# Den Europæiske Unions C 179/18.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 179 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang18. maj 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 179

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang18. maj 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Den 30. samling fandt sted i Bruxelles (Belgien) den 7.—9. december 2015 |
| 2016/C 179/01 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 7. december 2015 | 1 |
| 2016/C 179/02 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling under partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 8. december 2015 | 5 |
| 2016/C 179/03 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 9. december 2015 | 10 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 30. samling fandt sted i Bruxelles (Belgien) den 7.—9. december 2015

2016/C 179/01

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 7. december 2015

1

2016/C 179/02

Den Blandede Parlamentariske Forsamling under partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 8. december 2015

5

2016/C 179/03

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 9. december 2015

10

---

| TEGNFORKLARING






  - | Høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | Godkendelsesprocedure |
| ***I | Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

TEGNFORKLARING

*

Høringsprocedure

***

Godkendelsesprocedure

***I

Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Proceduren afhænger af det retsgrundlag, der er valgt i udkastet til retsakt)

FORKORTELSER AF UDVALGENES NAVNE

| AFET | Udenrigsudvalget |
| --- | --- |
| DEVE | Udviklingsudvalget |
| INTA | Udvalget om International Handel |
| BUDG | Budgetudvalget |
| CONT | Budgetkontroludvalget |
| ECON | Økonomi- og Valutaudvalget |
| EMPL | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender |
| ENVI | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed |
| ITRE | Udvalget om Industri, Forskning og Energi |
| IMCO | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse |
| TRAN | Transport- og Turismeudvalget |
| REGI | Regionaludviklingsudvalget |
| AGRI | Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| PECH | Fiskeriudvalget |
| CULT | Kultur- og Uddannelsesudvalget |
| JURI | Retsudvalget |
| LIBE | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender |
| AFCO | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender |
| FEMM | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling |
| PETI | Udvalget for Andragender |
| DROI | Underudvalget om Menneskerettigheder |
| SEDE | Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar |

AFET

Udenrigsudvalget

DEVE

Udviklingsudvalget

INTA

Udvalget om International Handel

BUDG

Budgetudvalget

CONT

Budgetkontroludvalget

ECON

Økonomi- og Valutaudvalget

EMPL

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

ENVI

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

ITRE

Udvalget om Industri, Forskning og Energi

IMCO

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

TRAN

Transport- og Turismeudvalget

REGI

Regionaludviklingsudvalget

AGRI

Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

PECH

Fiskeriudvalget

CULT

Kultur- og Uddannelsesudvalget

JURI

Retsudvalget

LIBE

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

AFCO

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

FEMM

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

PETI

Udvalget for Andragender

DROI

Underudvalget om Menneskerettigheder

SEDE

Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar

FORKORTELSER FOR DE POLITISKE GRUPPER

| PPE | Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) |
| --- | --- |
| S&D | Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet |
| ECR | De Europæiske Konservative og Reformister |
| ALDE | Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| GUE/NGL | Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre |
| Verts/ALE | Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance |
| EFDD | Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati |
| NI | Løsgængere |

PPE

Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater)

S&D

Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet

ECR

De Europæiske Konservative og Reformister

ALDE

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

GUE/NGL

Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre

Verts/ALE

Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance

EFDD

Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati

NI

Løsgængere

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 30. samling fandt sted i Bruxelles (Belgien) den 7.—9. december 2015

| 18.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 179/1

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 7. DECEMBER 2015

(2016/C 179/01)

Indhold

| Højtideligt åbningsmøde | 1 |
| --- | --- |

| Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling | 2 |
| --- | --- |

| Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning | 2 |
| --- | --- |

| Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Vedtagelse af dagsorden (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 29. samling (EUT C 391 af 24.11.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelelser fra formændene, herunder om afgørelser, der blev truffet på Præsidiets møde den 7. december 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Demokratiets tilstand i EU og i AVS-landene | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | 40 års partnerskab: evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Uopsætteligt spørgsmål nr. 2: Situationen i Burundi efter valget | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 7. DECEMBER 2015

(Mødet åbnet kl. 11.00)

Højtideligt åbningsmøde

Talere:

Louis Michel, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Fitz A. Jackson, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og Mars di Bartolomeo, formand for det luxembourgske deputeretkammer (Luxembourg, formandskabet for den Europæiske Union).

(Mødet blev udsat kl. 12.00 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling

Medformanden bød alle deltagerne velkommen.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Medformanden meddelte, at medlemslisten for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som fremsendt af myndighederne i AVS-landene og Europa-Parlamentet, ville blive vedføjet protokollen som bilag.

Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter

Formanden meddelte, at der var modtaget en liste med anmodninger om akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter i henhold til artikel 17, stk. 1, i Cotonouaftalen og artikel 1, stk. 2, i forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling. Repræsentanternes tilstedeværelse ville blive registreret og deres navne vedføjet protokollen som bilag.

1.   Vedtagelse af dagsorden (AP101.966)

Indlæg: Formændene Jackson og Michel.

Dagsordenen blev vedtaget i den form, der fremgår af denne protokol.

2.   Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 29. samling (EUT C 391 af 24.11.2015)

Protokollen godkendtes.

3.   Meddelelser fra formændene, herunder om afgørelser, der blev truffet på præsidiets møde den 7. december 2015

Medformanden redegjorde for resultaterne af præsidiets møde den 7. december 2015.

Følgende afgørelser blev truffet:

| a) | De stående udvalg ville udarbejde udkast til følgende betænkninger: | Udvalget om Politiske Spørgsmål: Forfatningsmæssig begrænsning af præsidenters embedsperiode |
| --- | --- | --- |

a)

De stående udvalg ville udarbejde udkast til følgende betænkninger:

Udvalget om Politiske Spørgsmål: Forfatningsmæssig begrænsning af præsidenters embedsperiode

| | Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel: Ulovlige finansstrømmes indvirke på udviklingsfinansiering |
| --- | --- |

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel: Ulovlige finansstrømmes indvirke på udviklingsfinansiering

| | Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø: Udfordringer for familielandbrug og landbrugsproduktion i mindre målestok i AVS-landene |
| --- | --- |

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø: Udfordringer for familielandbrug og landbrugsproduktion i mindre målestok i AVS-landene

| b) | Den 31. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling ville blive afholdt den 13.—15. juni 2016 i Sydafrika. |
| --- | --- |

b)

Den 31. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling ville blive afholdt den 13.—15. juni 2016 i Sydafrika.

| c) | Den 32. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling ville blive afholdt i Centralafrika. |
| --- | --- |

c)

Den 32. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling ville blive afholdt i Centralafrika.

Medformanden gav meddelelse om følgende frister:

| — | for forslag til kompromisbeslutninger og andre uopsættelige beslutningsforslag, der sættes under afstemning: tirsdag den 8. december kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

for forslag til kompromisbeslutninger og andre uopsættelige beslutningsforslag, der sættes under afstemning: tirsdag den 8. december kl. 12.00

| — | for anmodninger vedrørende afstemningsprocedurerne: onsdag den 9. december, kl. 10.00, skriftligt. |
| --- | --- |

—

for anmodninger vedrørende afstemningsprocedurerne: onsdag den 9. december, kl. 10.00, skriftligt.

Indlæg: João Ferreira, om manglende tolkning til portugisisk.

Medformanden mindede om de gældende regler.

4.   Demokratiets tilstand i EU og i AVS-landene

Drøftelse med Yves Leterme, generalsekretær for Det Internationale Institut for Demokrati og Valgbistand (International IDEA)

Yves Leterme, generalsekretær for International IDEA, gjorde rede for demokratiets tilstand i EU og i AVS-landene.

Indlæg: Adjedoue Weidou (Tchad), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambique), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigeria), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel og Louis Michel.

Yves Leterme understregede, at International IDEA anvender begrebet demokrati i dets bredeste betydning, samtidig med at han påpegede, at der ikke kun findes én model. Regeringer kan støtte og engagere sig i demokrati, men ikke eksportere det til andre lande. Et demokratisk system er baseret på borgernes kontrol og på lighed for alle borgere med hensyn til at udøve deres kontrolbeføjelser. I forbindelse med det bæredygtige udviklingsmål nr. 16, der fremmer demokratiske institutioner som et middel til fred, var det vigtigt at indføre konkrete indikatorer.

Medlemmerne understregede, at selv om de demokratiske værdier somme tider blev fortolket forskelligt i forskellige lande, var de i bund og grund universelle. Andre spørgsmål, der blev rejst, omfattede også krisen i forbindelse med kontaktfladerne mellem de politiske ledere og befolkningen, som skyldes de politiske partiers manglende evne til at tilpasse sig en foranderlig global omverden, voksende folkelige krav om politisk deltagelse og den stadig hurtigere teknologiske udvikling.

5.   40 års partnerskab: evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Ordførere: Jacob Oulanyah (Uganda) og David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (for Jacob Oulanyah) og Enrique Guerrero Salom (for David Martin) redegjorde for betænkningen.

Indlæg: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Guinea), Teshome Toga (Etiopien), Maurice Ponga, Michael Gahler og Erja Askola (Kommissionen).

Der var bred enighed om en generelt positiv vurdering af AVS/EU-partnerskabet, men også om, at det var nødvendigt at tilpasse det til nye realiteter og til at bekæmpe fattigdom mere effektivt og stimulere vækst, investeringer, diversificering og bedre adgang for AVS-landene til EU's og de globale markeder. Der var mere delte meninger om de handels- og udviklingsmæssige virkninger af de økonomiske partnerskabsaftaler, idet nogle medlemmer fremhævede de muligheder, disse aftaler giver, og andre kritiserede dem for i højere grad at tage sigte på handel end på udvikling.

Sanjay Tanna (Uganda) og Enrique Guerrero Salom afsluttede drøftelsen.

6.   Uopsætteligt spørgsmål nr. 2: Situationen i Burundi efter valget

Indlæg: Erminia Norarangelo (EU-Udenrigstjenesten), Netty Baldeh (Gambia), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzania), Veikko Nekundi (Namibia), Teshome Toga (Etiopien), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta og Joachim Zeller.

Der var en klar meningsforskel mellem EP's og AVS-medlemmerne om situationen i Burundi efter valget, hovedsageligt om, hvordan Arusha-aftalen om fred og forsoning for Burundi skulle fortolkes med hensyn til at beregne, hvor mange mandatperioder den burundiske præsident hidtil havde haft. Medens EP-medlemmerne mente, at Arusha-aftalen var blevet overtrådt, mente AVS-medlemmerne, at de juridiske myndigheder både i Burundi og Det Østafrikanske Fællesskab havde truffet afgørelse til fordel for den burundiske regerings synspunkt. Der var også uenighed om EU's afgørelse om at indlede konsultationer med de burundiske myndigheder i henhold til artikel 96 i Cotonouaftalen.

Nogle medlemmer fordømte også de voldelige angreb og de stadig flere tilfælde af menneskerettighedskrænkelser og -overgreb, herunder mord, udenretslige drab, krænkelser af menneskers fysiske integritet, tortur og anden grusom, umenneskelig og/eller nedværdigende behandling, vilkårlige arrestationer og ulovlige tilbageholdelser og krænkelser af presse- og ytringsfriheden såvel som den udbredte straffrihed.

(Mødet hævet kl. 18.15)

Fitz A. JACKSON og

Louis MICHEL

Formænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekretærer

---

| 18.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 179/5

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING UNDER PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 8. DECEMBER 2015

(2016/C 179/02)

Indhold

| 1. | Redegørelse fra Neven Mimica, medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for Internationalt Samarbejde og Udvikling | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for Internationalt Samarbejde og Udvikling — catch-the-eye | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Spørgetid til Kommissionen | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kommissionens opfølgning af Den Blandede Parlamentariske Forsamling beslutninger fra den 29. samling | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Evaluering af den afrikanske fredsfacilitet efter ti år: Effektivitet og fremtidsudsigter | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Beretning fra de økonomiske og social partnere | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Redegørelse fra Mamphono Khaketla, finansminister i Lesotho og formand for AVS-Rådet | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Redegørelse fra Romain Schneider, minister for udviklingssamarbejde og humanitære anliggender i Luxembourg og formand for EU-Rådet | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Spørgetid til Rådet | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Drøftelse med Rådet — catch-the-eye | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Uopsættelig anliggende nr. 1: Migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 8. DECEMBER 2015

(Mødet åbnet kl. 9.00)

FORSÆDE: Fitz A. JACKSON

Medformand

1.   Redegørelse fra Neven Mimica, medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for Internationalt Samarbejde og Udvikling

Neven Mimica, medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for Internationalt Samarbejde og Udvikling, koncentrerede sig i sin redegørelse om fremtiden for Cotonou-aftalen, som udløb i 2020. Han forklarede, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten havde indledt en fælles høring med henblik på at indsamle forslag til den fremtidige udformning på grundlag af en kritisk gennemgang af aftalens første 15 år, dens målsætninger og dens resultater, og at der ville blive indledt en formel evaluering i første halvdel af 2016, ligesom der ville blive foretaget en vurdering af de forskellige politiske valgmuligheder på grundlag af en konsekvensanalyse. Kommissionsmedlem Mimica understregede ligeledes behovet for i fuld udtrækning at tage hensyn til 2030-dagsordenen og de 17 nye bæredygtige udviklingsmål, som ville medføre en tilpasning af EU's udviklingspolitik. Kommissionsmedlem Mimica gennemgik spørgsmål vedrørende klimaforandringer og bekræftede, at resultaterne af COP21 i Paris ville være afgørende, navnlig for mange AVS-lande, som var ramt af dårlige klimaforhold.

2.   Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Europa-Kommissionen med ansvar for Internationalt Samarbejde og Udvikling — catch-the-eye

Indlæg: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Tchad) and Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambique).

Drøftelsen fokuserede på det fremtidige partnerskab mellem AVS og EU, revionsprocessen, sammenhængen mellem migration og udvikling, klimaforandringer og behovet for at indarbejde de nye bæredygtige udviklingsmål i de fremtidige rammer. Medlemmerne stillede ligeledes spørgsmål om Eritrea, fred og udvikling, humanitær bistand og sammenhængen mellem bistand, genopbygning og udvikling, situationen omkring den økonomiske partnerskabsaftale i Stillehavet samt underernæring, landbrug og fødevaresikkerhed.

Kommissionsmedlem Mimica besvarede spørgsmålene fra medlemmerne.

3.   Spørgetid til Kommissionen

Der var stillet i alt 37 spørgsmål til Kommissionen.

Kommissionen havde tidligere besvaret spørgsmålene skriftligt. Kommissionsmedlem Mimica besvarede mundtligt tillægsspørgsmål til følgende spørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 1 af Catherine Bearder om AVS-landene og asyl |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 1 af Catherine Bearder om AVS-landene og asyl

| | Spørgsmål nr. 5 af Bodil Valero og Judith Sargentini om EU's katastrofetrustfond til fremme af stabilitet og bekæmpelse af årsagerne til ulovlig indvandring fra og tvangsfordrivelse i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 5 af Bodil Valero og Judith Sargentini om EU's katastrofetrustfond til fremme af stabilitet og bekæmpelse af årsagerne til ulovlig indvandring fra og tvangsfordrivelse i Afrika

| | Spørgsmål nr. 6 af Kashetu Kyenge om EU's katastrofetrustfond til fremme af stabilitet og bekæmpelse af årsagerne til ulovlig indvandring fra Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 6 af Kashetu Kyenge om EU's katastrofetrustfond til fremme af stabilitet og bekæmpelse af årsagerne til ulovlig indvandring fra Afrika

| | Spørgsmål nr. 7 af Nathalie Griesbeck om den særlige fond for Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 7 af Nathalie Griesbeck om den særlige fond for Afrika

| | Spørgsmål nr. 9 af Kennedy Hamudulu (Zambia) om ulovlige finansstrømme |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 9 af Kennedy Hamudulu (Zambia) om ulovlige finansstrømme

| | Spørgsmål nr. 10 af Lidia Senra Rodríguez om bekæmpelse af skatteunddragelse |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 10 af Lidia Senra Rodríguez om bekæmpelse af skatteunddragelse

| | Spørgsmål nr. 16 af Sabine Lösing (erstattet af João Ferreira) om de fortsatte forhandlinger mellem Cuba, EU og USA |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 16 af Sabine Lösing (erstattet af João Ferreira) om de fortsatte forhandlinger mellem Cuba, EU og USA

| | Spørgsmål nr. 17 af Netty Baldeh (Gambia) om den politiske dialog |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 17 af Netty Baldeh (Gambia) om den politiske dialog

| | Spørgsmål nr. 19 af Sanjit Patel (Fiji) (erstattet af Ashneel Sudhakar (Fiji)) om Fiji — ledsageforanstaltninger til støtte for sukkerprotokollandene |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 19 af Sanjit Patel (Fiji) (erstattet af Ashneel Sudhakar (Fiji)) om Fiji — ledsageforanstaltninger til støtte for sukkerprotokollandene

| | Spørgsmål nr. 27 af Desmond Long (Saint Lucia) (erstattet af Carl Greenidge (Guyana)) om opbygning af modstandsdygtighed i små ø-udviklingslande |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 27 af Desmond Long (Saint Lucia) (erstattet af Carl Greenidge (Guyana)) om opbygning af modstandsdygtighed i små ø-udviklingslande

| | Spørgsmål nr. 28 af Michèle Rivasi om elektrificering af landdistrikterne i Afrika som et middel til at bekæmpe fattigdom og klimaforandringer |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 28 af Michèle Rivasi om elektrificering af landdistrikterne i Afrika som et middel til at bekæmpe fattigdom og klimaforandringer

| | Spørgsmål nr. 32 af João Ferreira om almen sygesikring |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 32 af João Ferreira om almen sygesikring

| | Spørgsmål nr. 33 af Marlene Mizzi om EU-bistand til handicappede i Den Centralafrikanske Republik |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 33 af Marlene Mizzi om EU-bistand til handicappede i Den Centralafrikanske Republik

| | Spørgsmål nr. 36 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om internationale ngo'ers forvaltning af EU-bevillinger |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 36 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om internationale ngo'ers forvaltning af EU-bevillinger

Forfatterne af spørgsmål nr. 4, 21, 29 og 30 havde ingen tillægsspørgsmål.

