

Te-127

1 000

Te-127ma

10

Te-129

100

Te-129ma

10

Te-131

100

Te-131ma

10

Te-132a

1

Te-133

10

Te-133m

10

Te-134

10

I-123

100

I-125

100

I-126

10

I-129

0,01

I-130

10

I-131

10

I-132

10

I-133

10

I-134

10

I-135

10

Cs-129

10

Cs-131

1 000

Cs-132

10

Cs-134

0,1

Cs-134m

1 000

Cs-135

100

Cs-136

1

Cs-137a

0,1

Cs-138

10

Ba-131

10

Ba-140

1

La-140

1

Ce-139

1

Ce-141

100

Ce-143

10

Ce-144

10

Pr-142

100

Pr-143

1 000

Nd-147

100

Nd-149

100

Pm-147

1 000

Pm-149

1 000

Sm-151

1 000

Sm-153

100

Eu-152

0,1

Eu-152m

100

Eu-154

0,1

Eu-155

1

Gd-153

10

Gd-159

100

Tb-160

1

Dy-165

1 000

Dy-166

100

Ho-166

100

Er-169

1 000

Er-171

100

Tm-170

100

Tm-171

1 000

Yb-175

100

Lu-177

100

Hf-181

1

Ta-182

0,1

W-181

10

W-185

1 000

W-187

10

Re-186

1 000

Re-188

100

Os-185

1

Os-191

100

Os-191m

1 000

Os-193

100

Ir-190

1

Ir-192

1

Ir-194

100

Pt-191

10

Pt-193m

1 000

Pt-197

1 000

Pt-197m

100

Au-198

10

Au-199

100

Hg-197

100

Hg-197m

100

Hg-203

10

Tl-200

10

Tl-201

100

Tl-202

10

Tl-204

1

Pb-203

10

Bi-206

1

Bi-207

0,1

Po-203

10

Po-205

10

Po-207

10

At-211

1 000

Ra-225

10

Ra-227

100

Th-226

1 000

Th-229

0,1

Pa-230

10

Pa-233

10

U-230

10

U-231a

100

U-232a

0,1

U-233

1

U-236

10

U-237

100

U-239

100

U-240a

100

Np-237a

1

Np-239

100

Np-240

10

Pu-234

100

Pu-235

100

Pu-236

1

Pu-237

100

Pu-238

0,1

Pu-239

0,1

Pu-240

0,1

Pu-241

10

Pu-242

0,1

Pu-243

1 000

Pu-244a

0,1

Am-241

0,1

Am-242

1 000

Am-242ma

0,1

Am-243a

0,1

Cm-242

10

Cm-243

1

Cm-244

1

Cm-245

0,1

Cm-246

0,1

Cm-247a

0,1

Cm-248

0,1

Bk-249

100

Cf-246

1 000

Cf-248

1

Cf-249

0,1

Cf-250

1

Cf-251

0,1

Cf-252

1

Cf-253

100

Cf-254

1

Es-253

100

Es-254a

0,1

Es-254ma

10

Fm-254

10 000

Fm-255

100

a

Mātes radionuklīdi un to pēcnācēji, kuru doza ir iekļauta dozas aprēķinos (tādējādi jāņem vērā tikai tas, cik lielā mērā mātes radionuklīdam piemēro nepakļaušanu uzraudzībai), ir uzskaitīti turpmākajā tabulā.

Mātes radionuklīds

Meitas radionuklīds

Fe-52

Mn-52m

Zn-69m

Zn-69

Sr-90

Y-90

Sr-91

Y-91m

Zr-95

Nb-95

Zr-97

Nb-97m, Nb-97

Nb-97

Nb-97m

Mo-99

Tc-99m

Mo-101

Tc-101

Ru-103

Rh-103m

Ru-105

Rh-105m

Ru-106

Rh-106

Pd-103

Rh-103m

Pd-109

Ag-109m

Ag-110m

Ag-110

Cd-109

Ag-109m

Cd-115

In-115m

Cd-115m

In-115m

In-114m

In-114

Sn-113

In-113m

Mātes radionuklīds

Meitas radionuklīds

Sb-125

Te-125m

Te-127m

Te-127

Te-129m

Te-129

Te-131m

Te-131

Te132

I-132

Cs-137

Ba-137m

Ce-144

Pr-144, Pr-144m

U-232

Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208

U-240

Np-240m, Np-240

Np237

Pa-233

Pu-244

U-240, Np-240m, Np-240

Am-242m

Np-238

Am-243

Np-239

Cm-247

Pu-243

Es-254

Bk-250

Es-254m

Fm-254

A tabulas 1. daļā neminētiem radionuklīdiem kompetentā iestāde vajadzības gadījumā piešķir atbilstīgas daudzumu un aktivitātes koncentrāciju vērtības uz masas vienību. Šādā veidā piešķirtās vērtības ir A tabulas 1. daļas papildinājums.

A TABULAS 2. daļa. Dabā sastopamie radionuklīdi

Nepakļaušanas uzraudzībai vai atbrīvošanas no uzraudzības vērtības dabā (cietos materiālos) sastopamiem radionuklīdiem, kas atrodas sekulārā līdzsvarā ar to pēcnācējiem.

| U-238 sērijas dabīgie radionuklīdi | 1 Bq g-1 |
| --- | --- |
| Th-232 sērijas dabīgie radionuklīdi | 1 Bq g-1 |
| K-40 | 10 Bq g-1 |

U-238 sērijas dabīgie radionuklīdi

1 Bq g-1

Th-232 sērijas dabīgie radionuklīdi

1 Bq g-1

K-40

10 Bq g-1

B TABULA

Uzraudzībai nepakļaušanas vērtības, ko piemēro kopējai aktivitātei (3. aile), un uzraudzībai nepakļaušanas vērtības, ko piemēro aktivitātes koncentrācijai mērenos jebkura tipa materiāla daudzumos (2. aile)

| Radionuklīds | Aktivitātes koncentrācija (Bq g-1) | Aktivitāte (Bq) |
| --- | --- | --- |
| H-3 | 1 × 106 | 1 × 109 |
| Be-7 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| C-14 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| O-15 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| F-18 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Na-22 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Na-24 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Si-31 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| P-32 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| P-33 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| S-35 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| Cl-36 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Cl-38 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ar-37 | 1 × 106 | 1 × 108 |
| Ar-41 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| K-40 (1) | 1 × 102 | 1 × 106 |
| K-42 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| K-43 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ca-45 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Ca-47 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sc-46 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sc-47 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sc-48 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| V-48 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cr-51 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Mn-51 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-52 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-52m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-53 | 1 × 104 | 1 × 109 |
| Mn-54 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Mn-56 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Fe-52 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Fe-55 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Fe-59 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-55 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-56 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Co-57 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Co-58 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-58m | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Co-60 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Co-60m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Co-61 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Co-62m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ni-59 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Ni-63 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| Ni-65 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Cu-64 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Zn-65 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Zn-69 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Zn-69m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ga-72 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ge-71 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| As-73 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| As-74 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| As-76 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| As-77 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Se-75 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Br-82 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Kr-74 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-76 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-77 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-79 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Kr-81 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Kr-83m | 1 × 105 | 1 × 1012 |
| Kr-85 | 1 × 105 | 1 × 104 |
| Kr-85m | 1 × 103 | 1 × 1010 |
| Kr-87 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-88 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Rb-86 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Sr-85 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sr-85m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Sr-87m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sr-89 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Sr-90b | 1 × 102 | 1 × 104 |
| Sr-91 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Sr-92 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Y-90 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Y-91 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Y-91m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Y-92 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Y-93 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Zr-93b | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Zr-95 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Zr-97b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Nb-93m | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Nb-94 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-95 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-97 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-98 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mo-90 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Mo-93 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Mo-99 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Mo-101 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tc-96 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tc-96m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Tc-97 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Tc-97m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Tc-99 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Tc-99m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ru-97 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ru-103 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ru-105 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ru-106b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Rh-103m | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Rh-105 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pd-103 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Pd-109 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Ag-105 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ag-108m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ag-110m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ag-111 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cd-109 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Cd-115 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Cd-115m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| In-111 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-113m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-114m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-115m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sn-113 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Sn-125 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Sb-122 | 1 × 102 | 1 × 104 |
| Sb-124 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sb-125 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Te-123m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Te-125m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Te-127 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Te-127m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Te-129 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Te-129m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Te-131 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Te-131m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Te-132 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Te-133 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Te-133m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Te-134 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-123 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| I-125 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| I-126 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| I-129 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| I-130 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-131 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| I-132 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| I-133 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-134 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| I-135 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Xe-131m | 1 × 104 | 1 × 104 |
| Xe-133 | 1 × 103 | 1 × 104 |
| Xe-135 | 1 × 103 | 1 × 1010 |
| Cs-129 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cs-131 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cs-132 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cs-134m | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Cs-134 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cs-135 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Cs-136 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cs-137b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cs-138 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ba-131 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ba-140b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| La-140 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ce-139 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ce-141 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ce-143 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ce-144b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pr-142 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pr-143 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Nd-147 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Nd-149 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pm-147 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Pm-149 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Sm-151 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Sm-153 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Eu-152 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Eu-152m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Eu-154 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Eu-155 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Gd-153 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Gd-159 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Tb-160 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Dy-165 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Dy-166 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Ho-166 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Er-169 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Er-171 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tm-170 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Tm-171 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Yb-175 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Lu-177 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Hf-181 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ta-182 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| W-181 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| W-185 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| W-187 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Re-186 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Re-188 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Os-185 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Os-191 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Os-191m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Os-193 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ir-190 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ir-192 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ir-194 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pt-191 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pt-193m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pt-197 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Pt-197m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Au-198 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Au-199 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Hg-197 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Hg-197m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Hg-203 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Tl-200 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tl-201 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tl-202 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tl-204 | 1 × 104 | 1 × 104 |
| Pb-203 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pb-210b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Pb-212b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Bi-206 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Bi-207 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Bi-210 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Bi-212b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Po-203 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-205 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-207 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-210 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| At-211 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Rn-220b | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Rn-222b | 1 × 101 | 1 × 108 |
| Ra-223b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Ra-224b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ra-225 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Ra-226b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ra-227 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ra-228b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ac-228 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Th-226b | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Th-227 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Th-228b | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Th-229b | 1 x 100 | 1 × 103 |
| Th-230 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Th-231 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Th-234b | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Pa-230 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Pa-231 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Pa-233 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| U-230 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| U-231 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| U-232b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| U-233 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-234 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-235b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-236 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-237 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| U-238b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-239 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| U-240 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| U-240b | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Np-237b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Np-239 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Np-240 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Pu-234 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pu-235 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pu-236 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Pu-237 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pu-238 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-239 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-240 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Pu-241 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pu-242 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-243 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pu-244 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-241 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-242 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Am-242mb | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-243b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-242 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cm-243 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Cm-244 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cm-245 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-246 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-247 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Cm-248 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Bk-249 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cf-246 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cf-248 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-249 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cf-250 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-251 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cf-252 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-253 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cf-254 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Es-253 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Es-254 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Es-254m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Fm-254 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Fm-255 | 1 × 103 | 1 × 106 |