Forfatterne af spørgsmål nr. 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 og 37 var ikke til stede.

4.   Kommissionens opfølgning af Den Blandede Parlamentariske Forsamling beslutninger fra den 29. samling

Forsamlingen havde fået tilstillet et dokument med Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens opfølgning af de beslutninger, som blev vedtaget under Den Blandende parlamentariske Forsamlings samling i Suva i Fiji.

5.   Evaluering af den afrikanske fredsfacilitet efter ti år: Effektivitet og fremtidsudsigter

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Medordførere: Kombo Gberi (Cameroun) og Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Cameroun) (for Kombo Gberi (Cameroun)) og Mariya Gabriel forelagde betænkningen.

Indlæg: Adjedoue Weidou (Tchad), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiopien), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenya), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (EU-Udenrigstjenesten) and Françoise Moreau (Kommissionen).

Medlemmerne gav udtryk for deres anerkendelse af den afrikanske fredsfacilitets resultater. Den havde understøttet Den Afrikanske Union i dens indsats for at løse konflikter i Afrika og havde vist sig at skabe helt nye vilkår i et bredere partnerskab. Visse medlemmer opfordrede til en udvidelsen af facilitetens anvendelsesområde og understregede behovet for at inddrage de berørte lande. Medlemmerne understregede ligeledes behovet for en bedre balance mellem finansieringen af operationer til opretholdelse af freden og indsatsen for at styrke den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitekturs (APSA) kapacitet, navnlig inden for konfliktforebyggelse og mægling. Visse medlemmer henviste til sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling og opfordrede til en bedre samordning og mere komplementaritet mellem den afrikanske fredsfacilitet og EU-instrumenterne.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Cameroun) og Mariya Gabriel afsluttede debatten.

6.   Beretning fra de økonomiske og social partnere

Redegørelse af Yves Somville, formand for Udvalget om Opfølgning af AVS-Anliggender i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Yves Somville, formand for Udvalget om Opfølgning af AVS-Anliggender i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. redegjorde for en række aspekter, som berømte hele partnerskabet mellem AVS og EU, herunder migration og civilsamfundets rolle.

(Mødet udsat kl. 12.44 og genoptaget kl. 15.00)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES og
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Medformænd | Sideordnede generalsekretærer |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medformænd

Sideordnede generalsekretærer

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

7.   Redegørelse fra Mamphono Khaketla, finansminister i Lesotho og formand for AVS-Rådet

Mamphono Khaketla, finansminister i Lesotho og formand for AVS-Rådet, udtrykte anerkendelse af Forsamlingen som det demokratiske politiske forum for forbindelserne mellem AVS og EU. Ministeren takkede Europa-Parlamentet for at være vært for denne samling. Hun gav ligeledes udtryk for sin medfølelse med og kondolerede regeringerne i Frankrig, Mali, Nigeria og Tchad i anledning af de seneste terrorangreb fra religiøse ekstremisters side. Hun gav udtryk for, at hun havde tillid til, at det langvarige partnerskab ville fortsætte efter Cotonou-aftalens udløb. Ministeren understregede betydningen af handelsforbindelser og økonomiske partnerskabsaftaler mellem EU og AVS-landene, men gav udtryk for bekymring over visse ensidige beslutninger, som var blevet truffet i forbindelse med partnerskabet. Hun afsluttede med at understrege to emner, som AVS-landene og EU var nødt til at behandle kollegialt: Konsekvenserne af klimaforandringerne og forvaltningen af migrationsstrømmene.

8.   Redegørelse fra Romain Schneider, minister for udviklingssamarbejde og humanitære anliggender i Luxembourg og formand for EU-Rådet

Romain Schneider, minister for udviklingssamarbejde og humanitære anliggender i Luxembourg og formand for EU-Rådet, henviste til de seneste terrorangreb i Frankrig, Mali og Tchad og kondolerede. Ministeren gennemgik en række afgørende problemer, som AVS-EU-partnerskabet stod over for, og som skulle løses, herunder indvandrer- og flygtningekrisen, som de europæiske og afrikanske stater havde forsøgt at løse under det seneste topmøde i Valletta. Bekæmpelse af terrorisme var også ved at udvikle sig til et alvorligt problem for EU-medlemsstaterne og AVS-landene. Opnåelse af varig sikkerhed og stabilitet forudsatte udsoning efter konflikter og opbygning af demokratiske og ansvarlige institutioner. Den sidste udfordring for AVS-landene og EU-medlemsstaterne ville blive forhandlingerne om en efterfølger til Cotonou-aftalen.

9.   Spørgetid til Rådet

Der var stillet i alt 35 spørgsmål til Rådet.

Mamphono Khaketla besvarede på vegne af AVS-Rådet følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 2 af Enrique Guerrero Salom (erstattet af Kashetu Kyenge) om terrorbekæmpelsesindsatsen i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 2 af Enrique Guerrero Salom (erstattet af Kashetu Kyenge) om terrorbekæmpelsesindsatsen i Afrika

| | Spørgsmål nr. 6 af Catherine Bearder om biodiversitet i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 6 af Catherine Bearder om biodiversitet i Afrika

Følgende spørgsmål blev besvaret men ikke fulgt op af tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 9 af Neema Gill (erstattet af Kashetu Kyenge) om bekymring over Den internationale Strafferetsdomstols virksomhed |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 9 af Neema Gill (erstattet af Kashetu Kyenge) om bekymring over Den internationale Strafferetsdomstols virksomhed

| | Spørgsmål nr. 10 af Marielle de Sarnez (erstattet af Catherine Bearder) om hensyntagen til forskellige udviklingsniveauer mellem fremtidige partnere i det afrikanske frihandelsområde (CFTA) |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 10 af Marielle de Sarnez (erstattet af Catherine Bearder) om hensyntagen til forskellige udviklingsniveauer mellem fremtidige partnere i det afrikanske frihandelsområde (CFTA)

| | Spørgsmål nr. 11 af Davor Ivo Stier om den stigende udvandring — unge uddannede mennesker forlader Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 11 af Davor Ivo Stier om den stigende udvandring — unge uddannede mennesker forlader Afrika

| | Spørgsmål nr. 12 af Kashetu Kyenge om forskning og udvikling i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 12 af Kashetu Kyenge om forskning og udvikling i Afrika

| | Spørgsmål nr. 14 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om relevansen af europæiske partnerskabsaftaler for den hurtige økonomiske udvikling i fattige lande |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 14 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om relevansen af europæiske partnerskabsaftaler for den hurtige økonomiske udvikling i fattige lande

| | Spørgsmål nr. 15 af Joyce Laboso (Kenya) (erstattet af Abdikadir Aden) om AVS- og EU-landenes indflydelse i den globale styring |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 15 af Joyce Laboso (Kenya) (erstattet af Abdikadir Aden) om AVS- og EU-landenes indflydelse i den globale styring

Forfatterne af spørgsmål nr. 1, 3, 4, 5, 7 og 8 var ikke til stede.

Spørgsmål nr. 13 var trukket tilbage.

Romain Schneider besvarede på vegne af EU-Rådet følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 29 af Enrique Guerrero Salom (erstattet af Kashetu Kyenge) om terrorbekæmpelsesindsatsen i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 29 af Enrique Guerrero Salom (erstattet af Kashetu Kyenge) om terrorbekæmpelsesindsatsen i Afrika

| | Spørgsmål nr. 30 af Catherine Bearder om biodiversitet i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 30 af Catherine Bearder om biodiversitet i Afrika

| | Spørgsmål nr. 33 af Sabine Lösing (erstattet af Lidia Senra Rodríguez) om omstrukturering af statsgæld |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 33 af Sabine Lösing (erstattet af Lidia Senra Rodríguez) om omstrukturering af statsgæld

| | Spørgsmål nr. 34 af Lidia Senra Rodríguez om bindende instrumenter, som regulerer multinationale selskabers virksomhed |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 34 af Lidia Senra Rodríguez om bindende instrumenter, som regulerer multinationale selskabers virksomhed

Følgende spørgsmål blev besvaret men ikke fulgt op af tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål nr. 18 af Netty Baldeh (Gambia) om migranters menneskerettigheder |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 18 af Netty Baldeh (Gambia) om migranters menneskerettigheder

| | Spørgsmål nr. 24 af Kashetu Kyenge om forskning og udvikling i Afrika |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 24 af Kashetu Kyenge om forskning og udvikling i Afrika

| | Spørgsmål nr. 26 af Marielle de Sarnez (erstattet af Catherine Bearder) om hensyntagen til forskellige udviklingsniveauer mellem fremtidige partnere i det afrikanske frihandelsområde (CFTA) |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 26 af Marielle de Sarnez (erstattet af Catherine Bearder) om hensyntagen til forskellige udviklingsniveauer mellem fremtidige partnere i det afrikanske frihandelsområde (CFTA)

| | Spørgsmål nr. 27 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om relevansen af europæiske partnerskabsaftaler for den hurtige økonomiske udvikling i fattige lande |
| --- | --- |

Spørgsmål nr. 27 af Worlea-Saywah Dunah (Liberia) (erstattet af Netty Baldeh (Gambia)) om relevansen af europæiske partnerskabsaftaler for den hurtige økonomiske udvikling i fattige lande

Forfatterne af spørgsmål nr. 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 og 35 var ikke til stede.

Spørgsmål nr. 21 var trukket tilbage.

10.   Drøftelse med Rådet — catch-the-eye

Indlæg: Iriase Pally (Nigeria), Adjedoue Weidou (Tchad), Michael Gahler and Lidia Senra Rodríguez.

Medlemmerne takkede for den internationale støtte og solidaritet i kampen mod Boko Harem og spurgte, hvad EU og AVS-landene havde foretaget i anledning af migrationskrisen, samt om, hvilke bestemmelser der kunne bringes i anvendelse for at fremme multinationale selskabers ansvar og navnlig for at forhindre landran.

11.   Uopsættelig anliggende nr. 1: Migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge

Indlæg: Domenico Rosa (Kommissionen), Attilio Pacifici (EU-Udenrigstjenesten), Adjedoue Weidou (Tchad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namibia), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiopien), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Côte d’Ivoire), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenya), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Cameroun) and Raphael Siluvangii Umba (Den Demokratiske Republik Congo).

Medlemmerne påpegede, at de grundlæggende årsager til migration og den aktuelle flygtningekrise ikke var blevet behandlet ordentligt hidtil og understregede, at EU's indsats ikke blot skulle behandle de presserende problemer, men også bidrage til at mindske migrationspresset på længere sigt. De nævnte væbnede konflikter, manglende økonomiske udsigter for unge mennesker, fejlende regeringer og krænkelser af menneskerettighederne som drivkraften bag migrationen og tvangsforflytningerne. De fremførte ligeledes, at migration var et naturligt fænomen, og at folk havde ret til at flytte. De fleste medlemmer var enige i, at migrationen skulle forvaltes gennem etablering af lovlige og organiserede passager til Europa, mens det samtidig skulle undgås, at alt for mange veluddannede unge mennesker forlod deres hjemland i stedet for at bidrage til udviklingen. AVS-landene understregede, at EU ikke måtte diskriminere mod afrikanske migranter i sammenligning med migranter fra Nordafrika og Mellemøsten.

(Mødet hævet kl. 17.35)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medformænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sideordnede generalsekretærer

---

| 18.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 179/10

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 9. DECEMBER 2015

(2016/C 179/03)

Indhold

| 1. | Hvordan kan de økonomiske og sociale forhold i udviklingslandene forbedres, herunder familievirksomhedernes bidrag, for at forhindre sundhedskatastrofer | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Elektrificering af Afrika | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Den 21. partskonference (COP 21) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer: »Paris 2015« | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Universel sygesikring | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Solidarisk økonomi | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Diverse sager | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Tid og sted for den 31. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| BILAG I | ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING | 15 |
| --- | --- | --- |

BILAG I

| BILAG II | TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I BRUXELLES (BELGIEN) DEN 7.—9. DECEMBER 2015 | 19 |
| --- | --- | --- |

BILAG II

| BILAG III | AKKREDITERING AF IKKE-PARLAMENTARISKE REPRÆSENTANTER | 23 |
| --- | --- | --- |

BILAG III

| BILAG IV | VEDTAGNE TEKSTER | 24 |
| --- | --- | --- |

BILAG IV

| — | Beslutning om evaluering af fredsfaciliteten for Afrika efter ti år: dens effektivitet og fremtidsudsigter | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Beslutning om fyrre års partnerskab: En evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Beslutning om hvordan de økonomiske og sociale forhold kan forbedres i udviklingslandene, herunder med bidrag fra familievirksomheder, for at forebygge sundhedskatastrofer | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Beslutning om migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Beslutning om situationen efter valget i Burundi | 46 |
| --- | --- | --- |

—

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 9. DECEMBER 2015

(Mødet åbnet kl. 9.07)

FORSÆDE: Fitz A. JACKSON

Medformand

1.   Hvordan kan de økonomiske og sociale forhold i udviklingslandene forbedres, herunder familievirksomhedernes bidrag, for at forhindre sundhedskatastrofer

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Medordførere: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) og Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) og Arne Gericke forelagde betænkningen.

Indlæg: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambique), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenya), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegal), Musa Hussein Naib (Eritrea), Elmi Obsieh Wais (Djibouti) og Walter Seidel (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne understregede nødvendigheden af at integrere alle udviklingsstrategier lokalt og trække på små virksomheder og deres forbindelser til lokalsamfundene. Små familievirksomheder, herunder små landbrugsbedrifter, spillede ikke kun en økonomisk men også en social rolle i deres samfund og var mere tilbøjelige til at handle ansvarligt og passe på miljøet. Fair og effektiv beskatning blev også nævnt som vigtige faktorer for inklusiv vækst og social udvikling. Beskatning var nødvendig for at opbygge en levedygtig offentlig infrastruktur for erhvervslivet og for at forebygge og reagere på epidemier, som f.eks. ebola og andre nødsituationer, når de opstod.

Arne Gericke afrundede drøftelsen.

2.   Elektrificering af Afrika

Drøftelse med Jean-Louis Borloo, formand for fonden »Energies for Africa«

Jean-Louis Borloo, formand for fonden »Energies for Africa«, anførte, at adgang til elektricitet var vejen til virkeliggørelse af grundlæggende menneskerettigheder, såsom retten til mad, vand, sundhed, uddannelse, beskæftigelse og sikkerhed. I Afrika manglede tre fjerdedele af husstandene i øjeblikket sikker adgang til elektricitet. Symbolsk og i praksis stod elektricitet for lys og viden, og det tiltrækkende ved elektriciteten fik unge til at flytte fra landområderne til de elektrificerede bycentre. »Energies for Africa«-initiativet, der havde til formål at mobilisere en investering på fem mia. USD årligt, var baseret på afrikanske lederes vilje og ville udelukkende været baseret på vedvarende energi.

Indlæg: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tchad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambique), Netty Baldeh (Gambia), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Guinea), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Republikken Congo), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigeria), Louis Michel og Roberto Ridolfi (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne udtrykte tilfredshed med den lidenskabelige præsentation og understregede, at »energifattigdom« forværrer ekstrem fattigdom og manglende udvikling. Medlemmerne insisterede på vigtigheden af politisk vilje og massive offentlige investeringer i produktionen af energi fra vedvarende energikilder. AVS-medlemmer viste en stor interesse i de praktiske planer for initiativet, såsom oprettelsen af et afrikansk energiagentur, investeringsfaciliteter og lokalt ejerskab.

3.   Den 21. partskonference (COP 21) under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer: »Paris 2015«

Drøftelse uden beslutning

Roberto Ridolfi (Europa-Kommissionen) gav en indledende præsentation.

Indlæg: Adjedoue Weidou (Tchad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaica), Teshome Toga (Etiopien), Joyce Laboso (Kenya), Seb Dance og Roberto Ridolfi (Europa-Kommissionen)

Medlemmerne udtrykte håb om en ambitiøs og bindende international klimaaftale som et resultat af FN's klimakonference (COP21), der fandt sted i Paris. AVS-medlemmer nævnte flere måder, hvorpå deres egne lande allerede var blevet påvirket af klimaændringerne, og hvilke foranstaltninger de traf for at afbøde konsekvenserne af yderligere global opvarmning og tilpasse sig til klimaændringerne. Medlemmer erklærede, at klimafinansiering sandsynligvis var den største knast i forhandlingerne, idet de fleste lande havde erkendt nødvendigheden af at begrænse og reducere kulstofemissioner.

4.   Universel sygesikring

Hoveddebat med Margaret Chan, generaldirektør for Verdenssundhedsorganisationen, og Mark Dybul, administrerende direktør for Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria

Margaret Chan, generaldirektør for Verdenssundhedsorganisationen(via en videomeddelelse), Pedro Alonso, direktør for Verdenssundhedsorganisationens globale maliaprogram (Global Malaria Programme), og Mark Dybul, administrerende direktør for Den Globale Fond til Bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria, fremhævede de seneste fremskridt, der var gjort med henblik på at reducere dødelighed som følge af sygdomme i udviklingslandene, nemlig ved hjælp af vaccination og forebyggelse samt bedre adgang til behandling. De redegjorde ligeledes for de nuværende udfordringer hen imod målet om universel sygesikring, herunder udbredelsen af klinikker, indførelse af sygesikring og adgang til lægemidler til en overkommelig pris.

Indlæg: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Elfenbenskysten), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Europa-Kommission), Pedro Alonso og Mark Dybul.

Medlemmerne understregede problemerne med ulige adgang til lægemidler og behandling, betydningen af grundlæggende sundhedspleje lokalt og i landområderne samt svaghederne i de nationale sundhedssystemer i skrøbelige lande og de mindst udviklede lande kombineret med manglende international støtte og manglende social sikring i mange udviklingslande. En række medlemmer fremhævede også succeser i folkesundhedspolitikken, såsom indførelsen af sygesikringsordninger, nedbringelse af malaria dødsfald og udvidet og billigere adgang til antivirale lægemidler til behandling af hiv/aids, og slog til lyd for at forfølge en ambitiøs dagsorden for global sundhed.

Pedro Alonso og Mark Dybul afrundede drøftelsen.

(Mødet blev udsat kl. 12.55 og genoptaget kl. 15.07.)

| Fitz A. JACKSON og
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES og
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Formænd | Generalsekretærer |

Fitz A. JACKSON og

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Formænd

Generalsekretærer

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

5.   Solidarisk økonomi

Drøftelse med Nicolas Schmit, minister for arbejde, beskæftigelse og social og solidarisk økonomi (Luxembourg)

Nicolas Schmit understregede, at fremme af en solidarisk økonomi var en af prioriteterne for det luxembourgske formandskab Han understregede den voksende betydning i EU- og AVS-landene af økonomier med mennesket i centrum og deres potentiale for at skabe arbejdspladser til unge og finde løsninger på miljøproblemerne og bekæmpelse af fattigdom og ulighed. Han understregede også, at uddannelse var vigtig med henblik på at reducere den uformelle økonomi, og finansiering, således at en solidarisk økonomi kunne nå sit fulde potentiale i AVS-landene.

Indlæg: Arne Gericke, Neena Gill og Laura Agea

Medlemmer bemærkede, at en solidarisk økonomi skulle være forankret i den lokale kontekst, og understregede, at dens fulde potentiale kun kunne nås med fremme af de nødvendige retlige rammer. Nogle medlemmer opfordrede også til, at en solidarisk økonomi skulle være grundlaget for den vækstmodel, som skulle fremmes af det fremtidige AVS/EU-partnerskab.

6.   Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

Formanden mindede Forsamlingen om afstemningsproceduren.

| — | Evaluering af fredsfaciliteten for Afrika efter ti år: dens effektivitet og fremtidsudsigter
  Udvalget om Politiske Spørgsmål
  Betænkning af Kombo Gberi (Cameroun) og Mariya Gabriel
  Forkastede ændringsforslag: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Alle ændringsforslag blev på EFDD-Gruppens anmodning sat til afstemning ved adskilt afstemning i de to kamre. EFDD-Gruppen anmodede om delt afstemning om ændringsforslag 3 og 4.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget med 57 stemmer for og 6 imod. |
| --- | --- |

—

Evaluering af fredsfaciliteten for Afrika efter ti år: dens effektivitet og fremtidsudsigter

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Betænkning af Kombo Gberi (Cameroun) og Mariya Gabriel

Forkastede ændringsforslag: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Alle ændringsforslag blev på EFDD-Gruppens anmodning sat til afstemning ved adskilt afstemning i de to kamre. EFDD-Gruppen anmodede om delt afstemning om ændringsforslag 3 og 4.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget med 57 stemmer for og 6 imod.

| — | Fyrre års partnerskab: En evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union
  Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel
  Betænkning af Jacob Oulanyah (Uganda) og David Martin
  Vedtagne ændringsforslag: 1, 2, 3, 4, pkt. 4, pkt. 5, pkt. 12, pkt. 21, pkt. 26, pkt. 28.
  AVS-huset anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om ændringsforslag 1 og 2.
  Verts/ALE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 5, 12 og 26.
  PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 21.
  Forkastede ændringsforslag: pkt. 3, pkt. 7, pkt. D, pkt. G, pkt. I, pkt. J.
  PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 7, pkt. D, pkt. G, pkt. I og pkt. J.
  Tilbagetrukne ændringsforslag: Punkt 16
  PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning i de to kamre.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod. |
| --- | --- |

—

Fyrre års partnerskab: En evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Betænkning af Jacob Oulanyah (Uganda) og David Martin

Vedtagne ændringsforslag: 1, 2, 3, 4, pkt. 4, pkt. 5, pkt. 12, pkt. 21, pkt. 26, pkt. 28.

AVS-huset anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om ændringsforslag 1 og 2.

Verts/ALE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 5, 12 og 26.

PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 21.

Forkastede ændringsforslag: pkt. 3, pkt. 7, pkt. D, pkt. G, pkt. I, pkt. J.

PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 7, pkt. D, pkt. G, pkt. I og pkt. J.

Tilbagetrukne ændringsforslag: Punkt 16

PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning i de to kamre.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod.

| — | Hvordan kan de økonomiske og sociale forhold forbedres i udviklingslandene, herunder med bidrag fra familievirksomheder, for at forebygge sundhedskatastrofer
  Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø
  Betænkning af Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) og Arne Gericke
  Vedtagne ændringsforslag: pkt. 11, pkt. 12, pkt. 24, pkt. 34, pkt. K, pkt. P.
  PPE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 11, pkt. 12, pkt. K og pkt. P.
  Verts/ALE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 34.
  PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 12.
  Forkastede ændringsforslag: 1, 2, pkt. 15, pkt. 44, pkt. 45.
  PPE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 1, pkt. 2, pkt. 15 og pkt. 45.
  PPE-Gruppen og AVS-Huset anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 44.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget med 68 stemmer for og 1 hverken/eller. |
| --- | --- |

—

Hvordan kan de økonomiske og sociale forhold forbedres i udviklingslandene, herunder med bidrag fra familievirksomheder, for at forebygge sundhedskatastrofer

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Betænkning af Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) og Arne Gericke

Vedtagne ændringsforslag: pkt. 11, pkt. 12, pkt. 24, pkt. 34, pkt. K, pkt. P.

PPE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 11, pkt. 12, pkt. K og pkt. P.

Verts/ALE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 34.

PPE-Gruppen og ALDE-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 12.

Forkastede ændringsforslag: 1, 2, pkt. 15, pkt. 44, pkt. 45.

PPE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 1, pkt. 2, pkt. 15 og pkt. 45.

PPE-Gruppen og AVS-Huset anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 44.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget med 68 stemmer for og 1 hverken/eller.

7.   Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål

| — | Migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge
  Vedtagne ændringsforslag: pkt. 12, del 1, pkt. 28, pkt. D.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 12, del 1, pkt. 28 og pkt. D.
  Forkastede ændringsforslag: 1, 2, 3, pkt. 12, del 2.
  PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 12, del 2.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af 4 hverken/eller. |
| --- | --- |

—

Migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge

Vedtagne ændringsforslag: pkt. 12, del 1, pkt. 28, pkt. D.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 12, del 1, pkt. 28 og pkt. D.

Forkastede ændringsforslag: 1, 2, 3, pkt. 12, del 2.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og adskilt afstemning i de to kamre om pkt. 12, del 2.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af 4 hverken/eller.

| — | Situationen efter valget i Burundi
  Vedtagne ændringsforslag: mundtligt ændringsforslag 1, mundtligt ændringsforslag 2.
  Tilbagetrukne ændringsforslag: Delt afstemning om pkt. 17.
  EFDD-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 17.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod. |
| --- | --- |

—

Situationen efter valget i Burundi

Vedtagne ændringsforslag: mundtligt ændringsforslag 1, mundtligt ændringsforslag 2.

Tilbagetrukne ændringsforslag: Delt afstemning om pkt. 17.

EFDD-Gruppen anmodede om delt afstemning om pkt. 17.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod.

8.   Diverse sager

Protokollerne fra eftermiddagsmødet mandag den 7. december 2015 samt morgen- og eftermiddagsmødet tirsdag den 8. december 2015 blev godkendt.

Medformand Louis Michel meddelte, mandatet for medformand Fitz A. Jackson var ophørt, og at han ville blive erstattet som AVS-medformand af Netty Baldeh (Gambia). Louis Michel takkede Fitz A. Jackson for hans arbejde og engagement, og ønskede ham alt godt for fremtiden.

Medformand Fitz A. Jackson takkede Louis Michel og hele Den Parlamentariske Forsamling for deres fulde støtte under sit mandat.

9.   Tid og sted for den 31. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU

Den 31. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling ville blive afholdt den 13.—15. juni 2016. Mødestedet ville blive fastlagt på et senere tidspunkt.

(Mødet hævet kl. 16.32)

Fitz A. JACKSON og

Louis MICHEL

Formænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekretærer

---

BILAG I

ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING

| AVS-repræsentanter | Repræsentanter fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), medformand | MICHEL, medformand |
| ANGOLA
  ANTIGUA OG BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (næstformand)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMEROUN
  DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK
  COMORERNE
  CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)
  CONGO, Republikken
  COOKØERNE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK
  ELFENBENSKYSTEN (*)

  ERITREA
  ETIOPIEN (næstformand)
  FIJI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KAP VERDE
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (næstformand)
  MALI
  MARSHALLØERNE (Republikken)
  MAURETANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESIENS Forenede Stater
  MOZAMBIQUE (næstformand)
  NAMIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA (næstformand)
  NIUE (næstformand)
  PALAU
  PAPUA NY GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OG NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE
  SENEGAL (næstformand)
  SEYCHELLERNE
  SIERRA LEONE
  SALOMONØERNE
  SOMALIA
  SYDAFRIKA
  SUDAN (næstformand) (*)

  SURINAM (næstformand)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  TCHAD (næstformand)
  TOGO
  TONGA (næstformand)
  TRINIDAD OG TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ÆKVATORIALGUINEA
  ØSTTIMOR
  ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (næstformand)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (næstformand)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (næstformand)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (næstformand)
  LÓPEZ AGUILAR (næstformand)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (næstformand)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (næstformand)
  MUSSOLINI
  NART (næstformand)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (næstformand)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (næstformand)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (næstformand)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (næstformand)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AVS-repræsentanter

Repræsentanter fra Europa-Parlamentet

JACKSON (JAMAICA), medformand

MICHEL, medformand

ANGOLA

ANTIGUA OG BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (næstformand)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMEROUN

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

COMORERNE

CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)

CONGO, Republikken

COOKØERNE

DJIBOUTI

DOMINICA

DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK

ELFENBENSKYSTEN (*)

ERITREA

ETIOPIEN (næstformand)

FIJI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KAP VERDE

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (næstformand)

MALI

MARSHALLØERNE (Republikken)

MAURETANIEN

MAURITIUS

MIKRONESIENS Forenede Stater

MOZAMBIQUE (næstformand)

NAMIBIA

NAURU

NIGER

NIGERIA (næstformand)

NIUE (næstformand)

PALAU

PAPUA NY GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OG NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

SAMOA

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

SENEGAL (næstformand)

SEYCHELLERNE

SIERRA LEONE

SALOMONØERNE

SOMALIA

SYDAFRIKA

SUDAN (næstformand) (*)

SURINAM (næstformand)

SWAZILAND

TANZANIA

TCHAD (næstformand)

TOGO

TONGA (næstformand)

TRINIDAD OG TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ÆKVATORIALGUINEA

ØSTTIMOR

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (næstformand)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (næstformand)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (næstformand)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (næstformand)

LÓPEZ AGUILAR (næstformand)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (næstformand)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (næstformand)

MUSSOLINI

NART (næstformand)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (næstformand)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (næstformand)

ROLIN

ROSATI

RUAS (næstformand)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (næstformand)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

UDVALGET OM POLITISKE SPØRGSMÅL

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABWE), medformand
  TRAORÉ (BURKINA FASO), næstformand
  WAIS (DJIBOUTI), næstformand | GOERENS (for GAHLER, M.), medformand
  ZELLER, næstformand
  GUERRERO SALOM, næstformand |
| ANTIGUA OG BARBUDA
  GBIAN (BENIN)
  OWONA KONO (CAMEROUN)
  DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK
  COMORERNE
  CONGO, REPUBLIKKEN
  TOURÉ (ELFENBENSKYSTEN)
  SUDHAKAR (FIJI)
  GREENIDGE (GUYANA)
  HAITI
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KENYA)
  LIBERIA
  MALAWI
  COULIBALY (MALI)
  MARSHALLØERNE
  SITHOLE (MOZAMBIQUE)
  NAURU
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  ACKSON MWANSASU (TANZANIA)
  FILIPE (ØSTTIMOR)
  TOGO
  TUVALU | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

SHUMBA (ZIMBABWE), medformand

TRAORÉ (BURKINA FASO), næstformand

WAIS (DJIBOUTI), næstformand

GOERENS (for GAHLER, M.), medformand

ZELLER, næstformand

GUERRERO SALOM, næstformand

ANTIGUA OG BARBUDA

GBIAN (BENIN)

OWONA KONO (CAMEROUN)

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

COMORERNE

CONGO, REPUBLIKKEN

TOURÉ (ELFENBENSKYSTEN)

SUDHAKAR (FIJI)

GREENIDGE (GUYANA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KENYA)

LIBERIA

MALAWI

COULIBALY (MALI)

MARSHALLØERNE

SITHOLE (MOZAMBIQUE)

NAURU

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

ACKSON MWANSASU (TANZANIA)

FILIPE (ØSTTIMOR)

TOGO

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UDVALGET OM ØKONOMISK UDVIKLING, FINANSER OG HANDEL

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| THOMPSON (for TRINIDAD OG TOBAGO), medformand
  TANNA (UGANDA), næstformand
  TU'I'AFITU (TONGA), næstformand | FERRARA, medformand
  ESTARÀS FERRAGUT, næstformand
  MANSCOUR, næstformand |
| THOMPSON (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  GAHWAYI (BURUNDI)
  SANCHES (KAP VERDE)
  UMBA (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO)
  MANANA (ÆKVATORIALGUINEA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIOPIEN)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA BISSAU)
  KIRIBATI
  LIAHOSOA (MADAGASKAR)
  NEKUNDI (NAMIBIA)
  OGBUOJI (NIGERIA)
  NIUE
  SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONØERNE
  SAINT KITTS OG NEVIS
  ST. LUCIA
  ABDALLA (SUDAN) (**)

  SURINAM
  DLAMINI (SWAZILAND)
  HAMUDULU (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

THOMPSON (for TRINIDAD OG TOBAGO), medformand

TANNA (UGANDA), næstformand

TU'I'AFITU (TONGA), næstformand

FERRARA, medformand

ESTARÀS FERRAGUT, næstformand

MANSCOUR, næstformand

THOMPSON (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (KAP VERDE)

UMBA (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO)

MANANA (ÆKVATORIALGUINEA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIOPIEN)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA BISSAU)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASKAR)

NEKUNDI (NAMIBIA)

OGBUOJI (NIGERIA)

NIUE

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SALOMONØERNE

SAINT KITTS OG NEVIS

ST. LUCIA

ABDALLA (SUDAN) (**)

SURINAM

DLAMINI (SWAZILAND)

HAMUDULU (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

UDVALGET OM SOCIALE ANLIGGENDER OG MILJØ

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), medformand
  BALDEH (GAMBIA), næstformand
  JIMÉNEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK) (næstformand) | RIVASI, næstformand
  AGEA, næstformand
  MUSSOLINI, næstformand |
| ANGOLA
  BAHAMAS
  BELIZE
  WEIDOU (TCHAD)
  COOKØERNE
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  SEKATLE (LESOTHO)
  BOUNA (MAURETANIEN)
  MAURITIUS
  MIKRONESIENS FORENEDE STATER
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NY GUINEA
  RWANDA
  SAMOA
  SEYCHELLERNE
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  SYDAFRIKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

MANGOUALA (GABON), medformand

BALDEH (GAMBIA), næstformand

JIMÉNEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK) (næstformand)

RIVASI, næstformand

AGEA, næstformand

MUSSOLINI, næstformand

ANGOLA

BAHAMAS

BELIZE

WEIDOU (TCHAD)

COOKØERNE

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

SEKATLE (LESOTHO)

BOUNA (MAURETANIEN)

MAURITIUS

MIKRONESIENS FORENEDE STATER

TONDY (NIGER)

PALAU

PAPUA NY GUINEA

RWANDA

SAMOA

SEYCHELLERNE

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMALIA

SYDAFRIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  med observatørstatus.

(**)  med observatørstatus.

---

BILAG II

TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I BRUXELLES (BELGIEN) DEN 7.—9. DECEMBER 2015

| JACKSON (JAMAICA), medformand | MICHEL, medformand |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (næstformand)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  SANOU (BURKINA FASO)
  NIYONGABO (BURUNDI)
  OWONA KONO (CAMEROUN)
  SANCHES (KAP VERDE)
  WEIDOU (TCHAD) (næstformand)
  LUHONGE KABINDA NGOY (CONGO, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK) (næstformand)
  NDOUANE (CONGO, Republikken)
  PUNA (COOKØERNE)
  TOURÉ (ELFENBENSKYSTEN)
  WAIS (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  JIMENEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK)
  NAIB (ERITREA)
  TOGA CHANAKA (ETIOPIEN) (næstformand)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MANGOUALA (GABON)
  BALDEH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA BISSAU)
  GREENIDGE (GUYANA)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  SOUKOUNA (MALI)
  BOUNA (MAURETANIEN)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  SITHOLE (MOZAMBIQUE) (næstformand)
  NEKUNDI (NAMIBIA)
  TONDI (NIGER)
  PALLY (NIGERIA) (næstformand)
  MARO (PAPUA NY GUINEA)
  MUSARE (RWANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT OG GRANADINERNE)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  IBROW (SOMALIA)
  MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  TOUM SUDAN (næstformand) (*)

  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON MWANSASU (TANZANIA)
  FILIPE (ØSTTIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO)
  BROOKS (TRINIDAD OG TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3)(for CASA, D.)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (for RUAS, F.)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3) (for NEGRESCU, V.)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERA SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (for MUSSOLINI, A.)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÌGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (for POGLIESE, S.)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WISNIEWSKA (1)

  ZABORSKA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAICA), medformand

MICHEL, medformand

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (næstformand)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

SANOU (BURKINA FASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (CAMEROUN)

SANCHES (KAP VERDE)

WEIDOU (TCHAD) (næstformand)

LUHONGE KABINDA NGOY (CONGO, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK) (næstformand)

NDOUANE (CONGO, Republikken)

PUNA (COOKØERNE)

TOURÉ (ELFENBENSKYSTEN)

WAIS (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

JIMENEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK)

NAIB (ERITREA)

TOGA CHANAKA (ETIOPIEN) (næstformand)

SUDHAKAR (FIJI)

MANGOUALA (GABON)

BALDEH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA BISSAU)

GREENIDGE (GUYANA)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURETANIEN)

JHUGROO (MAURITIUS)

SITHOLE (MOZAMBIQUE) (næstformand)

NEKUNDI (NAMIBIA)

TONDI (NIGER)

PALLY (NIGERIA) (næstformand)

MARO (PAPUA NY GUINEA)

MUSARE (RWANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT OG GRANADINERNE)

BUNDU (SIERRA LEONE)

IBROW (SOMALIA)

MAHLALELA (SYDAFRIKA)

TOUM SUDAN (næstformand) (*)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON MWANSASU (TANZANIA)

FILIPE (ØSTTIMOR)

IBRAHIMA (TOGO)

BROOKS (TRINIDAD OG TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3)(for CASA, D.)