Radionuklīds

Aktivitātes koncentrācija (Bq g-1)

Aktivitāte (Bq)

H-3

1 × 106

1 × 109

Be-7

1 × 103

1 × 107

C-14

1 × 104

1 × 107

O-15

1 × 102

1 × 109

F-18

1 × 101

1 × 106

Na-22

1 × 101

1 × 106

Na-24

1 × 101

1 × 105

Si-31

1 × 103

1 × 106

P-32

1 × 103

1 × 105

P-33

1 × 105

1 × 108

S-35

1 × 105

1 × 108

Cl-36

1 × 104

1 × 106

Cl-38

1 × 101

1 × 105

Ar-37

1 × 106

1 × 108

Ar-41

1 × 102

1 × 109

K-40 (1)

1 × 102

1 × 106

K-42

1 × 102

1 × 106

K-43

1 × 101

1 × 106

Ca-45

1 × 104

1 × 107

Ca-47

1 × 101

1 × 106

Sc-46

1 × 101

1 × 106

Sc-47

1 × 102

1 × 106

Sc-48

1 × 101

1 × 105

V-48

1 × 101

1 × 105

Cr-51

1 × 103

1 × 107

Mn-51

1 × 101

1 × 105

Mn-52

1 × 101

1 × 105

Mn-52m

1 × 101

1 × 105

Mn-53

1 × 104

1 × 109

Mn-54

1 × 101

1 × 106

Mn-56

1 × 101

1 × 105

Fe-52

1 × 101

1 × 106

Fe-55

1 × 104

1 × 106

Fe-59

1 × 101

1 × 106

Co-55

1 × 101

1 × 106

Co-56

1 × 101

1 × 105

Co-57

1 × 102

1 × 106

Co-58

1 × 101

1 × 106

Co-58m

1 × 104

1 × 107

Co-60

1 × 101

1 × 105

Co-60m

1 × 103

1 × 106

Co-61

1 × 102

1 × 106

Co-62m

1 × 101

1 × 105

Ni-59

1 × 104

1 × 108

Ni-63

1 × 105

1 × 108

Ni-65

1 × 101

1 × 106

Cu-64

1 × 102

1 × 106

Zn-65

1 × 101

1 × 106

Zn-69

1 × 104

1 × 106

Zn-69m

1 × 102

1 × 106

Ga-72

1 × 101

1 × 105

Ge-71

1 × 104

1 × 108

As-73

1 × 103

1 × 107

As-74

1 × 101

1 × 106

As-76

1 × 102

1 × 105

As-77

1 × 103

1 × 106

Se-75

1 × 102

1 × 106

Br-82

1 × 101

1 × 106

Kr-74

1 × 102

1 × 109

Kr-76

1 × 102

1 × 109

Kr-77

1 × 102

1 × 109

Kr-79

1 × 103

1 × 105

Kr-81

1 × 104

1 × 107

Kr-83m

1 × 105

1 × 1012

Kr-85

1 × 105

1 × 104

Kr-85m

1 × 103

1 × 1010

Kr-87

1 × 102

1 × 109

Kr-88

1 × 102

1 × 109

Rb-86

1 × 102

1 × 105

Sr-85

1 × 102

1 × 106

Sr-85m

1 × 102

1 × 107

Sr-87m

1 × 102

1 × 106

Sr-89

1 × 103

1 × 106

Sr-90b

1 × 102

1 × 104

Sr-91

1 × 101

1 × 105

Sr-92

1 × 101

1 × 106

Y-90

1 × 103

1 × 105

Y-91

1 × 103

1 × 106

Y-91m

1 × 102

1 × 106

Y-92

1 × 102

1 × 105

Y-93

1 × 102

1 × 105

Zr-93b

1 × 103

1 × 107

Zr-95

1 × 101

1 × 106

Zr-97b

1 × 101

1 × 105

Nb-93m

1 × 104

1 × 107

Nb-94

1 × 101

1 × 106

Nb-95

1 × 101

1 × 106

Nb-97

1 × 101

1 × 106

Nb-98

1 × 101

1 × 105

Mo-90

1 × 101

1 × 106

Mo-93

1 × 103

1 × 108

Mo-99

1 × 102

1 × 106

Mo-101

1 × 101

1 × 106

Tc-96

1 × 101

1 × 106

Tc-96m

1 × 103

1 × 107

Tc-97

1 × 103

1 × 108

Tc-97m

1 × 103

1 × 107

Tc-99

1 × 104

1 × 107

Tc-99m

1 × 102

1 × 107

Ru-97

1 × 102

1 × 107

Ru-103

1 × 102

1 × 106

Ru-105

1 × 101

1 × 106

Ru-106b

1 × 102

1 × 105

Rh-103m

1 × 104

1 × 108

Rh-105

1 × 102

1 × 107

Pd-103

1 × 103

1 × 108

Pd-109

1 × 103

1 × 106

Ag-105

1 × 102

1 × 106

Ag-108m

1 × 101

1 × 106

Ag-110m

1 × 101

1 × 106

Ag-111

1 × 103

1 × 106

Cd-109

1 × 104

1 × 106

Cd-115

1 × 102

1 × 106

Cd-115m

1 × 103

1 × 106

In-111

1 × 102

1 × 106

In-113m

1 × 102

1 × 106

In-114m

1 × 102

1 × 106

In-115m

1 × 102

1 × 106

Sn-113

1 × 103

1 × 107

Sn-125

1 × 102

1 × 105

Sb-122

1 × 102

1 × 104

Sb-124

1 × 101

1 × 106

Sb-125

1 × 102

1 × 106

Te-123m

1 × 102

1 × 107

Te-125m

1 × 103

1 × 107

Te-127

1 × 103

1 × 106

Te-127m

1 × 103

1 × 107

Te-129

1 × 102

1 × 106

Te-129m

1 × 103

1 × 106

Te-131

1 × 102

1 × 105

Te-131m

1 × 101

1 × 106

Te-132

1 × 102

1 × 107

Te-133

1 × 101

1 × 105

Te-133m

1 × 101

1 × 105

Te-134

1 × 101

1 × 106

I-123

1 × 102

1 × 107

I-125

1 × 103

1 × 106

I-126

1 × 102

1 × 106

I-129

1 × 102

1 × 105

I-130

1 × 101

1 × 106

I-131

1 × 102

1 × 106

I-132

1 × 101

1 × 105

I-133

1 × 101

1 × 106

I-134

1 × 101

1 × 105

I-135

1 × 101

1 × 106

Xe-131m

1 × 104

1 × 104

Xe-133

1 × 103

1 × 104

Xe-135

1 × 103

1 × 1010

Cs-129

1 × 102

1 × 105

Cs-131

1 × 103

1 × 106

Cs-132

1 × 101

1 × 105

Cs-134m

1 × 103

1 × 105

Cs-134

1 × 101

1 × 104

Cs-135

1 × 104

1 × 107

Cs-136

1 × 101

1 × 105

Cs-137b

1 × 101

1 × 104

Cs-138

1 × 101

1 × 104

Ba-131

1 × 102

1 × 106

Ba-140b

1 × 101

1 × 105

La-140

1 × 101

1 × 105

Ce-139

1 × 102

1 × 106

Ce-141

1 × 102

1 × 107

Ce-143

1 × 102

1 × 106

Ce-144b

1 × 102

1 × 105

Pr-142

1 × 102

1 × 105

Pr-143

1 × 104

1 × 106

Nd-147

1 × 102

1 × 106

Nd-149

1 × 102

1 × 106

Pm-147

1 × 104

1 × 107

Pm-149

1 × 103

1 × 106

Sm-151

1 × 104

1 × 108

Sm-153

1 × 102

1 × 106

Eu-152

1 × 101

1 × 106

Eu-152m

1 × 102

1 × 106

Eu-154

1 × 101

1 × 106

Eu-155

1 × 102

1 × 107

Gd-153

1 × 102

1 × 107

Gd-159

1 × 103

1 × 106

Tb-160

1 × 101

1 × 106

Dy-165

1 × 103

1 × 106