DE SARNEZ (1)

ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (for RUAS, F.)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3) (for NEGRESCU, V.)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERA SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (for MUSSOLINI, A.)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (for POGLIESE, S.)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WISNIEWSKA (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Endvidere indbudt:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSWANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

CAMEROUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

CONGO (REPUBLIKKEN)

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

CONGO, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

ELFENBENSKYSTEN

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DJIBOUTI

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ETIOPIEN

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GUINEA- BISSAU

MANÉ

DIAS

GUYANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENYA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKAR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURETANIEN

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURITIUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIQUE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMIBIA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGERIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA NY GUINEA

MANDURU

RWANDA

MUSARE

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIA

IBROW

FAQI

SYDAFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDAN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SWAZILAND

DLAMINI

TANZANIA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

TCHAD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

ØSTTIMOR

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD OG TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

AVS-MINISTERRÅDET

MAMPHONO KHAKETLA, finansminister (Lesotho), formand for AVS-Rådet

EU-RÅDET

ROMAIN SCHNEIDER, minister for udviklingssamarbejde og humanitære anliggender (Luxembourg), formand for EU-Rådet

EUROPA-KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTIL

DE PEYRON, afdelingschef, Afrika

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

VERBOVEN

AVS-SEKRETARIATET

GOMES, generalsekretær

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, medgeneralsekretær

---

(*)  med observatørstatus.

(1)  Til stede den 7. december 2015.

(2)  Til stede den 8. december 2015.

(3)  Til stede den 9. december 2015.

---

BILAG III

AKKREDITERING AF IKKE-PARLAMENTARISKE REPRÆSENTANTER

Etiopien

Teshome TOGA CHANAKA

Ambassadør

Etiopiens ambassade

Dominica

Len ISHMAEL

Ambassadør

Dominicas ambassade

Rwanda

Francis MUSARE

chargé d'affaires a.i. ved

Rwandas ambassade

Saint Vincent og Grenadinerne

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

Førstesekretær

Saint Vincent og Grenadinernes ambassade

Papua Ny Guinea

Kapi MARO

Førstesekretær

Papua Ny Guineas ambassade

---

BILAG IV

VEDTAGNE TEKSTER

BESLUTNING (1)

om evaluering af fredsfaciliteten for Afrika efter ti år: dens effektivitet og fremtidsudsigter

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015, |
| --- | --- |

—

der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til Cotonoupartnerskabsaftalen mellem EU og AVS-landene, særlig artikel 1, artikel 8, stk. 5, artikel 11, artikel 28, stk. 2, litra a), og artikel 29, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonoupartnerskabsaftalen mellem EU og AVS-landene, særlig artikel 1, artikel 8, stk. 5, artikel 11, artikel 28, stk. 2, litra a), og artikel 29, stk. 1,

| — | der henviser til AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 3/2003 af 11. december 2003 om anvendelse af midler fra rammebeløbet for langsigtet udvikling under 9. Europæiske Udviklingsfond til oprettelse af en fredsfacilitet for Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EF-Ministerrådets afgørelse nr. 3/2003 af 11. december 2003 om anvendelse af midler fra rammebeløbet for langsigtet udvikling under 9. Europæiske Udviklingsfond til oprettelse af en fredsfacilitet for Afrika,

| — | der henviser til EU's strategi for Afrika af 12. maj 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi for Afrika af 12. maj 2005,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2006 om styrkelse af afrikanske kapaciteter til forebyggelse, styring og løsning af konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2006 om styrkelse af afrikanske kapaciteter til forebyggelse, styring og løsning af konflikter,

| — | der henviser til EU-Rådets konklusioner om sikkerhed og udvikling af 19.—20. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Rådets konklusioner om sikkerhed og udvikling af 19.—20. november 2007,

| — | der henviser til erklæringen fra Freds- og Sikkerhedsrådets ministermøde af 26. april 2011 om situationen for så vidt angår fred og sikkerhed i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Freds- og Sikkerhedsrådets ministermøde af 26. april 2011 om situationen for så vidt angår fred og sikkerhed i Afrika,

| — | der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og EU-Rådet om »Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling — Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og EU-Rådet om »Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling — Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser« (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 26. juni 2013 om den interne aftale mellem repræsentanterne for Den Europæiske Unions medlemsstaters regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Den Europæiske Unions bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 i overensstemmelse med AVS-EU-partnerskabsaftalen samt om tildeling af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke fjerde del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 26. juni 2013 om den interne aftale mellem repræsentanterne for Den Europæiske Unions medlemsstaters regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Den Europæiske Unions bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 i overensstemmelse med AVS-EU-partnerskabsaftalen samt om tildeling af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke fjerde del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse,

| — | der henviser til køreplanen for 2014-2017, der blev vedtaget under det fjerde topmøde mellem EU og Afrika i Bruxelles (2.—3. april 2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for 2014-2017, der blev vedtaget under det fjerde topmøde mellem EU og Afrika i Bruxelles (2.—3. april 2014),

| — | der henviser til beretningen fra Freds- og Sikkerhedsrådet af 31. januar 2015 om dets aktiviteter og situationen for så vidt angår fred og sikkerhed i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til beretningen fra Freds- og Sikkerhedsrådet af 31. januar 2015 om dets aktiviteter og situationen for så vidt angår fred og sikkerhed i Afrika,

| — | der henviser til Europa-Kommissionens afgørelse af 15. juli 2014 om handlingsprogrammet for 2014-2016 for fredsfaciliteten for Afrika, som skal finansieres via Den Europæiske Udviklingsfonds overgangsfacilitet og den 11. Europæiske Udviklingsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Kommissionens afgørelse af 15. juli 2014 om handlingsprogrammet for 2014-2016 for fredsfaciliteten for Afrika, som skal finansieres via Den Europæiske Udviklingsfonds overgangsfacilitet og den 11. Europæiske Udviklingsfond,

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Afrikanske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Afrikanske Union,

| — | der henviser til protokollen om oprettelse af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd, der blev vedtaget den 9. juli 2002 under Den Afrikanske Unions første ordinære samling, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om oprettelse af Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd, der blev vedtaget den 9. juli 2002 under Den Afrikanske Unions første ordinære samling,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions afgørelse af 12. juli 2003 om Den Europæiske Unions oprettelse af en facilitet for fredsstøttende operationer for Den Afrikanske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions afgørelse af 12. juli 2003 om Den Europæiske Unions oprettelse af en facilitet for fredsstøttende operationer for Den Afrikanske Union,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til aftalememorandummet af 2. september 2007 om samarbejde inden for fred og sikkerhed mellem Den Afrikanske Union, de regionale økonomiske fællesskaber og koordineringsmekanismerne for de regionale standby-brigader i Østafrika og Nordafrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet af 2. september 2007 om samarbejde inden for fred og sikkerhed mellem Den Afrikanske Union, de regionale økonomiske fællesskaber og koordineringsmekanismerne for de regionale standby-brigader i Østafrika og Nordafrika,

| — | der henviser til afgørelsen af 15. juni 2015 fra Den Afrikanske Unions Forsamling om bidragsskalaen og alternative finansieringskilder for Den Afrikanske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen af 15. juni 2015 fra Den Afrikanske Unions Forsamling om bidragsskalaen og alternative finansieringskilder for Den Afrikanske Union,

| — | der henviser til ECOWAS-protokollen af 10. december 1999 vedrørende mekanismen til forebyggelse, styring og løsning af konflikter, fredsbevarelse og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til ECOWAS-protokollen af 10. december 1999 vedrørende mekanismen til forebyggelse, styring og løsning af konflikter, fredsbevarelse og sikkerhed,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000 om kvinder og fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000 om kvinder og fred og sikkerhed,

| — | der henviser til erklæringen af 16. april 2010 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om fredsopbygning efter konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 16. april 2010 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om fredsopbygning efter konflikter,

| — | der henviser til erklæringen af 29. juni 2010 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om fremme og styrkelse af retsstatsprincippet som led i opretholdelsen af den internationale fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 29. juni 2010 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om fremme og styrkelse af retsstatsprincippet som led i opretholdelsen af den internationale fred og sikkerhed,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2151 af 28. april 2014 om opretholdelsen af den internationale fred og sikkerhed: Reform af sikkerhedssektoren: udfordringer og muligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2151 af 28. april 2014 om opretholdelsen af den internationale fred og sikkerhed: Reform af sikkerhedssektoren: udfordringer og muligheder,

| — | der henviser til EU-Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Rådets konklusioner af 15. oktober 2012 om »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser«,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Anliggender,

| A. | der henviser til, at der er eller har været interne væbnede konflikter i mange afrikanske lande, som udspringer af politiske, sociale, økonomiske, etniske eller religiøse spændinger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der er eller har været interne væbnede konflikter i mange afrikanske lande, som udspringer af politiske, sociale, økonomiske, etniske eller religiøse spændinger;

| B. | der henviser til, at en forbedring af de socioøkonomiske forhold, hvorved det lykkes at tackle fattigdom, alle former for diskrimination, dårlige arbejdsvilkår, menneskerettighedskrænkelser og umenneskelig og nedværdigende behandling, er afgørende for at sikre en reelt inkluderende proces med konsolidering af stabilitet og udvikling, og til, at en sådan proces er den eneste måde, hvorpå man kan forhindre en genopblussen af konflikter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en forbedring af de socioøkonomiske forhold, hvorved det lykkes at tackle fattigdom, alle former for diskrimination, dårlige arbejdsvilkår, menneskerettighedskrænkelser og umenneskelig og nedværdigende behandling, er afgørende for at sikre en reelt inkluderende proces med konsolidering af stabilitet og udvikling, og til, at en sådan proces er den eneste måde, hvorpå man kan forhindre en genopblussen af konflikter;

| C. | der henviser til, at konflikter forværrer fænomenerne sult og absolut fattigdom, undergraver udøvelsen af menneskerettighederne og i lange perioder forhindrer enhver økonomisk, politisk og social udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at konflikter forværrer fænomenerne sult og absolut fattigdom, undergraver udøvelsen af menneskerettighederne og i lange perioder forhindrer enhver økonomisk, politisk og social udvikling;

| D. | der henviser til, at rationalet bag fredsfaciliteten for Afrika er, at sikkerhed og udvikling i et land eller en region hænger indbyrdes sammen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at rationalet bag fredsfaciliteten for Afrika er, at sikkerhed og udvikling i et land eller en region hænger indbyrdes sammen;

| E. | der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika blev oprettet i 2004 for at styrke Den Afrikanske Union (AU) og herigennem de otte regionale økonomiske fællesskaber (REC'er) og give dem en løftestang til bedre at kunne håndtere konflikter på kontinentet uden indgriben fra fremmede tropper; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika blev oprettet i 2004 for at styrke Den Afrikanske Union (AU) og herigennem de otte regionale økonomiske fællesskaber (REC'er) og give dem en løftestang til bedre at kunne håndtere konflikter på kontinentet uden indgriben fra fremmede tropper;

| F. | der henviser til, at den fælles EU-Afrika-strategi siden vedtagelsen i Lissabon i 2007 og igen på topmødet mellem EU og Afrika i april 2014 definerede fred og sikkerhed som et af de prioriterede områder for partnerskabet og fredsfaciliteten for Afrika som et instrument, der udgør en del af en bredere EU-strategi; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fælles EU-Afrika-strategi siden vedtagelsen i Lissabon i 2007 og igen på topmødet mellem EU og Afrika i april 2014 definerede fred og sikkerhed som et af de prioriterede områder for partnerskabet og fredsfaciliteten for Afrika som et instrument, der udgør en del af en bredere EU-strategi;

| G. | der henviser til, at mere end 90 % af de over 1,2 mia. EUR, der siden 2005 er blevet bevilget til fredsfaciliteten for Afrika, er blevet anvendt til fredsstøtteoperationer i seks lande, nemlig til AMIS (Darfur), Amisom (Somalia), Micopax efterfulgt af Misca (Den Centralafrikanske Republik — CAR), Afisma (Mali) og RCI-LRA (CAR, DRC, Sydsudan, Uganda); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mere end 90 % af de over 1,2 mia. EUR, der siden 2005 er blevet bevilget til fredsfaciliteten for Afrika, er blevet anvendt til fredsstøtteoperationer i seks lande, nemlig til AMIS (Darfur), Amisom (Somalia), Micopax efterfulgt af Misca (Den Centralafrikanske Republik — CAR), Afisma (Mali) og RCI-LRA (CAR, DRC, Sydsudan, Uganda);

| H. | der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika i 2007 udvidede sit anvendelsesområde fra primært at finansiere fredsstøtteoperationer og styrkelse af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur til at dække en bredere vifte af aktiviteter inden for konfliktforebyggelse og stabilisering efter konflikter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika i 2007 udvidede sit anvendelsesområde fra primært at finansiere fredsstøtteoperationer og styrkelse af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur til at dække en bredere vifte af aktiviteter inden for konfliktforebyggelse og stabilisering efter konflikter;

| I. | der henviser til, at cirka 8,3 % af alle kontrakter siden 2007 er blevet tildelt den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitekturs kapacitetsopbygningsaktiviteter, der yder en betydelig støtte til at gøre arkitekturen operationel; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at cirka 8,3 % af alle kontrakter siden 2007 er blevet tildelt den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitekturs kapacitetsopbygningsaktiviteter, der yder en betydelig støtte til at gøre arkitekturen operationel;

| J. | der henviser til, at 1,3 % af budgettet siden 2009 er blevet bevilget til aktiviteter i forbindelse med fredsfacilitetens tidlige reaktionsmekanisme, der omfatter mægling, opstart, undersøgelsesmissioner og missioner med sigte på midlertidig styrkelse af planlægningsenheden; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 1,3 % af budgettet siden 2009 er blevet bevilget til aktiviteter i forbindelse med fredsfacilitetens tidlige reaktionsmekanisme, der omfatter mægling, opstart, undersøgelsesmissioner og missioner med sigte på midlertidig styrkelse af planlægningsenheden;

| K. | der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika ved at tilvejebringe forudsigelige og pålidelige ressourcer, der sætter AU og de regionale organisationer i stand til at handle, har gjort det muligt for de afrikanske lande at træffe kollektive foranstaltninger for at tilvejebringe sikkerhed med udgangspunkt i AU's Freds- og Sikkerhedsråds spirende politiske rolle ved at sætte det på prøve og gøre det operationelt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at fredsfaciliteten for Afrika ved at tilvejebringe forudsigelige og pålidelige ressourcer, der sætter AU og de regionale organisationer i stand til at handle, har gjort det muligt for de afrikanske lande at træffe kollektive foranstaltninger for at tilvejebringe sikkerhed med udgangspunkt i AU's Freds- og Sikkerhedsråds spirende politiske rolle ved at sætte det på prøve og gøre det operationelt;

| L. | der henviser til, at AU den 15. juni 2015 vedtog en afgørelse om de alternative finansieringskilder, hvoraf det fremgår, at 25 % af alle midlerne vil blive anvendt til budgettet for AU's fredsstøtteoperationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at AU den 15. juni 2015 vedtog en afgørelse om de alternative finansieringskilder, hvoraf det fremgår, at 25 % af alle midlerne vil blive anvendt til budgettet for AU's fredsstøtteoperationer;

| M. | der henviser til, at det var hensigten, da fredsfaciliteten for Afrika blev oprettet i 2003, at dens finansiering via EUF-midler skulle være midlertidig og kun skulle opretholdes, indtil der var fundet alternative finansieringskilder; der henviser til, at EUF stadig er den væsentligste finansieringskilde for fredsfaciliteten for Afrika 12 år senere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det var hensigten, da fredsfaciliteten for Afrika blev oprettet i 2003, at dens finansiering via EUF-midler skulle være midlertidig og kun skulle opretholdes, indtil der var fundet alternative finansieringskilder; der henviser til, at EUF stadig er den væsentligste finansieringskilde for fredsfaciliteten for Afrika 12 år senere;

| N. | der henviser til, at efterspørgslen efter fredsstøtteoperationer under EU's fredsfacilitet for Afrika er voksende på grund af »mission creep« (en mission, der har vokset sig ud over sine oprindelige grænser), som erfaringerne med visse FN-missioner har vist, og på grund af nye missioner under overskriften »beskyttelsesansvar«; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at efterspørgslen efter fredsstøtteoperationer under EU's fredsfacilitet for Afrika er voksende på grund af »mission creep« (en mission, der har vokset sig ud over sine oprindelige grænser), som erfaringerne med visse FN-missioner har vist, og på grund af nye missioner under overskriften »beskyttelsesansvar«;

| O. | der henviser til, at en hel vifte af andre donorer, herunder internationale organisationer (FN og andre), politiske og militære alliancer (Den Nordatlantiske Traktats Organisation samt — NATO) og stater (USA, Kina, Japan og EU's medlemsstater) også er aktive på dette område; der henviser til, at komplementariteten sikres af AU-partnernes gruppe om fred og sikkerhed, som mødes regelmæssigt i Addis Abeba; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en hel vifte af andre donorer, herunder internationale organisationer (FN og andre), politiske og militære alliancer (Den Nordatlantiske Traktats Organisation samt — NATO) og stater (USA, Kina, Japan og EU's medlemsstater) også er aktive på dette område; der henviser til, at komplementariteten sikres af AU-partnernes gruppe om fred og sikkerhed, som mødes regelmæssigt i Addis Abeba;

| P. | der henviser til, at på EU-plan fremmer aktører inden for både den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og udviklingsområdet reform af sikkerhedssektoren i lande, der er særligt udsatte for konflikter, såvel som etableringen af et gennemsigtigt, ansvarligt og effektivt politi, retsvæsen og militærapparat; der henviser til, at der mangler koordination i forbindelse med anvendelsen af EU-instrumenter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at på EU-plan fremmer aktører inden for både den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og udviklingsområdet reform af sikkerhedssektoren i lande, der er særligt udsatte for konflikter, såvel som etableringen af et gennemsigtigt, ansvarligt og effektivt politi, retsvæsen og militærapparat; der henviser til, at der mangler koordination i forbindelse med anvendelsen af EU-instrumenter;

| Q. | der henviser til, at EU-Rådet har anerkendt civilsamfundsorganisationernes (CSO'ernes) afgørende rolle for freds- og sikkerhedsdagsordenen; der henviser til, at CSO'erne nærmest overhovedet ikke er involveret i fredsfaciliteten for Afrika; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU-Rådet har anerkendt civilsamfundsorganisationernes (CSO'ernes) afgørende rolle for freds- og sikkerhedsdagsordenen; der henviser til, at CSO'erne nærmest overhovedet ikke er involveret i fredsfaciliteten for Afrika;

| 1. | erkender, at fredsfaciliteten for Afrika har gjort det muligt at operationalisere forbindelsen mellem sikkerhed og udvikling og har etableret en dybtgående dialog og freds- og sikkerhedsmæssige udfordringer mellem EU og AU; anerkender, at fredsfaciliteten for Afrika har spillet en befordrende rolle på et tidspunkt, hvor intet andet instrument kunne finansiere afrikanske tropper til fredsoperationer organiseret af AU eller de regionale økonomiske fællesskaber; |
| --- | --- |