Dy-166

1 × 103

1 × 106

Ho-166

1 × 103

1 × 105

Er-169

1 × 104

1 × 107

Er-171

1 × 102

1 × 106

Tm-170

1 × 103

1 × 106

Tm-171

1 × 104

1 × 108

Yb-175

1 × 103

1 × 107

Lu-177

1 × 103

1 × 107

Hf-181

1 × 101

1 × 106

Ta-182

1 × 101

1 × 104

W-181

1 × 103

1 × 107

W-185

1 × 104

1 × 107

W-187

1 × 102

1 × 106

Re-186

1 × 103

1 × 106

Re-188

1 × 102

1 × 105

Os-185

1 × 101

1 × 106

Os-191

1 × 102

1 × 107

Os-191m

1 × 103

1 × 107

Os-193

1 × 102

1 × 106

Ir-190

1 × 101

1 × 106

Ir-192

1 × 101

1 × 104

Ir-194

1 × 102

1 × 105

Pt-191

1 × 102

1 × 106

Pt-193m

1 × 103

1 × 107

Pt-197

1 × 103

1 × 106

Pt-197m

1 × 102

1 × 106

Au-198

1 × 102

1 × 106

Au-199

1 × 102

1 × 106

Hg-197

1 × 102

1 × 107

Hg-197m

1 × 102

1 × 106

Hg-203

1 × 102

1 × 105

Tl-200

1 × 101

1 × 106

Tl-201

1 × 102

1 × 106

Tl-202

1 × 102

1 × 106

Tl-204

1 × 104

1 × 104

Pb-203

1 × 102

1 × 106

Pb-210b

1 × 101

1 × 104

Pb-212b

1 × 101

1 × 105

Bi-206

1 × 101

1 × 105

Bi-207

1 × 101

1 × 106

Bi-210

1 × 103

1 × 106

Bi-212b

1 × 101

1 × 105

Po-203

1 × 101

1 × 106

Po-205

1 × 101

1 × 106

Po-207

1 × 101

1 × 106

Po-210

1 × 101

1 × 104

At-211

1 × 103

1 × 107

Rn-220b

1 × 104

1 × 107

Rn-222b

1 × 101

1 × 108

Ra-223b

1 × 102

1 × 105

Ra-224b

1 × 101

1 × 105

Ra-225

1 × 102

1 × 105

Ra-226b

1 × 101

1 × 104

Ra-227

1 × 102

1 × 106

Ra-228b

1 × 101

1 × 105

Ac-228

1 × 101

1 × 106

Th-226b

1 × 103

1 × 107

Th-227

1 × 101

1 × 104

Th-228b

1 × 100

1 × 104

Th-229b

1 x 100

1 × 103

Th-230

1 × 100

1 × 104

Th-231

1 × 103

1 × 107

Th-234b

1 × 103

1 × 105

Pa-230

1 × 101

1 × 106

Pa-231

1 × 100

1 × 103

Pa-233

1 × 102

1 × 107

U-230

1 × 101

1 × 105

U-231

1 × 102

1 × 107

U-232b

1 × 100

1 × 103

U-233

1 × 101

1 × 104

U-234

1 × 101

1 × 104

U-235b

1 × 101

1 × 104

U-236

1 × 101

1 × 104

U-237

1 × 102

1 × 106

U-238b

1 × 101

1 × 104

U-239

1 × 102

1 × 106

U-240

1 × 103

1 × 107

U-240b

1 × 101

1 × 106

Np-237b

1 × 100

1 × 103

Np-239

1 × 102

1 × 107

Np-240

1 × 101

1 × 106

Pu-234

1 × 102

1 × 107

Pu-235

1 × 102

1 × 107

Pu-236

1 × 101

1 × 104

Pu-237

1 × 103

1 × 107

Pu-238

1 × 100

1 × 104

Pu-239

1 × 100

1 × 104

Pu-240

1 × 100

1 × 103

Pu-241

1 × 102

1 × 105

Pu-242

1 × 100

1 × 104

Pu-243

1 × 103

1 × 107

Pu-244

1 × 100

1 × 104

Am-241

1 × 100

1 × 104

Am-242

1 × 103

1 × 106

Am-242mb

1 × 100

1 × 104

Am-243b

1 × 100

1 × 103

Cm-242

1 × 102

1 × 105

Cm-243

1 × 100

1 × 104

Cm-244

1 × 101

1 × 104

Cm-245

1 × 100

1 × 103

Cm-246

1 × 100

1 × 103

Cm-247

1 × 100

1 × 104

Cm-248

1 × 100

1 × 103

Bk-249

1 × 103

1 × 106

Cf-246

1 × 103

1 × 106

Cf-248

1 × 101

1 × 104

Cf-249

1 × 100

1 × 103

Cf-250

1 × 101

1 × 104

Cf-251

1 × 100

1 × 103

Cf-252

1 × 101

1 × 104

Cf-253

1 × 102

1 × 105

Cf-254

1 × 100

1 × 103

Es-253

1 × 102

1 × 105

Es-254

1 × 101

1 × 104

Es-254m

1 × 102

1 × 106

Fm-254

1 × 104

1 × 107

Fm-255

1 × 103

1 × 106

---

(1)  Kālija sāļi daudzumos, kas mazāki par 1 000 kg, ir atbrīvoti.

| b | Mātes radionuklīdi un to pēcnācēji, kuru doza ir ņemta vērā dozas aprēķinos (tādējādi jāņem vērā tikai tas, cik lielā mērā mātes radionuklīdam piemēro nepakļaušanu uzraudzībai), ir uzskaitīti turpmākajā tabulā.






  Sr-90 | Y-90 |
| --- | --- | --- |
| Zr-93 | Nb-93m |
| Zr-97 | Nb-97 |
| Ru-106 | Rh-106 |
| Ag-108m | Ag-108 |
| Cs-137 | Ba-137m |
| Ba-140 | La-140 |
| Ce-144 | Pr-144 |
| Pb-210 | Bi-210, Po-210 |
| Pb-212 | Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64) |
| Bi-212 | Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64) |
| Rn-220 | Po-216 |
| Rn-222 | Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214 |
| Ra-223 | Rn-219, Po-215, Pb-211, Bi-211, Tl-207 |
| Ra-224 | Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64) |
| Ra-226 | Rn-222, Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214, Pb-210, Bi-210, Po-210 |
| Ra-228 | Ac-228 |
| Th-226 | Ra-222, Rn-218, Po-214 |
| Th-228 | Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64) |
| Th-229 | Ra-225, Ac-225, Fr-221, At-217, Bi-213, Po-213, Pb-209 |
| Th-234 | Pa-234m |
| U-230 | Th-226, Ra-222, Rn-218, Po-214 |
| U-232 | Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64) |
| U-235 | Th-231 |
| U-238 | Th-234, Pa-234m |
| U-240 | Np-240m |
| Np237 | Pa-233 |
| Am-242m | Am-242 |
| Am-243 | Np-239 |

b

Mātes radionuklīdi un to pēcnācēji, kuru doza ir ņemta vērā dozas aprēķinos (tādējādi jāņem vērā tikai tas, cik lielā mērā mātes radionuklīdam piemēro nepakļaušanu uzraudzībai), ir uzskaitīti turpmākajā tabulā.

Sr-90

Y-90

Zr-93

Nb-93m

Zr-97

Nb-97

Ru-106

Rh-106

Ag-108m

Ag-108

Cs-137

Ba-137m

Ba-140

La-140

Ce-144

Pr-144

Pb-210

Bi-210, Po-210

Pb-212

Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64)

Bi-212

Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64)

Rn-220

Po-216

Rn-222

Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214

Ra-223

Rn-219, Po-215, Pb-211, Bi-211, Tl-207

Ra-224

Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64)

Ra-226

Rn-222, Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214, Pb-210, Bi-210, Po-210

Ra-228

Ac-228

Th-226

Ra-222, Rn-218, Po-214

Th-228

Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64)

Th-229

Ra-225, Ac-225, Fr-221, At-217, Bi-213, Po-213, Pb-209

Th-234

Pa-234m

U-230

Th-226, Ra-222, Rn-218, Po-214

U-232

Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0.36), Po-212 (0.64)

U-235

Th-231

U-238

Th-234, Pa-234m

U-240

Np-240m

Np237

Pa-233

Am-242m

Am-242

Am-243

Np-239

VII PIELIKUMS

Aktivitātes koncentrācijas koeficienta definēšana un lietošana gamma starojumam, ko emitē būvmateriāli

Direktīvas 75. panta 2. punkta vajadzībām attiecībā uz apzinātiem būvmateriālu veidiem ir jānosaka pirmatnējo radionuklīdu Ra-226, Th-232 (vai tā sabrukšanas ķēdes produkta Ra-228) un K-40 aktivitātes koncentrācija.

Aktivitātes koncentrācijas koeficientu I izsaka šāda formula:

I = CRa226/300 Bq/kg + CTh232/200 Bq/kg+ CK40/3000 Bq/kg,

kur CRa226, CTh232 un CK40 ir būvmateriālos esošo attiecīgo radionuklīdu aktivitātes koncentrācija, kas izteikta Bq/kg.

Šā koeficienta lielums ir tieši atkarīgs no gamma starojuma dozas, kas pārsniedz tipisko apstarošanu ārpus telpām, ēkā, kas būvēta no konkrētiem būvmateriāliem. To piemēro būvmateriāliem, nevis to sastāvdaļām. Lai koeficientu piemērotu šīm sastāvdaļām, jo īpaši būvmateriālos pārstrādātiem atlikumiem no nozaru uzņēmumiem, kuri pārstrādā dabā sastopamos radioaktīvos materiālus, ir jāpiemēro atbilstošs sadalījuma faktors. Aktivitātes koncentrācijas koeficientu izmanto kā skrīninga instrumentu, lai noteiktu, vai materiāliem ir vai nav jāpiemēro ierobežojumi. Šajā nolūkā aktivitātes koncentrācijas koeficientu I var izmantot, lai iedalītu šos materiālus četrās klasēs, tā veidojot divas būvmateriālu kategorijas (A un B):

| | Kategorija (atbilst standarta dozai) |
| --- | --- |
| Lietošana | A (≤ 1 mSv) | B (> 1 mSv) |
| (1) materiāli, ko lieto neierobežotos daudzumos | A1
  I≤1 | B1
  I>1 |
| (2) virsmas materiāli un citi ierobežota lietojuma materiāli | A2
  I≤6 | B2
  I>6 |

Kategorija (atbilst standarta dozai)

Lietošana

A (≤ 1 mSv)

B (> 1 mSv)

(1) materiāli, ko lieto neierobežotos daudzumos

A1

I≤1

B1

I>1

(2) virsmas materiāli un citi ierobežota lietojuma materiāli

A2

I≤6

B2

I>6

Materiālu iedalīšanu pirmajā vai otrajā kategorijā pēc to lietošanas veida veic, pamatojoties uz attiecīgās valsts būvniecības kodeksu.

Vajadzības gadījumā novērtē faktiskās dozas, salīdzinot tās ar standartlīmeni, un salīdzināšanai izmanto precīzākus modeļus, kuros var ņemt vērā arī ārējo fona apstarošanu ārpus telpām, ko rada vietējā valdošā aktivitātes koncentrācija neskartā zemes garozā.

VIII PIELIKUMS

Individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēma

Vispārīgi noteikumi

Datu sistēma, ko dalībvalsts izveido individuālā radioloģiskā monitoringa vajadzībām, var būt gan centralizēts valsts mēroga tīkls, gan valsts dozu reģistrs. Šos tīklus

  Šie tīkli
  vai reģistrus var papildināt,

  reģistri jāpapildina,
  izdodot katram ārējam darbiniekam individuālā radioloģiskā monitoringu dokumentus. [Gr. 128]

| 1. | Jebkurā dalībvalsts datu sistēmā, kas paredzēta apstarošanai pakļauto darbinieku individuālajam radioloģiskajam monitoringam, ir jābūt šādām datu sadaļām:






  (a) | sīkas ziņas par darbinieka personu; |
| --- | --- | --- |

1.

Jebkurā dalībvalsts datu sistēmā, kas paredzēta apstarošanai pakļauto darbinieku individuālajam radioloģiskajam monitoringam, ir jābūt šādām datu sadaļām:

(a)

sīkas ziņas par darbinieka personu;

| (b) | sīkas ziņas par darbinieka medicīnisko uzraudzību; |
| --- | --- |

(b)

sīkas ziņas par darbinieka medicīnisko uzraudzību;

| (c) | sīkas ziņas par darbinieka uzņēmumu un, ja tas ir ārējais darbinieks, par viņa darba devēju; |
| --- | --- |

(c)

sīkas ziņas par darbinieka uzņēmumu un, ja tas ir ārējais darbinieks, par viņa darba devēju;

| (d) | apstarošanai pakļautā darbinieka individuālā monitoringa rezultāti. |
| --- | --- |

(d)

apstarošanai pakļautā darbinieka individuālā monitoringa rezultāti.

| 2. | Dalībvalstu kompetentas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jebkādu individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmas viltošanu, ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu darbošanos ar to. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstu kompetentas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jebkādu individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmas viltošanu, ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu darbošanos ar to.

A.   Individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmā iekļaujamie dati

| 3. | Dati par darbinieka personu ir šā darbinieka:






  (a) | uzvārds; |
| --- | --- | --- |

3.

Dati par darbinieka personu ir šā darbinieka:

(a)

uzvārds;

| (b) | vārds; |
| --- | --- |

(b)

vārds;

| (c) | dzimums; |
| --- | --- |

(c)

dzimums;

| (d) | dzimšanas datums; |
| --- | --- |

(d)

dzimšanas datums;

| (e) | valstspiederība un |
| --- | --- |

(e)

valstspiederība un

| (f) | unikālais identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

(f)

unikālais identifikācijas numurs.

| 4. | Dati par darbinieka medicīnisko uzraudzību ir:






  (a) | darbinieka medicīniskā klasifikācija saskaņā ar 45. pantu (piemērots; piemērots ar dažiem nosacījumiem; nepiemērots); |
| --- | --- | --- |

4.

Dati par darbinieka medicīnisko uzraudzību ir:

(a)

darbinieka medicīniskā klasifikācija saskaņā ar 45. pantu (piemērots; piemērots ar dažiem nosacījumiem; nepiemērots);

| (b) | informācija par jebkādiem ierobežojumiem darbā ar starojumu; |
| --- | --- |

(b)

informācija par jebkādiem ierobežojumiem darbā ar starojumu;

| (c) | pēdējās periodiskās veselības pārbaudes datums; |
| --- | --- |

(c)

pēdējās periodiskās veselības pārbaudes datums;

| (d) | atbildīgais arodveselības dienests un |
| --- | --- |

(d)

atbildīgais arodveselības dienests un

| (e) | rezultāta derīguma termiņš. |
| --- | --- |

(e)

rezultāta derīguma termiņš.

| 5. | Dati par uzņēmumu ir tā nosaukums, adrese un uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

5.

Dati par uzņēmumu ir tā nosaukums, adrese un uzņēmuma unikālais identifikācijas numurs.

| 6. | Dati par darbinieka nodarbinātību ir:






  (a) | darba devēja nosaukums, adrese un unikālais identifikācijas numurs; |
| --- | --- | --- |

6.