1.

erkender, at fredsfaciliteten for Afrika har gjort det muligt at operationalisere forbindelsen mellem sikkerhed og udvikling og har etableret en dybtgående dialog og freds- og sikkerhedsmæssige udfordringer mellem EU og AU; anerkender, at fredsfaciliteten for Afrika har spillet en befordrende rolle på et tidspunkt, hvor intet andet instrument kunne finansiere afrikanske tropper til fredsoperationer organiseret af AU eller de regionale økonomiske fællesskaber;

| 2. | er af den faste overbevisning, at fredsfaciliteten for Afrika bør orienteres mod at styrke civilsamfundets aktive deltagelse, demokratisk og participatorisk regeringsførelse og kulturel kapacitetsopbygning; understreger, at alle beslutningsprocesser bør være baseret på gennemsigtighed, effektivitet og ansvarlighed; |
| --- | --- |

2.

er af den faste overbevisning, at fredsfaciliteten for Afrika bør orienteres mod at styrke civilsamfundets aktive deltagelse, demokratisk og participatorisk regeringsførelse og kulturel kapacitetsopbygning; understreger, at alle beslutningsprocesser bør være baseret på gennemsigtighed, effektivitet og ansvarlighed;

| 3. | glæder sig over, at de aktiviteter, der finansieres via fredsfaciliteten for Afrika, er udvidet til at omfatte konfliktforebyggelse og stabilisering efter konflikter såvel som oprettelsen af en hurtig reaktionsmekanisme; anser denne udvikling for at være af største betydning for at undgå, at fredsfaciliteten for Afrika primært benyttes som et konfliktstyringsredskab; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at de aktiviteter, der finansieres via fredsfaciliteten for Afrika, er udvidet til at omfatte konfliktforebyggelse og stabilisering efter konflikter såvel som oprettelsen af en hurtig reaktionsmekanisme; anser denne udvikling for at være af største betydning for at undgå, at fredsfaciliteten for Afrika primært benyttes som et konfliktstyringsredskab;

| 4. | opfordrer AU og de regionale økonomiske fællesskaber til at sikre, at fredsbevarende operationer gennemføres inden for rammerne af god regeringsførelse og i overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer AU og de regionale økonomiske fællesskaber til at sikre, at fredsbevarende operationer gennemføres inden for rammerne af god regeringsførelse og i overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne;

| 5. | anerkender de vigtige resultater, der hidtil er opnået gennem afrikanskledede fredsstøtteoperationer; understreger ikke desto mindre, at det er nødvendigt at tackle de bagvedliggende årsager til konflikten og sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling samt at forbedre dialogen, gennemføre fælles tilgange og styrke koordinationen i forbindelse med krisestyring; |
| --- | --- |

5.

anerkender de vigtige resultater, der hidtil er opnået gennem afrikanskledede fredsstøtteoperationer; understreger ikke desto mindre, at det er nødvendigt at tackle de bagvedliggende årsager til konflikten og sammenhængen mellem sikkerhed og udvikling samt at forbedre dialogen, gennemføre fælles tilgange og styrke koordinationen i forbindelse med krisestyring;

| 6. | finder det beklageligt, at fredsfaciliteten for Afrika stadig primært finansieres via EUF til trods for, at dette helt klart var ment som en midlertidig løsning tilbage i 2003; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med evalueringen af EU's flerårige finansielle ramme at stille et forslag med sigte på at integrere finansieringen af fredsfaciliteten for Afrika i EU's budget; mener, at denne finansieringsmåde ville løse de vedvarende problemer for så vidt angår støtteberettigelsen af visse udgifter under fredsfaciliteten for Afrika; |
| --- | --- |

6.

finder det beklageligt, at fredsfaciliteten for Afrika stadig primært finansieres via EUF til trods for, at dette helt klart var ment som en midlertidig løsning tilbage i 2003; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med evalueringen af EU's flerårige finansielle ramme at stille et forslag med sigte på at integrere finansieringen af fredsfaciliteten for Afrika i EU's budget; mener, at denne finansieringsmåde ville løse de vedvarende problemer for så vidt angår støtteberettigelsen af visse udgifter under fredsfaciliteten for Afrika;

| 7. | opfordrer de afrikanske stater til at anlægge en holdbar og inkluderende tilgang med henblik på at konsolidere den regionale stabilitet, udvide støtteoperationernes lovlige beføjelser og forhindre, at konflikterne blusser op på ny; fremhæver, at socioøkonomisk udvikling fremmer holdbar fred; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de afrikanske stater til at anlægge en holdbar og inkluderende tilgang med henblik på at konsolidere den regionale stabilitet, udvide støtteoperationernes lovlige beføjelser og forhindre, at konflikterne blusser op på ny; fremhæver, at socioøkonomisk udvikling fremmer holdbar fred;

| 8. | mener, at det er nødvendigt, at de EU-støttede fredsopbygningstiltag, som f.eks. reform af sikkerhedssektoren (SSR) og afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter (DDR), udvikles og indføres på en integreret måde under anvendelse af de til rådighed værende instrumenter inden for både sikkerheds- og udviklingspolitikken; mener, at der bør udvikles fælles mål og midler, og at kortsigtede tiltag bør erstattes af langsigtede udviklingsinitiativer, navnlig med hensyn til socioøkonomisk stabilisering; |
| --- | --- |

8.

mener, at det er nødvendigt, at de EU-støttede fredsopbygningstiltag, som f.eks. reform af sikkerhedssektoren (SSR) og afvæbning, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter (DDR), udvikles og indføres på en integreret måde under anvendelse af de til rådighed værende instrumenter inden for både sikkerheds- og udviklingspolitikken; mener, at der bør udvikles fælles mål og midler, og at kortsigtede tiltag bør erstattes af langsigtede udviklingsinitiativer, navnlig med hensyn til socioøkonomisk stabilisering;

| 9. | understreger, at det er nødvendigt at støtte gennemførelsen af langsigtede kapacitetsopbygningsstrategier inden for fred og sikkerhed, og at det er nødvendigt at forbedre koordinationen og komplementariteten af donorer, der er aktive på freds- og sikkerhedsområdet (fortrinsvis medlemsstaterne, EU, FN og Verdensbanken), for så vidt angår finansiel støtte og økonomisk bistand samt at sikre bæredygtighed; |
| --- | --- |

9.

understreger, at det er nødvendigt at støtte gennemførelsen af langsigtede kapacitetsopbygningsstrategier inden for fred og sikkerhed, og at det er nødvendigt at forbedre koordinationen og komplementariteten af donorer, der er aktive på freds- og sikkerhedsområdet (fortrinsvis medlemsstaterne, EU, FN og Verdensbanken), for så vidt angår finansiel støtte og økonomisk bistand samt at sikre bæredygtighed;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt at udvikle en strategi og foranstaltninger med henblik på konfliktforebyggelse for at sikre en effektiv gennemførelse af de forskellige AU-instrumenter for demokrati, valg og menneskerettigheder, og samtidig gøre noget ved de bagvedliggende økonomiske og sociale årsager til manglende stabilitet og fastholde balancen mellem enhed og mangfoldighed; minder om, at styrkelse af AU-medlemsstaternes, AU's og de regionale økonomiske fællesskabers institutionelle kapaciteter er afgørende for varig fred og sikkerhed og for udvikling, og opfordrer derfor til en bedre koordinering af EU's indsats gennem fredsfaciliteten for Afrika og andre instrumenter; bemærker, at der bør lægges større vægt på konfliktforebyggelse, herunder forebyggelse af radikalisering og af konflikter i forbindelse med valgcyklusser, samt på mæglingskapacitet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt at udvikle en strategi og foranstaltninger med henblik på konfliktforebyggelse for at sikre en effektiv gennemførelse af de forskellige AU-instrumenter for demokrati, valg og menneskerettigheder, og samtidig gøre noget ved de bagvedliggende økonomiske og sociale årsager til manglende stabilitet og fastholde balancen mellem enhed og mangfoldighed; minder om, at styrkelse af AU-medlemsstaternes, AU's og de regionale økonomiske fællesskabers institutionelle kapaciteter er afgørende for varig fred og sikkerhed og for udvikling, og opfordrer derfor til en bedre koordinering af EU's indsats gennem fredsfaciliteten for Afrika og andre instrumenter; bemærker, at der bør lægges større vægt på konfliktforebyggelse, herunder forebyggelse af radikalisering og af konflikter i forbindelse med valgcyklusser, samt på mæglingskapacitet;

| 11. | tilskynder Den Europæiske Union og AU til at gøre dette instruments succes mere synlig for de europæiske og afrikanske borgere; opfordrer i denne forbindelse til, at der iværksættes en bred oplysningskampagne om fredsfaciliteten for Afrika, navnlig i Afrika, og til passende undervisning af alle aktører, der er involveret i facilitetens gennemførelse, således at de bliver i stand til at forstå denne mekanisme og dens mål fuldt ud, og således at de også selv kan give faciliteten større synlighed og øge kendskabet til den; |
| --- | --- |

11.

tilskynder Den Europæiske Union og AU til at gøre dette instruments succes mere synlig for de europæiske og afrikanske borgere; opfordrer i denne forbindelse til, at der iværksættes en bred oplysningskampagne om fredsfaciliteten for Afrika, navnlig i Afrika, og til passende undervisning af alle aktører, der er involveret i facilitetens gennemførelse, således at de bliver i stand til at forstå denne mekanisme og dens mål fuldt ud, og således at de også selv kan give faciliteten større synlighed og øge kendskabet til den;

| 12. | understreger, at fred i Afrika først og fremmest afhænger af, at de bagvedliggende politiske, sociale, økonomiske, etniske og religiøse årsager fjernes, og af den politiske dialog og de afrikanske partneres politiske vilje til at arbejde sammen, bl.a. ved at styrke AU's strukturer; |
| --- | --- |

12.

understreger, at fred i Afrika først og fremmest afhænger af, at de bagvedliggende politiske, sociale, økonomiske, etniske og religiøse årsager fjernes, og af den politiske dialog og de afrikanske partneres politiske vilje til at arbejde sammen, bl.a. ved at styrke AU's strukturer;

| 13. | understreger, at princippet om de afrikanske landes ejerskab bør forfølges yderligere, navnlig ved at der fastsættes et begrænset antal klare prioriteter, og EU-bistanden øges med kapacitetsopbygning; opfordrer EU til at undersøge mulighederne for yderligere at decentralisere visse aspekter af programforvaltningen under fredsfaciliteten for Afrika, herunder overvågningen af aktiviteter, der finansieres af faciliteten for AU, de regionale økonomiske fællesskaber og de regionale missioner, koordinering på stedet af EU-anliggender vedrørende faciliteten samt teknisk bistand; glæder sig over den fælles meddelelse »Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling — Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser« (3); opfordrer i denne henseende Kommissionen til at foreslå vidtrækkende lovgivning med henblik på at forbedre EU's støtte til regionale sikkerhedsaktører; |
| --- | --- |

13.

understreger, at princippet om de afrikanske landes ejerskab bør forfølges yderligere, navnlig ved at der fastsættes et begrænset antal klare prioriteter, og EU-bistanden øges med kapacitetsopbygning; opfordrer EU til at undersøge mulighederne for yderligere at decentralisere visse aspekter af programforvaltningen under fredsfaciliteten for Afrika, herunder overvågningen af aktiviteter, der finansieres af faciliteten for AU, de regionale økonomiske fællesskaber og de regionale missioner, koordinering på stedet af EU-anliggender vedrørende faciliteten samt teknisk bistand; glæder sig over den fælles meddelelse »Kapacitetsopbygning til støtte for sikkerhed og udvikling — Hvordan partnere kan sættes i stand til at forebygge og styre kriser« (3); opfordrer i denne henseende Kommissionen til at foreslå vidtrækkende lovgivning med henblik på at forbedre EU's støtte til regionale sikkerhedsaktører;

| 14. | understreger vigtigheden af at støtte kvinders deltagelse i fredsforhandlinger og i genopbygning efter konflikter samt at beskytte kvinder og piger mod seksuel og kønsbaseret vold under væbnede konflikter; |
| --- | --- |

14.

understreger vigtigheden af at støtte kvinders deltagelse i fredsforhandlinger og i genopbygning efter konflikter samt at beskytte kvinder og piger mod seksuel og kønsbaseret vold under væbnede konflikter;

| 15. | opfordrer EU til at gå mere hyppigt i dialog med medlemsstater i AU, de regionale økonomiske fællesskaber og de regionale missioner på både politikplan og politisk plan for at tilvejebringe grundlaget for en regelmæssig dialog om, hvordan de nylige resultater af fredsfaciliteten for Afrika kan konsolideres på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU til at gå mere hyppigt i dialog med medlemsstater i AU, de regionale økonomiske fællesskaber og de regionale missioner på både politikplan og politisk plan for at tilvejebringe grundlaget for en regelmæssig dialog om, hvordan de nylige resultater af fredsfaciliteten for Afrika kan konsolideres på mellemlang og lang sigt;

| 16. | efterlyser en mere systematisk fælles programmering med andre EU-instrumenter og som led i andre politikker samt en styrkelse af EU-delegationernes rolle og kapacitet; |
| --- | --- |

16.

efterlyser en mere systematisk fælles programmering med andre EU-instrumenter og som led i andre politikker samt en styrkelse af EU-delegationernes rolle og kapacitet;

| 17. | bifalder AU's intention om at operationalisere sin kapacitet til at reagere hurtigt på kriser ved at integrere sin »afrikanske kapacitet til øjeblikkelig reaktion på kriser« (ACIRC) i de afrikanske standby-styrker; |
| --- | --- |

17.

bifalder AU's intention om at operationalisere sin kapacitet til at reagere hurtigt på kriser ved at integrere sin »afrikanske kapacitet til øjeblikkelig reaktion på kriser« (ACIRC) i de afrikanske standby-styrker;

| 18. | fremhæver de fremskridt, der er gjort i retning af en fuld operationalisering af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur, hvis formål er at sikre, at alle de AU-instrumenter, der er udformet med henblik på forebyggelse, håndtering og løsning af konflikter i Afrika, fungerer i synergi og skaber de forventede resultater; |
| --- | --- |

18.

fremhæver de fremskridt, der er gjort i retning af en fuld operationalisering af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur, hvis formål er at sikre, at alle de AU-instrumenter, der er udformet med henblik på forebyggelse, håndtering og løsning af konflikter i Afrika, fungerer i synergi og skaber de forventede resultater;

| 19. | opfordrer partnerne i fredsfaciliteten for Afrika (EU/AU/de regionale økonomiske fællesskaber/de regionale missioner) til at anlægge en mere målrettet tilgang til kapacitetsopbygning, navnlig af AMISOM-officerer, inden for fred og sikkerhed, som er baseret på en grundig behovsanalyse og styret af en overordnet strategisk plan for institutionsudvikling; |
| --- | --- |

19.

opfordrer partnerne i fredsfaciliteten for Afrika (EU/AU/de regionale økonomiske fællesskaber/de regionale missioner) til at anlægge en mere målrettet tilgang til kapacitetsopbygning, navnlig af AMISOM-officerer, inden for fred og sikkerhed, som er baseret på en grundig behovsanalyse og styret af en overordnet strategisk plan for institutionsudvikling;

| 20. | understreger, at fredsfaciliteten for Afrika kun kan være et instrument, der supplerer den kollektive internationale indsats; glæder sig over AU's villighed til at påtage sig et stigende ansvar for egen sikkerhed ved hjælp af dets afgørelse af 15. juni 2015 om de alternative finansieringskilder; opfordrer EU til at søge efter yderligere foranstaltninger med henblik på at bidrage til at sikre den langsigtede finansielle bæredygtighed af fredsfaciliteten for Afrika; understreger, at det i denne henseende vil være afgørende at optrappe kapacitetsopbygningen inden for finansiel forvaltning; |
| --- | --- |

20.

understreger, at fredsfaciliteten for Afrika kun kan være et instrument, der supplerer den kollektive internationale indsats; glæder sig over AU's villighed til at påtage sig et stigende ansvar for egen sikkerhed ved hjælp af dets afgørelse af 15. juni 2015 om de alternative finansieringskilder; opfordrer EU til at søge efter yderligere foranstaltninger med henblik på at bidrage til at sikre den langsigtede finansielle bæredygtighed af fredsfaciliteten for Afrika; understreger, at det i denne henseende vil være afgørende at optrappe kapacitetsopbygningen inden for finansiel forvaltning;

| 21. | opfordrer til, at den nuværende model for fredsfaciliteten for Afrika omstruktureres med henblik på at centralisere den operationelle og finansielle beslutningstagning og dermed øge effektiviteten; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at den nuværende model for fredsfaciliteten for Afrika omstruktureres med henblik på at centralisere den operationelle og finansielle beslutningstagning og dermed øge effektiviteten;

| 22. | bifalder EU's beslutning om at anvende et loft på 80 % for EU's bidrag til bevilling af tropper til alle nye fredsstøtteoperationer og til AMISOM fra januar 2016 og fremefter; |
| --- | --- |

22.

bifalder EU's beslutning om at anvende et loft på 80 % for EU's bidrag til bevilling af tropper til alle nye fredsstøtteoperationer og til AMISOM fra januar 2016 og fremefter;

| 23. | understreger, at der hurtigt bør indføres effektive foranstaltninger for at standse ophobning, smugling og spredning af håndvåben og lette våben (SALW) og for at fremme nedrustning, da sådanne er afgørende for at forhindre forøgelsen af konflikter, vold og skrøbelighed i Afrika; |
| --- | --- |

23.

understreger, at der hurtigt bør indføres effektive foranstaltninger for at standse ophobning, smugling og spredning af håndvåben og lette våben (SALW) og for at fremme nedrustning, da sådanne er afgørende for at forhindre forøgelsen af konflikter, vold og skrøbelighed i Afrika;

| 24. | fastholder, at Den Europæiske Union bør vedblive med at være en engageret partner i fredsfaciliteten for Afrika og andre fredelige foretagender, men understreger, at der kun kan opnås optimale resultater, hvis der er reelt afrikansk lederskab og regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

24.

fastholder, at Den Europæiske Union bør vedblive med at være en engageret partner i fredsfaciliteten for Afrika og andre fredelige foretagender, men understreger, at der kun kan opnås optimale resultater, hvis der er reelt afrikansk lederskab og regionalt samarbejde;

| 25. | anbefaler, at drøftelsen om fredsfaciliteten for Afrika, som udgør en del af Den Europæiske Udviklingsfond, integreres i drøftelsen om Cotonouaftalens fremtid; |
| --- | --- |

25.

anbefaler, at drøftelsen om fredsfaciliteten for Afrika, som udgør en del af Den Europæiske Udviklingsfond, integreres i drøftelsen om Cotonouaftalens fremtid;

| 26. | anbefaler, at nuværende og fremtidige programmer under fredsfaciliteten for Afrika tilpasses til de til rådighed værende midler, således at finanserne kobles bedre sammen med målene og behovene på stedet; |
| --- | --- |

26.

anbefaler, at nuværende og fremtidige programmer under fredsfaciliteten for Afrika tilpasses til de til rådighed værende midler, således at finanserne kobles bedre sammen med målene og behovene på stedet;

| 27. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AU's og Den Europæiske Unions institutioner, AVS-Ministerrådet, Gruppen af AVS-staters organisationer for regional integration og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

27.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AU's og Den Europæiske Unions institutioner, AVS-Ministerrådet, Gruppen af AVS-staters organisationer for regional integration og FN's generalsekretær.