Dati par darbinieka nodarbinātību ir:

(a)

darba devēja nosaukums, adrese un unikālais identifikācijas numurs;

| (b) | darba attiecību sākuma datums un |
| --- | --- |

(b)

darba attiecību sākuma datums un

| (c) | darbinieka kategorija saskaņā ar 38. pantu. |
| --- | --- |

(c)

darbinieka kategorija saskaņā ar 38. pantu.

| 7. | Apstarošanai pakļautā darbinieka individuālā monitoringa rezultāti ir:






  (a) | oficiāli reģistrētās dozas par pēdējiem pieciem kalendārajiem gadiem (gads; efektīvā doza, kas izteikta mSv; ja apstarošana nav vienmērīga, ekvivalentā doza dažādās ķermeņa daļās, kas izteikta mSv; un, ja notikusi iekšēja kontaminācija, paredzamā doza, kas izteikta mSv) un |
| --- | --- | --- |

7.

Apstarošanai pakļautā darbinieka individuālā monitoringa rezultāti ir:

(a)

oficiāli reģistrētās dozas par pēdējiem pieciem kalendārajiem gadiem (gads; efektīvā doza, kas izteikta mSv; ja apstarošana nav vienmērīga, ekvivalentā doza dažādās ķermeņa daļās, kas izteikta mSv; un, ja notikusi iekšēja kontaminācija, paredzamā doza, kas izteikta mSv) un

| (b) | oficiāli reģistrētās dozas par kārtējo gadu (laikposms; efektīvā doza, kas izteikta mSv; ja apstarošana nav vienmērīga, ekvivalentā doza dažādās ķermeņa daļās, kas izteikta mSv; un, ja notikusi iekšēja kontaminācija, paredzamā doza, kas izteikta mSv). |
| --- | --- |

(b)

oficiāli reģistrētās dozas par kārtējo gadu (laikposms; efektīvā doza, kas izteikta mSv; ja apstarošana nav vienmērīga, ekvivalentā doza dažādās ķermeņa daļās, kas izteikta mSv; un, ja notikusi iekšēja kontaminācija, paredzamā doza, kas izteikta mSv).

B.   Dati par ārējiem darbiniekiem, kas jāiesniedz, izmantojot individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmu

| 1. | Pirms jebkuras darbības sākuma ārēja darbinieka darba devējs iesniedz uzņēmumam šādus datus, izmantojot individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmu:






  (a) | dati par ārējā darbinieka darba devēju saskaņā ar A daļas 6. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Pirms jebkuras darbības sākuma ārēja darbinieka darba devējs iesniedz uzņēmumam šādus datus, izmantojot individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmu:

(a)

dati par ārējā darbinieka darba devēju saskaņā ar A daļas 6. punktu;

| (b) | dati par ārējā darbinieka medicīnisko uzraudzību saskaņā ar A daļas 4. punktu; |
| --- | --- |

(b)

dati par ārējā darbinieka medicīnisko uzraudzību saskaņā ar A daļas 4. punktu;

| (c) | ārējā darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa rezultāti saskaņā ar A daļas 7. punktu. |
| --- | --- |

(c)

ārējā darbinieka individuālā apstarošanas monitoringa rezultāti saskaņā ar A daļas 7. punktu.

| 2. | Uzņēmums pēc katras darbības pabeigšanas reģistrē vai ir reģistrējis individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmā šādus datus:






  (a) | laikposms, kad veikta darbība; |
| --- | --- | --- |

2.

Uzņēmums pēc katras darbības pabeigšanas reģistrē vai ir reģistrējis individuālā radioloģiskā monitoringa datu sistēmā šādus datus:

(a)

laikposms, kad veikta darbība;

| (b) | katras ārējā darbinieka saņemtās efektīvās dozas aplēse (operatīvā doza par laikposmu, kad veikta darbība); |
| --- | --- |

(b)

katras ārējā darbinieka saņemtās efektīvās dozas aplēse (operatīvā doza par laikposmu, kad veikta darbība);

| (c) | nevienmērīgas apstarošanas gadījumā – ekvivalentās dozas aplēse dažādās ķermeņa daļās; |
| --- | --- |

(c)

nevienmērīgas apstarošanas gadījumā – ekvivalentās dozas aplēse dažādās ķermeņa daļās;

| (d) | iekšējas kontaminācijas gadījumā – uzņemtās vai paredzamās dozas aplēse. |
| --- | --- |

(d)

iekšējas kontaminācijas gadījumā – uzņemtās vai paredzamās dozas aplēse.

C.   Noteikumi par individuālā radioloģiskā monitoringa dokumentu

| 1. | Dalībvalstis var nolemt izdot katram ārējam darbiniekam individuālā radioloģiskā monitoringa dokumentu. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis var nolemt izdot katram ārējam darbiniekam individuālā radioloģiskā monitoringa dokumentu.

| 2. | Šis dokuments nav nododams citam. |
| --- | --- |

2.

Šis dokuments nav nododams citam.

| 3. | Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbiniekam vienlaicīgi izdod vairāk nekā vienu derīgu individuālā monitoringu dokumentu. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu, ka darbiniekam vienlaicīgi izdod vairāk nekā vienu derīgu individuālā monitoringu dokumentu.

| 4. | Papildus informācijai, kas paredzēta A daļā un B daļā, šajā dokumentā iekļauj arī izdevējas iestādes nosaukumu un adresi un izdošanas datumu. |
| --- | --- |

4.

Papildus informācijai, kas paredzēta A daļā un B daļā, šajā dokumentā iekļauj arī izdevējas iestādes nosaukumu un adresi un izdošanas datumu.

IX PIELIKUMS

A.   Elementi, kas jāiekļauj avārijas pārvaldības sistēmā:

| 1. | Apdraudējuma novērtējums |
| --- | --- |

1.

Apdraudējuma novērtējums

| 2. | Skaidrs pienākumu sadalījums starp personām un organizācijām, kas piedalās gatavības un risinājumu mehānismos, tostarp tādu avāriju novēršanas organizāciju izveidē un koordinēšanā, kam ir vispārēji pienākumi avārijas apstarošanas situāciju pārvaldībā, un, vajadzības gadījumā, īpašu grupu izveidē aizsardzības pasākumu veikšanai |
| --- | --- |

2.

Skaidrs pienākumu sadalījums starp personām un organizācijām, kas piedalās gatavības un risinājumu mehānismos, tostarp tādu avāriju novēršanas organizāciju izveidē un koordinēšanā, kam ir vispārēji pienākumi avārijas apstarošanas situāciju pārvaldībā, un, vajadzības gadījumā, īpašu grupu izveidē aizsardzības pasākumu veikšanai

| 3. | Avārijas reaģēšanas plānu izstrāde valsts un vietējā līmenī un konkrētās iekārtās |
| --- | --- |

3.

Avārijas reaģēšanas plānu izstrāde valsts un vietējā līmenī un konkrētās iekārtās

| 4. | Droši sakari un reāli un efektīvi sadarbības un koordinācijas mehānismi iekārtās vietējā, valsts un starptautiskā līmenī |
| --- | --- |

4.

Droši sakari un reāli un efektīvi sadarbības un koordinācijas mehānismi iekārtās vietējā, valsts un starptautiskā līmenī

| 5. | Avārijas likvidēšanas darbinieku veselības aizsardzība |
| --- | --- |

5.

Avārijas likvidēšanas darbinieku veselības aizsardzība

| 6. | Avārijas likvidēšanas darbinieku un visu citu personu, kam ir pienākumi vai atbildība avāriju novēršanā, izglītošana un apmācība, tostarp regulāras praktiskās mācības |
| --- | --- |

6.

Avārijas likvidēšanas darbinieku un visu citu personu, kam ir pienākumi vai atbildība avāriju novēršanā, izglītošana un apmācība, tostarp regulāras praktiskās mācības

| 7. | Mehānismi avārijas likvidēšanas darbinieku individuālajam monitoringam un dozu reģistrēšanai |
| --- | --- |

7.

Mehānismi avārijas likvidēšanas darbinieku individuālajam monitoringam un dozu reģistrēšanai

| 8. | Sabiedrības informēšanas mehānismi |
| --- | --- |

8.

Sabiedrības informēšanas mehānismi

| 9. | Ieinteresēto aprindu iesaiste |
| --- | --- |

9.

Ieinteresēto aprindu iesaiste

| 10. | Pāreja no avārijas novēršanas uz atveseļošanu un atjaunošanu |
| --- | --- |

10.

Pāreja no avārijas novēršanas uz atveseļošanu un atjaunošanu

B.   Elementi, kas jāiekļauj avārijas reaģēšanas plānā:

Attiecībā uz gatavību avārijām

| 1. | Standartlīmeņi, ņemot vērā I pielikumā norādītos kritērijus |
| --- | --- |

1.

Standartlīmeņi, ņemot vērā I pielikumā norādītos kritērijus

| 2. | Optimizētas aizsardzības stratēģijas iedzīvotājiem, kuri var tikt pakļauti apstarošanai, dažādos postulētos notikumos un ar tiem saistītos scenārijos |
| --- | --- |

2.

Optimizētas aizsardzības stratēģijas iedzīvotājiem, kuri var tikt pakļauti apstarošanai, dažādos postulētos notikumos un ar tiem saistītos scenārijos

| 3. | Iepriekš definēti vispārēji kritēriji konkrētiem aizsardzības pasākumiem, kas izteikti kā gaidāmās un saņemtās dozas |
| --- | --- |

3.

Iepriekš definēti vispārēji kritēriji konkrētiem aizsardzības pasākumiem, kas izteikti kā gaidāmās un saņemtās dozas

| 4. | Standarta sliekšņi jeb operatīvie kritēriji, piemēram, novērojumi un rādītāji, kas raksturo apstākļus uz vietas |
| --- | --- |

4.

Standarta sliekšņi jeb operatīvie kritēriji, piemēram, novērojumi un rādītāji, kas raksturo apstākļus uz vietas

| 5. | Mehānismi pienācīgai koordinācijai ar avārijas novēršanas organizācijām kaimiņos esošajās dalībvalstīs vai citās valstīs, kas nav dalībvalstis, attiecībā uz objektiem, kas izvietoti valsts robežas tuvumā |
| --- | --- |

5.

Mehānismi pienācīgai koordinācijai ar avārijas novēršanas organizācijām kaimiņos esošajās dalībvalstīs vai citās valstīs, kas nav dalībvalstis, attiecībā uz objektiem, kas izvietoti valsts robežas tuvumā

| 6. | Mehānismi avārijas reaģēšanas plānu pārskatīšanai un grozīšanai, ņemot vērā izmaiņas vai praktiskajās mācībās un notikumos gūto mācību |
| --- | --- |

6.

Mehānismi avārijas reaģēšanas plānu pārskatīšanai un grozīšanai, ņemot vērā izmaiņas vai praktiskajās mācībās un notikumos gūto mācību

Šo elementu grozīšanas mehānismi ir jāizveido iepriekš, lai veiktu atbilstošus grozījumus avārijas apstarošanas situācijas laikā, ņemot vērā valdošos apstākļus, kas mainās un attīstās risinājumu īstenošanas gaitā.

Attiecībā uz avāriju novēršanu

Avārijas apstarošanas situācijas novēršana ir jāveic, laikus ieviešot gatavības mehānismus, tostarp, bet ne tikai šādus:

| 1. | Tūlītēja aizsardzības pasākumu īstenošana, ja iespējams, pirms rodas jebkāda apstarošana |
| --- | --- |

1.

Tūlītēja aizsardzības pasākumu īstenošana, ja iespējams, pirms rodas jebkāda apstarošana

| 2. | Stratēģiju un veikto pasākumu efektivitātes novērtēšana un to precizēšana atbilstoši valdošajai situācijai |
| --- | --- |

2.

Stratēģiju un veikto pasākumu efektivitātes novērtēšana un to precizēšana atbilstoši valdošajai situācijai

| 3. | Gaidāmo atlikušo dozu salīdzināšana ar piemērojamo standartlīmeni, pievēršoties tām grupām, kuru dozas pārsniedz standartlīmeni |
| --- | --- |

3.

Gaidāmo atlikušo dozu salīdzināšana ar piemērojamo standartlīmeni, pievēršoties tām grupām, kuru dozas pārsniedz standartlīmeni

| 4. | Papildu aizsardzības stratēģiju īstenošana pēc vajadzības, pamatojoties uz valdošajiem apstākļiem un pieejamo informāciju |
| --- | --- |

4.

Papildu aizsardzības stratēģiju īstenošana pēc vajadzības, pamatojoties uz valdošajiem apstākļiem un pieejamo informāciju

X PIELIKUMS

| A. | Informācija, kas iepriekš jāsniedz iedzīvotājiem, kurus var ietekmēt avārija:






  1. | Svarīgākie fakti par radioaktivitāti un tās ietekmi uz cilvēkiem un vidi |
| --- | --- | --- |

A.

Informācija, kas iepriekš jāsniedz iedzīvotājiem, kurus var ietekmēt avārija:

1.

Svarīgākie fakti par radioaktivitāti un tās ietekmi uz cilvēkiem un vidi

| 2. | Dažādi avāriju veidi, to ietekme uz plašu sabiedrību un vidi |
| --- | --- |

2.

Dažādi avāriju veidi, to ietekme uz plašu sabiedrību un vidi

| 3. | Avārijas novēršanas pasākumi, kas paredzēti plašas sabiedrības brīdināšanai, aizsardzībai un palīdzībai avārijas gadījumā |
| --- | --- |

3.

Avārijas novēršanas pasākumi, kas paredzēti plašas sabiedrības brīdināšanai, aizsardzībai un palīdzībai avārijas gadījumā

| 4. | Atbilstoša informācija par iedzīvotāju rīcību avārijas gadījumā |
| --- | --- |

4.

Atbilstoša informācija par iedzīvotāju rīcību avārijas gadījumā

| 4.a | Informācija
  par kaitējuma raksturu un apmēru, kas var rasties dažādos avārijas gadījumos; [Gr. 129] |
| --- | --- |

4.a

Informācija
  par kaitējuma raksturu un apmēru, kas var rasties dažādos avārijas gadījumos; [Gr. 129]

| 4.b | Informācija par fizisko un materiālo kaitējumu atlīdzināšanas nosacījumiem pēc avārijas gadījuma; [Gr. 130] |
| --- | --- |

4.b

Informācija par fizisko un materiālo kaitējumu atlīdzināšanas nosacījumiem pēc avārijas gadījuma; [Gr. 130]

| 4.c | Informācija par kompetento iestāžu nodrošināto stabilā joda tablešu glabāšanu un lietošanu. [Gr. 131] |
| --- | --- |

4.c

Informācija par kompetento iestāžu nodrošināto stabilā joda tablešu glabāšanu un lietošanu. [Gr. 131]

| B. | Informācija, kas jāsaņem ietekmētajiem iedzīvotājiem avārijas gadījumā:






  1. | Pamatojoties uz dalībvalstu iepriekš izstrādātajiem avārijas reaģēšanas plāniem, iedzīvotājiem, kuri faktiski ir ietekmēti avārijas gadījumā, nekavējoties un regulāri jāsaņem:






  (a) | informācija par notikušās avārijas veidu un, kad tas iespējams, arī sīkākas ziņas (piemēram, cēlonis, apjoms un iespējamā notikumu attīstība); [Gr. 132] |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Informācija, kas jāsaņem ietekmētajiem iedzīvotājiem avārijas gadījumā:

1.

Pamatojoties uz dalībvalstu iepriekš izstrādātajiem avārijas reaģēšanas plāniem, iedzīvotājiem, kuri faktiski ir ietekmēti avārijas gadījumā, nekavējoties un regulāri jāsaņem:

(a)

informācija par notikušās avārijas veidu un, kad tas iespējams, arī sīkākas ziņas (piemēram, cēlonis, apjoms un iespējamā notikumu attīstība); [Gr. 132]

| (b) | ieteikumi par aizsargāšanos, kas atkarībā no avārijas veida var būt






  i) | šādi: ierobežojumi noteiktu pārtikas produktu un ūdens lietošanā, kas var būt piesārņoti, vienkārši higiēnas un dezaktivācijas noteikumi, ieteikumi uzturēties telpās, aizsargvielu izsniegšana un lietošana, evakuācijas kārtība; |
| --- | --- | --- |

(b)

ieteikumi par aizsargāšanos, kas atkarībā no avārijas veida var būt

i)

šādi: ierobežojumi noteiktu pārtikas produktu un ūdens lietošanā, kas var būt piesārņoti, vienkārši higiēnas un dezaktivācijas noteikumi, ieteikumi uzturēties telpās, aizsargvielu izsniegšana un lietošana, evakuācijas kārtība;

| ii) | pēc vajadzības papildināti ar īpašiem brīdinājumiem noteiktām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

ii)

pēc vajadzības papildināti ar īpašiem brīdinājumiem noteiktām iedzīvotāju grupām;

| (c) | paziņojumi, kas iesaka ievērot kompetento iestāžu norādījumus vai prasības. |
| --- | --- |

(c)

paziņojumi, kas iesaka ievērot kompetento iestāžu norādījumus vai prasības.

| 2. | Ja pirms avārijas ir izsludināta trauksme, iedzīvotājiem, kurus var ietekmēt avārija, jau trauksmes laikā jāsaņem informācija un norādījumi, piemēram:






  (a) | aicinājums attiecīgajiem iedzīvotājiem ieslēgt attiecīgus sakaru kanālus; |
| --- | --- | --- |

2.