BESLUTNING (4)

om fyrre års partnerskab: En evaluering af indvirkningen på handel og udvikling i AVS-landene og udsigterne til varige forbindelser mellem AVS-landene og Den Europæiske Union

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015, |
| --- | --- |

—

der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2004 om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er): problemer og udsigter (3), af 23. november 2006 om evaluering af forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (4), af 9. april 2009 om økonomiske partnerskabsaftaler og deres virkning for AVS-stater (5) og af 19. juni 2013 om økonomiske partnerskabsaftaler — de næste skridt (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2004 om økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er): problemer og udsigter (3), af 23. november 2006 om evaluering af forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler (4), af 9. april 2009 om økonomiske partnerskabsaftaler og deres virkning for AVS-stater (5) og af 19. juni 2013 om økonomiske partnerskabsaftaler — de næste skridt (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. marts 2014 om regional integration og modernisering af toldvæsenet med henblik på bæredygtig udvikling i AVS-landene, i samarbejde med EU (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. marts 2014 om regional integration og modernisering af toldvæsenet med henblik på bæredygtig udvikling i AVS-landene, i samarbejde med EU (7),

| — | der henviser til erklæringen fra AVS-Ministerrådet af 12. juni 2014 om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 (8) og den fælles erklæring fra AVS og EU om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra AVS-Ministerrådet af 12. juni 2014 om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 (8) og den fælles erklæring fra AVS og EU om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. september 2002 med henstilling til Kommissionen om forhandling af økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne (9), af 23. marts 2006 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (10), af 12. december 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (11), af 23. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (12) samt af 5. februar 2009 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. september 2002 med henstilling til Kommissionen om forhandling af økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne (9), af 23. marts 2006 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (10), af 12. december 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (11), af 23. maj 2007 om økonomiske partnerskabsaftaler (12) samt af 5. februar 2009 om de økonomiske partnerskabsaftalers (ØPA'ers) virkning på udviklingen (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. marts 2009 om den økonomiske partnerskabsaftale mellem EF og Cariforum (14), af 19. januar 2011 om den foreløbige partnerskabsaftale mellem EF og Stillehavslandene (15), af 17. januar 2013 om den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (16) og af 13. juni 2013 om den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem EF og Centralafrika (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. marts 2009 om den økonomiske partnerskabsaftale mellem EF og Cariforum (14), af 19. januar 2011 om den foreløbige partnerskabsaftale mellem EF og Stillehavslandene (15), af 17. januar 2013 om den foreløbige aftale om fastlæggelse af en ramme for en økonomisk partnerskabsaftale mellem landene i det østlige og sydlige Afrika på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (16) og af 13. juni 2013 om den foreløbige økonomiske partnerskabsaftale mellem EF og Centralafrika (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2012 om »En dagsorden for forandring: fremtiden for EU's udviklingspolitik« (18), af 12. marts 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for finansiering af EU-samarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier for perioden 2014-2020 (11. Europæiske Udviklingsfond) (19), af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (20) og af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2012 om »En dagsorden for forandring: fremtiden for EU's udviklingspolitik« (18), af 12. marts 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for finansiering af EU-samarbejdet med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og de oversøiske lande og territorier for perioden 2014-2020 (11. Europæiske Udviklingsfond) (19), af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (20) og af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (21),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 11. februar 2015 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 11. februar 2015 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU (22),

| — | der henviser til Europa-Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (23),

| — | der henviser til det fælles høringsdokument af 6. oktober 2015 med titlen »Mod et nyt partnerskab mellem Den Europæiske Union og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet efter 2020« (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles høringsdokument af 6. oktober 2015 med titlen »Mod et nyt partnerskab mellem Den Europæiske Union og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet efter 2020« (24),

| — | der henviser til den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), særligt artikel XXIV, samt til de ministererklæringer, som blev vedtaget på WTO's ministerkonferences fjerde samling den 14. november 2001 i Doha og på WTO's ministerkonferences sjette samling den 18. december 2005 i Hong Kong, |
| --- | --- |

—

der henviser til den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), særligt artikel XXIV, samt til de ministererklæringer, som blev vedtaget på WTO's ministerkonferences fjerde samling den 14. november 2001 i Doha og på WTO's ministerkonferences sjette samling den 18. december 2005 i Hong Kong,

| — | der henviser til Sipopo-erklæringen fra det syvende topmøde mellem AVS' stats- og regeringschefer den 13.—14. december 2012 — »Fremtiden for AVS-Gruppen i en verden i forandring: udfordringer og muligheder«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sipopo-erklæringen fra det syvende topmøde mellem AVS' stats- og regeringschefer den 13.—14. december 2012 — »Fremtiden for AVS-Gruppen i en verden i forandring: udfordringer og muligheder«,

| — | der henviser til rapporten til den 99. og den 100. samling i AVS-Ministerrådets Gruppe af Fremtrædende Personer hhv. den 16.—18. juni 2014 og den 12. december 2014 om fremtiden for AVS-Gruppen efter 2020 (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten til den 99. og den 100. samling i AVS-Ministerrådets Gruppe af Fremtrædende Personer hhv. den 16.—18. juni 2014 og den 12. december 2014 om fremtiden for AVS-Gruppen efter 2020 (25),

| — | der henviser til den endelige rapport fra Kontoret for Økonomisk Politik og Regional Udvikling (EPRD) om forbindelserne mellem AVS og EU efter 2020: spørgsmål for EU i høringsfase 1 i juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Kontoret for Økonomisk Politik og Regional Udvikling (EPRD) om forbindelserne mellem AVS og EU efter 2020: spørgsmål for EU i høringsfase 1 i juli 2015,

| — | der henviser til Busanpartnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde af 1. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Busanpartnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde af 1. december 2011,

| — | der henviser til Den Europæiske Udviklingsfond, dens programmering og procedurer samt til investeringsfaciliteten og den støtte, EIB yder til AVS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Udviklingsfond, dens programmering og procedurer samt til investeringsfaciliteten og den støtte, EIB yder til AVS-landene,

| — | der henviser til AVS-EU-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2013 af 7. juni 2013 om vedtagelse af en protokol om den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 under partnerskabsaftalen mellem Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne på den anden side, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EU-Ministerrådets afgørelse nr. 1/2013 af 7. juni 2013 om vedtagelse af en protokol om den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 under partnerskabsaftalen mellem Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne på den anden side,

| — | der henviser til den sammenfattende rapport fra FN's generalsekretær om dagsordenen for bæredygtig udvikling efter 2015 »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet« (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenfattende rapport fra FN's generalsekretær om dagsordenen for bæredygtig udvikling efter 2015 »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet« (26),

| — | der henviser til slutdokumentet fra FN's tredje internationale konference om bistandsfinansiering: Addis Abeba-handlingsplanen af 16. juli 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra FN's tredje internationale konference om bistandsfinansiering: Addis Abeba-handlingsplanen af 16. juli 2015,

| — | der henviser til slutdokumentet om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og målene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og målene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne,

| A. | der henviser til, at Cotonouaftalen (»Cotonou«) har været det bedste eksempel på den største ramme for Nord-Syd-samarbejde, som har styret forbindelserne mellem 78 AVS-lande og EU og har kombineret langsigtet udviklingsfinansiering, samhandel og økonomisk udvikling samt politisk dialog; der henviser til, at der efter aftalens udløb i 2020 er behov for en post-Cotonou-ramme; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Cotonouaftalen (»Cotonou«) har været det bedste eksempel på den største ramme for Nord-Syd-samarbejde, som har styret forbindelserne mellem 78 AVS-lande og EU og har kombineret langsigtet udviklingsfinansiering, samhandel og økonomisk udvikling samt politisk dialog; der henviser til, at der efter aftalens udløb i 2020 er behov for en post-Cotonou-ramme;

| B. | der henviser til, at hovedsigtet med Cotonou er mindskelse og, i sidste ende, udryddelse af fattigdom »i overensstemmelse med målsætningerne om bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-landene i verdensøkonomien« samt fremme af god regeringsførelse og forsvar af de umistelige menneskerettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hovedsigtet med Cotonou er mindskelse og, i sidste ende, udryddelse af fattigdom »i overensstemmelse med målsætningerne om bæredygtig udvikling og gradvis integration af AVS-landene i verdensøkonomien« samt fremme af god regeringsførelse og forsvar af de umistelige menneskerettigheder;

| C. | der henviser til, at den unilaterale, ikke-gensidige præferencemarkedsadgang, der karakteriserer Lomé-konventionerne (Lomé), ikke i sig selv i tilstrækkelig grad har opfyldt Lomé IV's mål om »at fremskynde og stimulere den økonomiske, kulturelle og sociale udvikling i AVS-staterne og uddybe og diversificere deres forbindelser«; der endvidere henviser til, at protokollerne om eksportprisstabiliseringsmekanismer og råvarer, der er vedføjet Lomé, ikke har ført til diversificering af eksporten i AVS-landene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den unilaterale, ikke-gensidige præferencemarkedsadgang, der karakteriserer Lomé-konventionerne (Lomé), ikke i sig selv i tilstrækkelig grad har opfyldt Lomé IV's mål om »at fremskynde og stimulere den økonomiske, kulturelle og sociale udvikling i AVS-staterne og uddybe og diversificere deres forbindelser«; der endvidere henviser til, at protokollerne om eksportprisstabiliseringsmekanismer og råvarer, der er vedføjet Lomé, ikke har ført til diversificering af eksporten i AVS-landene;

| D. | der henviser til, at ØPA-forhandlingerne blev iværksat med henblik på at skabe et fælles samhandels- og udviklingspartnerskab; der henviser til, at de skal sikre, at en gradvis og kontrolleret liberalisering af varehandelen og regler for sektorer som tjenesteydelser og investeringer bidrager til AVS-landenes udvikling og deres fuldstændige integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ØPA-forhandlingerne blev iværksat med henblik på at skabe et fælles samhandels- og udviklingspartnerskab; der henviser til, at de skal sikre, at en gradvis og kontrolleret liberalisering af varehandelen og regler for sektorer som tjenesteydelser og investeringer bidrager til AVS-landenes udvikling og deres fuldstændige integration i verdensøkonomien;

| E. | der henviser til, at handelsaftalerne under Lomé og Cotonouaftalens kapitel om handelssamarbejde, i henhold til hvilket EU udvidede de ikke-gensidige handelspræferencer til at omfatte AVS-landene, udløb den 31. december 2007, og at AVS og EU satte sig for at forhandle om ØPA'er, som skulle være handels- og udviklingsinstrumenter for AVS-staterne, hvoraf størstedelen hører til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at handelsaftalerne under Lomé og Cotonouaftalens kapitel om handelssamarbejde, i henhold til hvilket EU udvidede de ikke-gensidige handelspræferencer til at omfatte AVS-landene, udløb den 31. december 2007, og at AVS og EU satte sig for at forhandle om ØPA'er, som skulle være handels- og udviklingsinstrumenter for AVS-staterne, hvoraf størstedelen hører til de mindst udviklede lande;

| F. | der henviser til, at ØPA'erne potentielt kan tilvejebringe en stabil og forudsigelig ramme for handel, investeringer, strukturreformer og jobskabelse; der imidlertid henviser til, at ØPA'erne bl.a. er blevet kritiseret for, at de sandsynligvis vil mindske AVS-landenes politiske råderum, undergrave regional integration og medføre tab af skatteindtægter og afindustrialisering i AVS-landene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ØPA'erne potentielt kan tilvejebringe en stabil og forudsigelig ramme for handel, investeringer, strukturreformer og jobskabelse; der imidlertid henviser til, at ØPA'erne bl.a. er blevet kritiseret for, at de sandsynligvis vil mindske AVS-landenes politiske råderum, undergrave regional integration og medføre tab af skatteindtægter og afindustrialisering i AVS-landene;

| G. | der henviser til, at regional integration er afgørende for at tilskynde til samarbejde mellem AVS-landene, herunder om handel og investeringer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at regional integration er afgørende for at tilskynde til samarbejde mellem AVS-landene, herunder om handel og investeringer;

| H. | der henviser til, at respekten for de universelle menneskerettigheder, herunder retten til udvikling, er — og fortsat bør være — et afgørende element i partnerskabet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at respekten for de universelle menneskerettigheder, herunder retten til udvikling, er — og fortsat bør være — et afgørende element i partnerskabet;

| I. | der henviser til, at udviklingssamarbejde og handel har været søjler i forbindelserne mellem AVS og EU siden den første Lomé-konvention; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udviklingssamarbejde og handel har været søjler i forbindelserne mellem AVS og EU siden den første Lomé-konvention;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), som er specielt udformet til at yde teknisk og økonomisk bistand til AVS-landene, fortsat er det største geografiske instrument til udviklingssamarbejde i EU og vil yde 30,506 mia. EUR til AVS-lande, oversøiske lande og territorier (OLT'er) og administrationsomkostninger i perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), som er specielt udformet til at yde teknisk og økonomisk bistand til AVS-landene, fortsat er det største geografiske instrument til udviklingssamarbejde i EU og vil yde 30,506 mia. EUR til AVS-lande, oversøiske lande og territorier (OLT'er) og administrationsomkostninger i perioden 2014-2020;

| K. | der henviser til, at det anslås at koste 2,6 billioner USD at gennemføre målene for bæredygtig udvikling, hvilket vil kræve nye, ekstra midler til udviklingsfinansieringen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det anslås at koste 2,6 billioner USD at gennemføre målene for bæredygtig udvikling, hvilket vil kræve nye, ekstra midler til udviklingsfinansieringen;

| 1. | er af den opfattelse, at AVS-EU-rammen er afgørende for at muliggøre dialog og øget gensidig forståelse mellem EU og AVS-staterne og bør tilpasses med henblik på at imødegå nye globale udfordringer, såsom de aktuelle strømme af migranter og asylsøgere, baseret på de centrale principper om retfærdighed og lighed, gensidig respekt, rummelighed, sikring af fred, sikkerhed, stabilitet og respekt for menneskerettighederne, idet der sættes særligt fokus på kvinders, børns og udsattes situation, demokratiske principper og retsstatsforhold samt god regeringsførelse med henblik på at opnå langsigtet udvikling og økonomisk integration i verdensøkonomien; er imidlertid af den opfattelse, at den nuværende ordning bør målrettes emneområder, hvor partnerskabet kan give merværdi; |
| --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at AVS-EU-rammen er afgørende for at muliggøre dialog og øget gensidig forståelse mellem EU og AVS-staterne og bør tilpasses med henblik på at imødegå nye globale udfordringer, såsom de aktuelle strømme af migranter og asylsøgere, baseret på de centrale principper om retfærdighed og lighed, gensidig respekt, rummelighed, sikring af fred, sikkerhed, stabilitet og respekt for menneskerettighederne, idet der sættes særligt fokus på kvinders, børns og udsattes situation, demokratiske principper og retsstatsforhold samt god regeringsførelse med henblik på at opnå langsigtet udvikling og økonomisk integration i verdensøkonomien; er imidlertid af den opfattelse, at den nuværende ordning bør målrettes emneområder, hvor partnerskabet kan give merværdi;

| 2. | understreger, at AVS-EU-partnerskabets historie har vist, at hverken bistand eller samhandel alene kan skabe bæredygtig udvikling og nedbringe fattigdommen; |
| --- | --- |

2.