Ja pirms avārijas ir izsludināta trauksme, iedzīvotājiem, kurus var ietekmēt avārija, jau trauksmes laikā jāsaņem informācija un norādījumi, piemēram:

(a)

aicinājums attiecīgajiem iedzīvotājiem ieslēgt attiecīgus sakaru kanālus;

| (b) | sagatavošanās ieteikumi iestādēm ar īpašu kolektīvo atbildību; |
| --- | --- |

(b)

sagatavošanās ieteikumi iestādēm ar īpašu kolektīvo atbildību;

| (c) | ieteikumi avārijas īpaši ietekmētām profesionālām grupām. |
| --- | --- |

(c)

ieteikumi avārijas īpaši ietekmētām profesionālām grupām.

| 3. | Papildus šai informācijai un norādījumiem, ja ir pietiekami daudz laika, jāatgādina pamatfakti par radioaktivitāti un tās ietekmi uz cilvēkiem un vidi. |
| --- | --- |

3.

Papildus šai informācijai un norādījumiem, ja ir pietiekami daudz laika, jāatgādina pamatfakti par radioaktivitāti un tās ietekmi uz cilvēkiem un vidi.

XI PIELIKUMS

Indikatīvs būvmateriālu veidu saraksts, kuriem var piemērot kontroles pasākumus attiecībā uz to emitēto gamma starojumu

| 1. | Dabiskie materiāli






  (a) | alauna slāneklis; |
| --- | --- | --- |

1.

Dabiskie materiāli

(a)

alauna slāneklis;

| (b) | dabiski vulkāniskas izcelsmes būvmateriāli vai piedevas, piemēram:






  — | granīts; |
| --- | --- | --- |

(b)

dabiski vulkāniskas izcelsmes būvmateriāli vai piedevas, piemēram:

—

granīts;

| — | gneiss; |
| --- | --- |

—

gneiss;

| — | porfīri; |
| --- | --- |

—

porfīri;

| — | sienīts; |
| --- | --- |

—

sienīts;

| — | bazalts; |
| --- | --- |

—

bazalts;

| — | vulkāniskais tufs; |
| --- | --- |

—

vulkāniskais tufs;

| — | pocolāns; |
| --- | --- |

—

pocolāns;

| — | lava. |
| --- | --- |

—

lava.

| 2. | Materiāli, kuros ietilpst atlikumi no nozaru uzņēmumiem, kas pārstrādā dabā sastopamus radioaktīvus materiālus, piemēram:






  — | vieglie pelni; |
| --- | --- | --- |

2.

Materiāli, kuros ietilpst atlikumi no nozaru uzņēmumiem, kas pārstrādā dabā sastopamus radioaktīvus materiālus, piemēram:

—

vieglie pelni;

| — | fosforģipsis; |
| --- | --- |

—

fosforģipsis;

| — | fosfora izdedži; |
| --- | --- |

—

fosfora izdedži;

| — | alvas izdedži; |
| --- | --- |

—

alvas izdedži;

| — | vara izdedži; |
| --- | --- |

—

vara izdedži;

| — | “sarkanie dubļi” (alumīnija ražošanas atlikums); |
| --- | --- |

—

“sarkanie dubļi” (alumīnija ražošanas atlikums);

| — | tērauda ražošanas atlikumi. |
| --- | --- |

—

tērauda ražošanas atlikumi.

XII PIELIKUMS

Informācija, kas jānorāda slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu (HASS) reģistrā

Image

XIII PIELIKUMS

Datu sniegšana par slēgtiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem

Uzņēmums kompetentajai iestādei elektroniski vai rakstveidā iesniedz uzskaites datus par 90. pantā minētajiem slēgtajiem augstas radioaktivitātes starojuma avotiem un norāda XII pielikumā minēto informāciju, to darot:

| 1. | bez liekas kavēšanās šādas datu uzskaites izveides laikā, kurai jānotiek iespējami ātri pēc starojuma avota iegādes; |
| --- | --- |

1.

bez liekas kavēšanās šādas datu uzskaites izveides laikā, kurai jānotiek iespējami ātri pēc starojuma avota iegādes;

| 2. | dalībvalstu noteiktos laika intervālos, bet ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc starojuma avota iegādes; |
| --- | --- |

2.

dalībvalstu noteiktos laika intervālos, bet ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc starojuma avota iegādes;

| 3. | ja ir mainījies informācijas lapā norādītais stāvoklis; |
| --- | --- |

3.

ja ir mainījies informācijas lapā norādītais stāvoklis;

| 4. | bez liekas kavēšanās datu uzskaites slēgšanas laikā, ja uzņēmums vairs nav konkrētā starojuma avota turētājs; tāpēc norāda tā uzņēmuma vai atkritumu apglabāšanas un uzglabāšanas poligona nosaukumu, kam šis starojuma avots ir nodots; |
| --- | --- |

4.

bez liekas kavēšanās datu uzskaites slēgšanas laikā, ja uzņēmums vairs nav konkrētā starojuma avota turētājs; tāpēc norāda tā uzņēmuma vai atkritumu apglabāšanas un uzglabāšanas poligona nosaukumu, kam šis starojuma avots ir nodots;

| 5. | bez liekas kavēšanās datu uzskaites slēgšanas laikā, ja uzņēmums vairs nav neviena starojuma avota turētājs. |
| --- | --- |

5.

bez liekas kavēšanās datu uzskaites slēgšanas laikā, ja uzņēmums vairs nav neviena starojuma avota turētājs.

XIV PIELIKUMS

Prasības uzņēmumiem, kas atbildīgi par slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu

Ikviens uzņēmums, kas ir atbildīgs par slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu:

| (a) | nodrošina to, ka starojuma avota integritātes pārbaudīšanas un uzturēšanas nolūkā regulāri veic pienācīgus testus, piemēram, starptautiskiem standartiem atbilstošus hermētiskuma testus; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina to, ka starojuma avota integritātes pārbaudīšanas un uzturēšanas nolūkā regulāri veic pienācīgus testus, piemēram, starptautiskiem standartiem atbilstošus hermētiskuma testus;

| (b) | regulāri un noteiktos laika intervālos, ko var noteikt dalībvalstis, pārbauda, vai katrs starojuma avots un, attiecīgā gadījumā, iekārta, kuras sastāvā ir starojuma avots, joprojām atrodas izmantošanas vai uzglabāšanas vietā un ir pienācīgi labā stāvoklī; |
| --- | --- |

(b)

regulāri un noteiktos laika intervālos, ko var noteikt dalībvalstis, pārbauda, vai katrs starojuma avots un, attiecīgā gadījumā, iekārta, kuras sastāvā ir starojuma avots, joprojām atrodas izmantošanas vai uzglabāšanas vietā un ir pienācīgi labā stāvoklī;

| (c) | nodrošina to, ka visiem stacionārajiem un mobilajiem starojuma avotiem piemēro atbilstīgus dokumentētus pasākumus, piemēram, rakstiskus protokolus un procedūras, kuru mērķis ir novērst nesankcionētu piekļuvi starojuma avotam vai tā pazušanu vai nozagšanu vai sabojāšanu ugunsgrēkā; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina to, ka visiem stacionārajiem un mobilajiem starojuma avotiem piemēro atbilstīgus dokumentētus pasākumus, piemēram, rakstiskus protokolus un procedūras, kuru mērķis ir novērst nesankcionētu piekļuvi starojuma avotam vai tā pazušanu vai nozagšanu vai sabojāšanu ugunsgrēkā;

| (d) | nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei par starojuma avota pazušanu, nozagšanu vai nesankcionētu izmantošanu, veic starojuma avota integritātes pārbaudi pēc visiem notikumiem, tostarp pēc ugunsgrēka, kas varēja tam nodarīt bojājumus, un vajadzības gadījumā informē kompetento iestādi par šiem notikumiem un par veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

(d)

nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei par starojuma avota pazušanu, nozagšanu vai nesankcionētu izmantošanu, veic starojuma avota integritātes pārbaudi pēc visiem notikumiem, tostarp pēc ugunsgrēka, kas varēja tam nodarīt bojājumus, un vajadzības gadījumā informē kompetento iestādi par šiem notikumiem un par veiktajiem pasākumiem;

| (e) | vairs neizmantotus starojuma avotus pēc to izmantošanas beigām bez liekas kavēšanās nodod atpakaļ piegādātājam vai novieto atzītās iekārtās ilglaicīgai uzglabāšanai un apglabāšanai, vai nodod to citam atļauju saņēmušam uzņēmumam, ja vien kompetentā iestāde nav atļāvusi rīkoties citādi; |
| --- | --- |

(e)

vairs neizmantotus starojuma avotus pēc to izmantošanas beigām bez liekas kavēšanās nodod atpakaļ piegādātājam vai novieto atzītās iekārtās ilglaicīgai uzglabāšanai un apglabāšanai, vai nodod to citam atļauju saņēmušam uzņēmumam, ja vien kompetentā iestāde nav atļāvusi rīkoties citādi;

| (f) | pirms starojuma avota nodošanas pārliecinās par to, vai saņēmējam ir attiecīga atļauja; |
| --- | --- |

(f)

pirms starojuma avota nodošanas pārliecinās par to, vai saņēmējam ir attiecīga atļauja;

| (g) | nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei par visām avārijām vai negadījumiem, kas izraisījuši darbinieku vai iedzīvotāju netīšu apstarošanu. |
| --- | --- |

(g)

nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei par visām avārijām vai negadījumiem, kas izraisījuši darbinieku vai iedzīvotāju netīšu apstarošanu.

XV PIELIKUMS

Slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu identificēšana un marķēšana

| 1. | Ražotājs vai piegādātājs nodrošina, ka:






  (a) | ikvienu slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu apzīmē ar unikālu numuru. Minēto numuru, ja iespējams, iegravē vai ar zīmogu uzspiež uz starojuma avota.
  Šo numuru iegravē vai ar zīmogu uzspiež arī uz starojuma avota konteinera. Ja tas nav izdarāms vai ja lieto atkārtoti izmantojamus transporta konteinerus, uz starojuma avota konteinera norāda vismaz starojuma avota veidu; |
| --- | --- | --- |

1.

Ražotājs vai piegādātājs nodrošina, ka:

(a)

ikvienu slēgtu augstas radioaktivitātes starojuma avotu apzīmē ar unikālu numuru. Minēto numuru, ja iespējams, iegravē vai ar zīmogu uzspiež uz starojuma avota.

Šo numuru iegravē vai ar zīmogu uzspiež arī uz starojuma avota konteinera. Ja tas nav izdarāms vai ja lieto atkārtoti izmantojamus transporta konteinerus, uz starojuma avota konteinera norāda vismaz starojuma avota veidu;

| (b) | starojuma avota konteineru un, ja iespējams, starojuma avotu marķē un uzliek etiķeti ar atbilstīgu zīmi, lai brīdinātu cilvēkus par starojuma draudiem. |
| --- | --- |

(b)

starojuma avota konteineru un, ja iespējams, starojuma avotu marķē un uzliek etiķeti ar atbilstīgu zīmi, lai brīdinātu cilvēkus par starojuma draudiem.

| 2. | Ražotājs piegādā saražoto starojuma avotu dažādo modeļu un tipisko starojuma avotu konteineru fotoattēlus. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs piegādā saražoto starojuma avotu dažādo modeļu un tipisko starojuma avotu konteineru fotoattēlus.

| 3. | Uzņēmums nodrošina to, ka ikvienam slēgtam augstas radioaktivitātes starojuma avotam pievieno rakstveida informāciju, kurā norāda, ka šis starojuma avots ir identificēts un marķēts saskaņā ar 1. punktu, kā arī nodrošina to, ka 1. punktā minētie marķējumi un etiķetes ir salasāmas. Minētā informācija pēc vajadzības ietver starojuma avota, starojuma avota konteinera, transporta iepakojuma, ierīču un aprīkojuma fotoattēlus. |
| --- | --- |

3.

Uzņēmums nodrošina to, ka ikvienam slēgtam augstas radioaktivitātes starojuma avotam pievieno rakstveida informāciju, kurā norāda, ka šis starojuma avots ir identificēts un marķēts saskaņā ar 1. punktu, kā arī nodrošina to, ka 1. punktā minētie marķējumi un etiķetes ir salasāmas. Minētā informācija pēc vajadzības ietver starojuma avota, starojuma avota konteinera, transporta iepakojuma, ierīču un aprīkojuma fotoattēlus.

XVI PIELIKUMS

Indikatīvs to jautājumu saraksts, kas jāparedz valsts rīcības plānā, lai pārvaldītu ilglaicīgos riskus, ko rada apstarošana ar radonu

| 1. | Izpētes stratēģija par radona koncentrāciju iekštelpās, mērījumu datu pārvaldību (valsts radona datubāze) un citu parametru noteikšanu (augsnes un iežu veidi, gāzu koncentrācija augsnē, iežu vai augsnes caurlaidība un rādija-226 saturs tajā). |
| --- | --- |

1.

Izpētes stratēģija par radona koncentrāciju iekštelpās, mērījumu datu pārvaldību (valsts radona datubāze) un citu parametru noteikšanu (augsnes un iežu veidi, gāzu koncentrācija augsnē, iežu vai augsnes caurlaidība un rādija-226 saturs tajā).

| 2. | Pieejamie dati un kritēriji, ko izmanto radona ietekmes zonu noteikšanai vai radona ietekmētu ēku apzināšanai. |
| --- | --- |

2.

Pieejamie dati un kritēriji, ko izmanto radona ietekmes zonu noteikšanai vai radona ietekmētu ēku apzināšanai.

| 3. | Publiski pieejamu ēku un darba vietu veidu apzināšana, piemēram, skolas, darba vietas pazemē vai pazemes avoti, kur nepieciešami mērījumi, pamatojoties uz riska novērtējumu, tostarp noslogojuma laikiem. |
| --- | --- |

3.

Publiski pieejamu ēku un darba vietu veidu apzināšana, piemēram, skolas, darba vietas pazemē vai pazemes avoti, kur nepieciešami mērījumi, pamatojoties uz riska novērtējumu, tostarp noslogojuma laikiem.

| 4. | Pamatojums standartlīmeņu noteikšanai esošiem mājokļiem, darba vietām, publiski pieejamām ēkām un jaunām ēkām. |
| --- | --- |

4.

Pamatojums standartlīmeņu noteikšanai esošiem mājokļiem, darba vietām, publiski pieejamām ēkām un jaunām ēkām.

| 5. | Pienākumu sadale (valsts un nevalstiskām struktūrām), koordinācijas mehānismi un pieejamie resursi rīcības plāna īstenošanai. |
| --- | --- |

5.

Pienākumu sadale (valsts un nevalstiskām struktūrām), koordinācijas mehānismi un pieejamie resursi rīcības plāna īstenošanai.

| 6. | Stratēģija apstarošanas ar radonu samazināšanai mājokļos, jo īpaši radona ietekmes zonās. |
| --- | --- |

6.

Stratēģija apstarošanas ar radonu samazināšanai mājokļos, jo īpaši radona ietekmes zonās.

| 7. | Stratēģija, tostarp metodes un rīki, radona iespiešanās novēršanai jaunās ēkās, arī to būvmateriālu apzināšana, kuriem ir būtisks radona satura pārsniegums. |
| --- | --- |

7.

Stratēģija, tostarp metodes un rīki, radona iespiešanās novēršanai jaunās ēkās, arī to būvmateriālu apzināšana, kuriem ir būtisks radona satura pārsniegums.

| 8. | Rīcības plāna revīziju un pārskatīšanas kalendārais grafiks. |
| --- | --- |

8.

Rīcības plāna revīziju un pārskatīšanas kalendārais grafiks.

| 9. | Komunikācijas stratēģija, lai labāk informētu sabiedrību un informētu vietējos lēmumu pieņēmējus par radona radīto apdraudējumu saistībā ar smēķēšanu. |
| --- | --- |

9.

Komunikācijas stratēģija, lai labāk informētu sabiedrību un informētu vietējos lēmumu pieņēmējus par radona radīto apdraudējumu saistībā ar smēķēšanu.

| 10. | Vajadzības gadījumā, norādījumi par mērījumu un korektīvo pasākumu metodēm un rīkiem. Jāizskata arī mērīšanas un korektīvo pasākumu dienestu akreditācijas kritēriji. |
| --- | --- |

10.

Vajadzības gadījumā, norādījumi par mērījumu un korektīvo pasākumu metodēm un rīkiem. Jāizskata arī mērīšanas un korektīvo pasākumu dienestu akreditācijas kritēriji.

| 11. | Vajadzības gadījumā, finansiāls atbalsts apsekojumiem un korektīviem pasākumiem saistībā ar radonu, jo īpaši privātos mājokļos ar ļoti augstu radona koncentrāciju. |
| --- | --- |

11.

Vajadzības gadījumā, finansiāls atbalsts apsekojumiem un korektīviem pasākumiem saistībā ar radonu, jo īpaši privātos mājokļos ar ļoti augstu radona koncentrāciju.

| 12. | Ilglaicīgi mērķi, lai mazinātu plaušu vēža radīto apdraudējumu, kas saistāms ar apstarošanu ar radonu (smēķētājiem un nesmēķētājiem). |
| --- | --- |

12.

Ilglaicīgi mērķi, lai mazinātu plaušu vēža radīto apdraudējumu, kas saistāms ar apstarošanu ar radonu (smēķētājiem un nesmēķētājiem).

---