understreger, at AVS-EU-partnerskabets historie har vist, at hverken bistand eller samhandel alene kan skabe bæredygtig udvikling og nedbringe fattigdommen;

| 3. | er af den opfattelse, at ØPA'er, hvis der er gensidig enighed om dem, og de implementeres ordentligt, kan give AVS-landene favorabel og stabil adgang til EU's marked, således at de bliver i stand til at øge og diversificere deres eksport og fremme regional integration, skabe knudepunkter til gavn for hele regionen og blive fuldstændigt integreret i verdensøkonomien på en måde, der støtter bæredygtig og fair handel; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at ØPA'er, hvis der er gensidig enighed om dem, og de implementeres ordentligt, kan give AVS-landene favorabel og stabil adgang til EU's marked, således at de bliver i stand til at øge og diversificere deres eksport og fremme regional integration, skabe knudepunkter til gavn for hele regionen og blive fuldstændigt integreret i verdensøkonomien på en måde, der støtter bæredygtig og fair handel;

| 4. | fremhæver, at det er vigtigt gennem offentlig-private partnerskaber at støtte økonomiske og investeringsmæssige muligheder for AVS-landene, som f.eks. vedvarende energi og bæredygtig udnyttelse af verdenshavene, herunder rige fiskeressourcer og akvakultur; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at det er vigtigt gennem offentlig-private partnerskaber at støtte økonomiske og investeringsmæssige muligheder for AVS-landene, som f.eks. vedvarende energi og bæredygtig udnyttelse af verdenshavene, herunder rige fiskeressourcer og akvakultur;

| 5. | understreger, at det er afgørende, at der opretholdes en ordentlig dialog på alle niveauer, for at Cotonouaftalen kan udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det er afgørende, at der opretholdes en ordentlig dialog på alle niveauer, for at Cotonouaftalen kan udnyttes fuldt ud;

| 6. | beklager, at EU trods Europa-Parlamentets opfordringer hertil ikke udskød udløbsdatoen for forordningen om markedsadgang til efter den 1. oktober 2014; |
| --- | --- |

6.

beklager, at EU trods Europa-Parlamentets opfordringer hertil ikke udskød udløbsdatoen for forordningen om markedsadgang til efter den 1. oktober 2014;

| 7. | tilskynder alle parter til at ratificere aftalen om handelslettelser inden den 10. WTO-ministerkonference i Nairobi for at kunne få fuldt gavn af god praksis inden for modernisering og reform af toldvæsenet, udveksling af knowhow og god praksis i forbindelse med toldsamarbejde og optimering af anvendelsen af midler og instrumenter inden for den eksisterende ramme; |
| --- | --- |

7.

tilskynder alle parter til at ratificere aftalen om handelslettelser inden den 10. WTO-ministerkonference i Nairobi for at kunne få fuldt gavn af god praksis inden for modernisering og reform af toldvæsenet, udveksling af knowhow og god praksis i forbindelse med toldsamarbejde og optimering af anvendelsen af midler og instrumenter inden for den eksisterende ramme;

| 8. | minder EU og dets medlemsstater om deres forpligtelse til at gennemføre dagsordenen for udviklingsvenlig politikkohærens med henblik på at øge kohærensen mellem deres politik på områderne handel, landbrug, beskatning, klimaforandringer, investering, adgang til råmaterialer og udvikling, og derved fremskynde AVS-staternes omdannelse til selvbærende økonomier; |
| --- | --- |

8.

minder EU og dets medlemsstater om deres forpligtelse til at gennemføre dagsordenen for udviklingsvenlig politikkohærens med henblik på at øge kohærensen mellem deres politik på områderne handel, landbrug, beskatning, klimaforandringer, investering, adgang til råmaterialer og udvikling, og derved fremskynde AVS-staternes omdannelse til selvbærende økonomier;

| 9. | minder om, at sammenkoblingen mellem handel, økonomisk udvikling og fattigdomsbekæmpelse ikke fungerer automatisk; minder om, at handel allerede udgør en væsentlig andel af de mindst udviklede landes (LDC-landenes) økonomier; bemærker imidlertid, at nedbringelsen af fattigdommen i LDC-landene halter langt efter udviklingslandenes set under ét; tilskynder derfor Kommissionen til at søge efter mere fleksible måder, hvorpå der kan opnås WTO-kompatibel, asymmetrisk markedsadgang, bl.a. gennem dispensation fra WTO's regler, og til fortsat at udvise fleksibilitet i drøftelser med partnerne; |
| --- | --- |

9.

minder om, at sammenkoblingen mellem handel, økonomisk udvikling og fattigdomsbekæmpelse ikke fungerer automatisk; minder om, at handel allerede udgør en væsentlig andel af de mindst udviklede landes (LDC-landenes) økonomier; bemærker imidlertid, at nedbringelsen af fattigdommen i LDC-landene halter langt efter udviklingslandenes set under ét; tilskynder derfor Kommissionen til at søge efter mere fleksible måder, hvorpå der kan opnås WTO-kompatibel, asymmetrisk markedsadgang, bl.a. gennem dispensation fra WTO's regler, og til fortsat at udvise fleksibilitet i drøftelser med partnerne;

| 10. | er af den opfattelse, at EU-markedsadgang bør sammenkobles med en diversificering af økonomien og eksporten, og at der også skal lægges vægt på at fremme og styrke Syd-Syd-integration og offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at EU-markedsadgang bør sammenkobles med en diversificering af økonomien og eksporten, og at der også skal lægges vægt på at fremme og styrke Syd-Syd-integration og offentlig-private partnerskaber;

| 11. | fremhæver betydningen af bestemmelserne om bæredygtig udvikling i ØPA'erne og den fremtidige udviklingsramme (samt det faktum, at suspensionsklausulen ikke er til forhandling); |
| --- | --- |

11.

fremhæver betydningen af bestemmelserne om bæredygtig udvikling i ØPA'erne og den fremtidige udviklingsramme (samt det faktum, at suspensionsklausulen ikke er til forhandling);

| 12. | glæder sig over undertegnelsen af trepartsfrihandelsaftalen mellem Fællesmarkedet for det Østlige og Sydlige Afrika (Comesa), Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) og Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og indledningen af forhandlinger om det kontinentale frihandelsområde (CFTA) i Afrika; opfordrer EU til — bl.a. gennem bistand inden for rammerne af WTO-aftalen om handelslettelser — at fremme yderligere regionale integrationsprocesser som CFTA; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over undertegnelsen af trepartsfrihandelsaftalen mellem Fællesmarkedet for det Østlige og Sydlige Afrika (Comesa), Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) og Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og indledningen af forhandlinger om det kontinentale frihandelsområde (CFTA) i Afrika; opfordrer EU til — bl.a. gennem bistand inden for rammerne af WTO-aftalen om handelslettelser — at fremme yderligere regionale integrationsprocesser som CFTA;

| 13. | opfordrer EU og AVS til at sikre, at ØPA'erne og den fremtidige AVS-EU-ramme fortsat har konkrete bestemmelser om udvikling og menneskerettigheder, og opfordrer AVS-EU-partnerne til at overholde miljø- og arbejdsstandarderne, sikre en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne og fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA); opfordrer indtrængende ØPA-partnerne til at anvende deres momentum som katalysator for bæredygtig og holdbar udvikling; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og AVS til at sikre, at ØPA'erne og den fremtidige AVS-EU-ramme fortsat har konkrete bestemmelser om udvikling og menneskerettigheder, og opfordrer AVS-EU-partnerne til at overholde miljø- og arbejdsstandarderne, sikre en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne og fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA); opfordrer indtrængende ØPA-partnerne til at anvende deres momentum som katalysator for bæredygtig og holdbar udvikling;

| 14. | understreger, at den officielle udviklingsbistand (ODA) som defineret i dagsordenen for perioden efter 2015 og i FN's udviklingsfinansieringsprogram fra Addis Abeba fortsat er af afgørende betydning for AVS-staterne, navnlig for de mindst udviklede lande (LDC-landene); bemærker EU's engagement i at yde udviklingsbistand til AVS-landene; opfordrer Den Europæiske Union og dens medlemsstater til at yde bistand i form af tilskud og lån, herunder at anvende »blandingsmekanismen«, for ikke at øge gældsbyrden; beklager, at mange EU-medlemsstater ikke har opfyldt målet om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) i ODA senest i 2015; beklager dybt, at visse medlemsstater, som f.eks. Finland, Danmark, Luxembourg og Frankrig, har reduceret deres andel af udviklingsbistand; opfordrer alle partnere til at opfylde deres forpligtelser fuldt ud; |
| --- | --- |

14.

understreger, at den officielle udviklingsbistand (ODA) som defineret i dagsordenen for perioden efter 2015 og i FN's udviklingsfinansieringsprogram fra Addis Abeba fortsat er af afgørende betydning for AVS-staterne, navnlig for de mindst udviklede lande (LDC-landene); bemærker EU's engagement i at yde udviklingsbistand til AVS-landene; opfordrer Den Europæiske Union og dens medlemsstater til at yde bistand i form af tilskud og lån, herunder at anvende »blandingsmekanismen«, for ikke at øge gældsbyrden; beklager, at mange EU-medlemsstater ikke har opfyldt målet om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) i ODA senest i 2015; beklager dybt, at visse medlemsstater, som f.eks. Finland, Danmark, Luxembourg og Frankrig, har reduceret deres andel af udviklingsbistand; opfordrer alle partnere til at opfylde deres forpligtelser fuldt ud;

| 15. | minder om, at udviklingsmålene efter Cotonou skal tage højde for, at handel påvirker mænd og kvinder forskelligt, navnlig i AVS-landene, og fastsætte passende foranstaltninger til at afbøde eventuelle negative virkninger; |
| --- | --- |

15.

minder om, at udviklingsmålene efter Cotonou skal tage højde for, at handel påvirker mænd og kvinder forskelligt, navnlig i AVS-landene, og fastsætte passende foranstaltninger til at afbøde eventuelle negative virkninger;

| 16. | anerkender EUF's betydning som det centrale instrument til udviklingssamarbejde med AVS-landene samt værdien af nogle af dets særlige karakteristika, som f.eks. at det yder en stor andel af bistanden til LDC-landene og samarbejdet om udarbejdelsen af et nationalt programdokument; fremhæver betydningen af, at midlerne er forudsigelige og gennemføres på en fleksibel og effektiv møde; |
| --- | --- |

16.

anerkender EUF's betydning som det centrale instrument til udviklingssamarbejde med AVS-landene samt værdien af nogle af dets særlige karakteristika, som f.eks. at det yder en stor andel af bistanden til LDC-landene og samarbejdet om udarbejdelsen af et nationalt programdokument; fremhæver betydningen af, at midlerne er forudsigelige og gennemføres på en fleksibel og effektiv møde;

| 17. | bemærker med bekymring, at EU-bistanden til finansiering af ØPA-tilpasningsomkostningerne ikke er ny, ekstra bistand, men kommer fra de eksisterende midler under EUF og således ydes på bekostning af indtægter, der ellers var øremærket til sundhed, uddannelse og social sikring; |
| --- | --- |

17.

bemærker med bekymring, at EU-bistanden til finansiering af ØPA-tilpasningsomkostningerne ikke er ny, ekstra bistand, men kommer fra de eksisterende midler under EUF og således ydes på bekostning af indtægter, der ellers var øremærket til sundhed, uddannelse og social sikring;

| 18. | bemærker, at ODA blot er én af de kilder, der findes til udviklingsfinansiering; opfordrer indtrængende AVS-staterne og EU-medlemsstaterne til at søge efter andre konkrete måder, hvorpå de nødvendige midler kan mobiliseres, bl.a. gennem større inddragelse af den private sektor i handels- og udviklingsorienterede investeringer, styrkelse af landenes egen ressourcemobilisering og etablering af et fremmende udviklingsmiljø på verdensplan ved at bekæmpe skatteunddragelse, skatteundgåelse og ulovlige finansstrømme; understreger, at knappe offentlige bistandsmidler bør gå til offentlige investeringer i modtagerlandene, som ikke nødvendigvis forventes at give økonomiske afkast på kort eller mellemlang sigt; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at ODA blot er én af de kilder, der findes til udviklingsfinansiering; opfordrer indtrængende AVS-staterne og EU-medlemsstaterne til at søge efter andre konkrete måder, hvorpå de nødvendige midler kan mobiliseres, bl.a. gennem større inddragelse af den private sektor i handels- og udviklingsorienterede investeringer, styrkelse af landenes egen ressourcemobilisering og etablering af et fremmende udviklingsmiljø på verdensplan ved at bekæmpe skatteunddragelse, skatteundgåelse og ulovlige finansstrømme; understreger, at knappe offentlige bistandsmidler bør gå til offentlige investeringer i modtagerlandene, som ikke nødvendigvis forventes at give økonomiske afkast på kort eller mellemlang sigt;

| 19. | minder ligeledes om, at private investeringer ikke bør være en erstatning for offentlig udviklingsbistand, og at offentlig-private partnerskaber, der finansieres gennem blandingsmekanismer, under alle omstændigheder bør være tilpasset modtagerlandets nationale udviklingsplan og underlægges en solid reguleringsmæssig ramme for ansvarlig finansiering, som inkluderer omkostningsdækning og fordeling af goderne; |
| --- | --- |

19.

minder ligeledes om, at private investeringer ikke bør være en erstatning for offentlig udviklingsbistand, og at offentlig-private partnerskaber, der finansieres gennem blandingsmekanismer, under alle omstændigheder bør være tilpasset modtagerlandets nationale udviklingsplan og underlægges en solid reguleringsmæssig ramme for ansvarlig finansiering, som inkluderer omkostningsdækning og fordeling af goderne;

| 20. | understreger, at målene for bæredygtig udvikling bør anspore til, at der etableres kreative nye former for samarbejde mellem AVS og EU, som støttes af EU i andre tredjelande, og som sigter mod at mindske den nuværende udnyttelse af naturressourcerne og fremme økonomisk, social og miljømæssig udvikling gennem passende anvendelse af og investering i vedvarende energikilder; minder om vigtigheden af at bidrage til en vellykket FN-klimakonference (COP 21) i Paris i 2015 for at hjælpe AVS-landene med at dekarbonisere deres økonomier, som er totalt afhængige af anvendelsen af fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at målene for bæredygtig udvikling bør anspore til, at der etableres kreative nye former for samarbejde mellem AVS og EU, som støttes af EU i andre tredjelande, og som sigter mod at mindske den nuværende udnyttelse af naturressourcerne og fremme økonomisk, social og miljømæssig udvikling gennem passende anvendelse af og investering i vedvarende energikilder; minder om vigtigheden af at bidrage til en vellykket FN-klimakonference (COP 21) i Paris i 2015 for at hjælpe AVS-landene med at dekarbonisere deres økonomier, som er totalt afhængige af anvendelsen af fossile brændstoffer;

| 21. | bemærker, at et fremtidigt omfattende samarbejde mellem AVS og EU skal bygge på samarbejdsorienterede tilgange, kreative og pålidelige metoder og innovative opfindelser og sætte AVS-landene i stand til at blive mere effektive og synlige, idet der tages hensyn til nationale og regionale særegenheder, og alle interessenter inddrages i ØPA-forhandlingerne og implementeringsprocesserne for at sikre lokalt ejerskab såvel som sammenhæng i og effektiv opfølgning på de efterfølgende politikker; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at et fremtidigt omfattende samarbejde mellem AVS og EU skal bygge på samarbejdsorienterede tilgange, kreative og pålidelige metoder og innovative opfindelser og sætte AVS-landene i stand til at blive mere effektive og synlige, idet der tages hensyn til nationale og regionale særegenheder, og alle interessenter inddrages i ØPA-forhandlingerne og implementeringsprocesserne for at sikre lokalt ejerskab såvel som sammenhæng i og effektiv opfølgning på de efterfølgende politikker;

| 22. | understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til de respektive civilsamfunds krav under hele gennemførelsen af ØPA'erne og i forbindelse med udarbejdelsen af post-Cotonou-rammen; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til de respektive civilsamfunds krav under hele gennemførelsen af ØPA'erne og i forbindelse med udarbejdelsen af post-Cotonou-rammen;

| 23. | bemærker, at drøftelserne om post-Cotonou-rammen vil være en mulighed for grundigt at analysere både succeser og fiaskoer i den nuværende aftale for så vidt angår AVS-landenes bæredygtige socioøkonomiske udvikling; understreger, at det er nødvendigt med et stærkt kapitel om bæredygtig udvikling i den fremtidige samhandelsstrategi for EU og AVS og gennemsigtige høringsprocedurer; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at drøftelserne om post-Cotonou-rammen vil være en mulighed for grundigt at analysere både succeser og fiaskoer i den nuværende aftale for så vidt angår AVS-landenes bæredygtige socioøkonomiske udvikling; understreger, at det er nødvendigt med et stærkt kapitel om bæredygtig udvikling i den fremtidige samhandelsstrategi for EU og AVS og gennemsigtige høringsprocedurer;

| 24. | er dybt bekymret over rapporterne om enorme kløfter mellem de midler, der er bevilget til AVS-landene under EUF, og den faktiske udbetaling heraf; opfordrer Kommissionen til at forbedre bistandens gennemsigtighed, sporbarhed og effektivitet og tilsikre, at udviklingsbistanden når ud til dem, der har størst behov for den; opfordrer endvidere Kommissionen til at overvåge dette anliggende nøje og regelmæssigt udarbejde detaljerede rapporter om anvendelsen og tildelingen af bistand; |
| --- | --- |

24.

er dybt bekymret over rapporterne om enorme kløfter mellem de midler, der er bevilget til AVS-landene under EUF, og den faktiske udbetaling heraf; opfordrer Kommissionen til at forbedre bistandens gennemsigtighed, sporbarhed og effektivitet og tilsikre, at udviklingsbistanden når ud til dem, der har størst behov for den; opfordrer endvidere Kommissionen til at overvåge dette anliggende nøje og regelmæssigt udarbejde detaljerede rapporter om anvendelsen og tildelingen af bistand;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at støtte AVS-udviklingslandene i deres bestræbelser på at fremme fair konkurrence og etablere passende regulering og nationale lovrammer i samarbejde med initiativer fra FN's Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Det Internationale Konkurrencenetværk (ICN) som et strategisk redskab til at øge handelen, skabe vækst og forbedre den sociale velfærd; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at støtte AVS-udviklingslandene i deres bestræbelser på at fremme fair konkurrence og etablere passende regulering og nationale lovrammer i samarbejde med initiativer fra FN's Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Det Internationale Konkurrencenetværk (ICN) som et strategisk redskab til at øge handelen, skabe vækst og forbedre den sociale velfærd;

| 26. | understreger, at det skal sikres, at intet AVS-land ender i en ringere situation, og at fattigdomsbekæmpelse, bæredygtig udvikling og jobskabelse står i centrum af ethvert fremtidigt AVS-EU-partnerskab; |
| --- | --- |

26.

understreger, at det skal sikres, at intet AVS-land ender i en ringere situation, og at fattigdomsbekæmpelse, bæredygtig udvikling og jobskabelse står i centrum af ethvert fremtidigt AVS-EU-partnerskab;

| 27. | understreger, at jobskabelse, især grønne job og dem, der er knyttet til den cirkulære økonomi, vil udgøre den centrale del af de fremtidige økonomiske forbindelser mellem AVS og EU; anerkender derfor den strategiske rolle, der spilles af landbrugs- og husdyrholdssektoren, som er ramt af alvorlige udfordringer, såsom klimaforandringer, ustabile priser og overholdelse af sikkerhedsstandarder i produktionen, og som beskæftiger hovedparten af AVS-landenes befolkning og har behov for særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

27.

understreger, at jobskabelse, især grønne job og dem, der er knyttet til den cirkulære økonomi, vil udgøre den centrale del af de fremtidige økonomiske forbindelser mellem AVS og EU; anerkender derfor den strategiske rolle, der spilles af landbrugs- og husdyrholdssektoren, som er ramt af alvorlige udfordringer, såsom klimaforandringer, ustabile priser og overholdelse af sikkerhedsstandarder i produktionen, og som beskæftiger hovedparten af AVS-landenes befolkning og har behov for særlig opmærksomhed;

| 28. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter, de regionale organisationer knyttet til AVS-landene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB). |
| --- | --- |

28.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter, de regionale organisationer knyttet til AVS-landene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

BESLUTNING (5)

om hvordan de økonomiske og sociale forhold kan forbedres i udviklingslandene, herunder med bidrag fra familievirksomheder, for at forebygge sundhedskatastrofer

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015, |
| --- | --- |

—

der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (27), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (27), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. december 2014 om udbruddet af ebola (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. december 2014 om udbruddet af ebola (29),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, herunder målene for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget den 25. september 2015 på FN-topmødet om bæredygtig udvikling, der blev afholdt i New York, USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, herunder målene for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget den 25. september 2015 på FN-topmødet om bæredygtig udvikling, der blev afholdt i New York, USA,

| — | der henviser til slutdokumentet fra FN's tredje internationale konference om bistandsfinansiering, som blev afholdt den 13.—16. juli 2015 i Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra FN's tredje internationale konference om bistandsfinansiering, som blev afholdt den 13.—16. juli 2015 i Addis Abeba,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. juli 2013 om forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af forstærket samarbejde på området for afgift på finansielle transaktioner (30),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2015 om erfaringerne fra ebola-krisen i et langsigtet perspektiv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2015 om erfaringerne fra ebola-krisen i et langsigtet perspektiv,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 18. september 2014 om EU's indsats mod udbruddet af ebola (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 18. september 2014 om EU's indsats mod udbruddet af ebola (31),

| — | der henviser til konklusionerne og henstillingerne fra Bruxelles om sundhed i forbindelse med udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 i AVS-staterne, som blev vedtaget af deltagerne på det andet møde mellem AVS-sundhedsministrene, der blev afholdt den 25.—26. februar 2015 i Bruxelles, Belgien, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne og henstillingerne fra Bruxelles om sundhed i forbindelse med udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 i AVS-staterne, som blev vedtaget af deltagerne på det andet møde mellem AVS-sundhedsministrene, der blev afholdt den 25.—26. februar 2015 i Bruxelles, Belgien,

| — | der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds investeringsfacilitet og til den støtte, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til AVS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Udviklingsfonds investeringsfacilitet og til den støtte, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til AVS-landene,

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) multilaterale aftale om kompetent myndighed, som blev undertegnet den 29. oktober 2014, om automatisk videregivelse af oplysninger om skattespørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD's) multilaterale aftale om kompetent myndighed, som blev undertegnet den 29. oktober 2014, om automatisk videregivelse af oplysninger om skattespørgsmål,

| — | der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO's) rapport »Food wastage footprint — Impacts on natural resources«, som blev offentliggjort i 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Fødevare- og Landbrugsorganisationens (FAO's) rapport »Food wastage footprint — Impacts on natural resources«, som blev offentliggjort i 2013,

| A. | der henviser til, at OECD anslår, at den globale finansielle sektor omfatter mellem 12 % og 19 % af verdens samlede økonomi, og at det daglige valutamarked i øjeblikket ligger på gennemsnitligt 5,5 billioner USD og forventes at nå op på 7,8 billioner USD dagligt i 2019; der henviser til, at den samlede størrelse af det globale marked for gældsinstrumenter er 78 billioner USD, og at bruttomarkedsværdien af udestående derivatkontrakter er 20,9 billioner USD til en nominel værdi af 630 billioner USD; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at OECD anslår, at den globale finansielle sektor omfatter mellem 12 % og 19 % af verdens samlede økonomi, og at det daglige valutamarked i øjeblikket ligger på gennemsnitligt 5,5 billioner USD og forventes at nå op på 7,8 billioner USD dagligt i 2019; der henviser til, at den samlede størrelse af det globale marked for gældsinstrumenter er 78 billioner USD, og at bruttomarkedsværdien af udestående derivatkontrakter er 20,9 billioner USD til en nominel værdi af 630 billioner USD;

| B. | der henviser til, at sundhedskatastrofer skaber alvorlige sociale og økonomiske udfordringer for de berørte lande; der henviser til, at ebolaudbruddet har haft en ødelæggende virkning på økonomierne i Guinea, Liberia og Sierra Leone og har bragt landene ud i en dybere recession; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sundhedskatastrofer skaber alvorlige sociale og økonomiske udfordringer for de berørte lande; der henviser til, at ebolaudbruddet har haft en ødelæggende virkning på økonomierne i Guinea, Liberia og Sierra Leone og har bragt landene ud i en dybere recession;

| C. | der henviser til, at undersøgelser gennemført af Den Internationale Valutafond (IMF) og Banken for Internationale Betalinger viser, at niveauet af finansiel udvikling kun er godt til et vist punkt, hvorefter det kan begrænse og undertrykke generel økonomisk vækst i andre sektorer, såsom landbruget, og at en hurtigtvoksende finansiel sektor er skadelig for den samlede produktivitetsvækst; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at undersøgelser gennemført af Den Internationale Valutafond (IMF) og Banken for Internationale Betalinger viser, at niveauet af finansiel udvikling kun er godt til et vist punkt, hvorefter det kan begrænse og undertrykke generel økonomisk vækst i andre sektorer, såsom landbruget, og at en hurtigtvoksende finansiel sektor er skadelig for den samlede produktivitetsvækst;

| D. | der henviser til, at teknologiske fremskridt i den finansielle sektor og overgangen til centraliserede handelssystemer har gjort det vanskeligere at skjule transaktioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at teknologiske fremskridt i den finansielle sektor og overgangen til centraliserede handelssystemer har gjort det vanskeligere at skjule transaktioner;

| E. | der henviser til, at 51 medlemmer af OECD og G20 undertegnede en multilateral aftale om kompetent myndighed i Berlin den 29. oktober 2014, hvorved der indførtes automatisk videregivelse af finansielle oplysninger om skattespørgsmål med henblik på at øge den skattemæssige gennemsigtighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 51 medlemmer af OECD og G20 undertegnede en multilateral aftale om kompetent myndighed i Berlin den 29. oktober 2014, hvorved der indførtes automatisk videregivelse af finansielle oplysninger om skattespørgsmål med henblik på at øge den skattemæssige gennemsigtighed;

| F. | der henviser til, at det anslås, at 60 mio. landbrugsbedrifter i AVS-landene skaber en tredjedel af landenes BNP; der henviser til, at 50 mio. af disse er små, familiedrevne landbrug, der gennemsnitligt anvender mindre end 2 hektar land, og at omkring 80 % af befolkningen er beskæftiget i landbruget; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det anslås, at 60 mio. landbrugsbedrifter i AVS-landene skaber en tredjedel af landenes BNP; der henviser til, at 50 mio. af disse er små, familiedrevne landbrug, der gennemsnitligt anvender mindre end 2 hektar land, og at omkring 80 % af befolkningen er beskæftiget i landbruget;

| G. | der henviser til, at dårlig ernæring hvert år er årsag til 3,1 millioner børns død; der henviser til, at der på verdensplan produceres omkring 4 mia. tons fødevarer om året, hvoraf en tredjedel går til spilde, fortrinsvis på grund af dårlig praksis med hensyn til høst, lagring og transport; der henviser til, at FAO anslår, at 23 % af alle de fødevarer, der blev produceret — eller omkring 545 kcal/capita/dag — gik til spilde i AVS-landene i 2009; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at dårlig ernæring hvert år er årsag til 3,1 millioner børns død; der henviser til, at der på verdensplan produceres omkring 4 mia. tons fødevarer om året, hvoraf en tredjedel går til spilde, fortrinsvis på grund af dårlig praksis med hensyn til høst, lagring og transport; der henviser til, at FAO anslår, at 23 % af alle de fødevarer, der blev produceret — eller omkring 545 kcal/capita/dag — gik til spilde i AVS-landene i 2009;

| H. | der henviser til, at udviklingslandene har brug for politisk råderum til at beskytte fremspirende erhverv mod konkurrence samt finanspolitiske ressourcer og teknisk bistand til at drive den økonomiske diversificering fremad; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udviklingslandene har brug for politisk råderum til at beskytte fremspirende erhverv mod konkurrence samt finanspolitiske ressourcer og teknisk bistand til at drive den økonomiske diversificering fremad;

| I. | der henviser til, at SMV'er og mikrovirksomheder er rygraden i økonomier i hele verden, udgør en grundlæggende del af udviklingslandenes økonomi og sammen med velfungerende offentlige sektorer er en centrale faktor med hensyn til at fremme økonomisk, social og kulturel vækst; der henviser til, at disse SMV'er oplever begrænset adgang til kapital, navnlig dem der ejes af minoritetsgrupper eller kvinder, idet næsten halvdelen af alle SMV'er i udviklingslandene rapporterer, at begrænset adgang til finansiering er en væsentlig hindring, og at de anslås at mangle 200 mia. EUR i finansiering hvert år; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at SMV'er og mikrovirksomheder er rygraden i økonomier i hele verden, udgør en grundlæggende del af udviklingslandenes økonomi og sammen med velfungerende offentlige sektorer er en centrale faktor med hensyn til at fremme økonomisk, social og kulturel vækst; der henviser til, at disse SMV'er oplever begrænset adgang til kapital, navnlig dem der ejes af minoritetsgrupper eller kvinder, idet næsten halvdelen af alle SMV'er i udviklingslandene rapporterer, at begrænset adgang til finansiering er en væsentlig hindring, og at de anslås at mangle 200 mia. EUR i finansiering hvert år;

| J. | der henviser til, at dårlige skattesystemer kan diskriminere SMV'er og familievirksomheder til fordel for multinationale selskaber og svække den offentlige sektor i udviklingslandene; der henviser til, at et centralt mål for EU's udviklingspolitik og for de politiske beslutningstagere i AVS-landene selv skal være at styrke skattesystemets eksisterende strukturer og etablere nye, der tager højde for den faktiske situation — ikke bare den økonomiske, men også den sociale — i de lande, hvor de implementeres, med fokus på bekæmpelse af skatteunddragelse og -undgåelse samt ulovlige finansstrømme og beskyttelse og fremme af familieejede SMV'er og mikrovirksomheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at dårlige skattesystemer kan diskriminere SMV'er og familievirksomheder til fordel for multinationale selskaber og svække den offentlige sektor i udviklingslandene; der henviser til, at et centralt mål for EU's udviklingspolitik og for de politiske beslutningstagere i AVS-landene selv skal være at styrke skattesystemets eksisterende strukturer og etablere nye, der tager højde for den faktiske situation — ikke bare den økonomiske, men også den sociale — i de lande, hvor de implementeres, med fokus på bekæmpelse af skatteunddragelse og -undgåelse samt ulovlige finansstrømme og beskyttelse og fremme af familieejede SMV'er og mikrovirksomheder;

| K. | der henviser til, at multinationale selskaber har brugt udviklingslandene til at generere store fortjenester uden at anvende de standarder, som man insisterer på i deres hjemlande, og har benyttet deres kommercielle styrke til at lægge pres på værtslandenes myndigheder og undladt at rydde op efter deres aktiviteter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at multinationale selskaber har brugt udviklingslandene til at generere store fortjenester uden at anvende de standarder, som man insisterer på i deres hjemlande, og har benyttet deres kommercielle styrke til at lægge pres på værtslandenes myndigheder og undladt at rydde op efter deres aktiviteter;

| L. | der henviser til, at der udbrød en epidemi af ebolavirussen i Vestafrika i december 2013, som har inficeret 28 000 mennesker og dræbt 11 000; der henviser til, at det internationale samfunds reaktion på epidemien var langsommelig, og at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) først den 8. august 2014 erklærede den for at være en folkesundhedsmæssig krisesituation af international betydning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der udbrød en epidemi af ebolavirussen i Vestafrika i december 2013, som har inficeret 28 000 mennesker og dræbt 11 000; der henviser til, at det internationale samfunds reaktion på epidemien var langsommelig, og at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) først den 8. august 2014 erklærede den for at være en folkesundhedsmæssig krisesituation af international betydning;

| M. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt, at de respektive AVS-lande opbygger et effektivt sundhedssystem, der giver hele befolkningen adgang til tjenesteydelser, sundhedspersonale, lægemidler og teknologi af god kvalitet, og at det understøttes af et finansieringssystem, der beskytter folk mod økonomiske problemer og deraf følgende fattigdom på grund af sundhedsudgifter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt, at de respektive AVS-lande opbygger et effektivt sundhedssystem, der giver hele befolkningen adgang til tjenesteydelser, sundhedspersonale, lægemidler og teknologi af god kvalitet, og at det understøttes af et finansieringssystem, der beskytter folk mod økonomiske problemer og deraf følgende fattigdom på grund af sundhedsudgifter;

| N. | der henviser til, at sundheds- og uddannelsessystemerne i en lang række afrikanske lande er blevet ringere som følge af de strukturtilpasningsprogrammer, de blev pålagt af IMF og Verdensbanken, og som krævede budgetnedskæringer i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at sundheds- og uddannelsessystemerne i en lang række afrikanske lande er blevet ringere som følge af de strukturtilpasningsprogrammer, de blev pålagt af IMF og Verdensbanken, og som krævede budgetnedskæringer i den offentlige sektor;

| O. | der henviser til, at der på grund af den socioøkonomiske underudvikling i AVS-landene ikke gøres meget for at forbedre forebyggelsen af sundhedsrisici, øge kendskabet til sundhedsrisici og bygge tilstrækkelige nødhjælpsklinikker, navnlig i fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der på grund af den socioøkonomiske underudvikling i AVS-landene ikke gøres meget for at forbedre forebyggelsen af sundhedsrisici, øge kendskabet til sundhedsrisici og bygge tilstrækkelige nødhjælpsklinikker, navnlig i fjerntliggende områder;

| P. | der henviser til, at uddannelse er umulig uden frihed, og at det ikke er muligt at gøre fremskridt på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet, hvis ikke der sættes en stopper for censur og nægtelse af fri adgang til information; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at uddannelse er umulig uden frihed, og at det ikke er muligt at gøre fremskridt på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet, hvis ikke der sættes en stopper for censur og nægtelse af fri adgang til information;

| Q. | der henviser til, at der i AVS-staterne mangler en stærk, dynamisk, konkurrencedygtig og selvsikker privat sektor, som er styret af moderne viden og færdigheder, og som kan spille en afgørende rolle i økonomien; der henviser til, at SMV'er og familievirksomheder mangler den fornødne støtte og behørige opmærksomhed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i AVS-staterne mangler en stærk, dynamisk, konkurrencedygtig og selvsikker privat sektor, som er styret af moderne viden og færdigheder, og som kan spille en afgørende rolle i økonomien; der henviser til, at SMV'er og familievirksomheder mangler den fornødne støtte og behørige opmærksomhed;

| R. | der henviser til, at der i AVS-staterne mangler en stærk, selvberoende og participatorisk økonomi, som er til gavn for alle, med en retfærdig fordeling af den nationale velstand via det statslige budget og en ansvarlig udnyttelse af naturressourcerne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der i AVS-staterne mangler en stærk, selvberoende og participatorisk økonomi, som er til gavn for alle, med en retfærdig fordeling af den nationale velstand via det statslige budget og en ansvarlig udnyttelse af naturressourcerne;

| S. | der henviser til, at uddannelse navnlig tjener som redskab til fattigdomsbekæmpelse, sociokulturel omstilling, forbedring af den økonomiske vækst og i sidste ende til at forbedre størstedelen af befolkningens sundhed, levevilkår og livsstil; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at uddannelse navnlig tjener som redskab til fattigdomsbekæmpelse, sociokulturel omstilling, forbedring af den økonomiske vækst og i sidste ende til at forbedre størstedelen af befolkningens sundhed, levevilkår og livsstil;

| T. | der henviser til, at politisk stabilitet som følge af fred og sikkerhed er den primære forudsætning for at forbedre den økonomiske og sociale situation samt for at forebygge epidemiske sygdomme og sundhedskatastrofer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at politisk stabilitet som følge af fred og sikkerhed er den primære forudsætning for at forbedre den økonomiske og sociale situation samt for at forebygge epidemiske sygdomme og sundhedskatastrofer;

| 1. | minder om, at mange af de 79 AVS-lande har forbindelser med EU-lande, som rækker langt tilbage i historien, og at EU derfor bør lægge særlig vægt på sit samarbejde med AVS-landene; minder om, at EU og AVS omfatter 106 stater med en samlet befolkning på over 1,4 mia.; minder endvidere om, at EU — skønt det er rigt og højt udviklet — har en vækstrate på under 2 % om året, mens AVS har en højere vækstrate, og at EU og AVS tilsammen udgør en global økonomisk magt, der kan konkurrere på verdensplan; |
| --- | --- |

1.

minder om, at mange af de 79 AVS-lande har forbindelser med EU-lande, som rækker langt tilbage i historien, og at EU derfor bør lægge særlig vægt på sit samarbejde med AVS-landene; minder om, at EU og AVS omfatter 106 stater med en samlet befolkning på over 1,4 mia.; minder endvidere om, at EU — skønt det er rigt og højt udviklet — har en vækstrate på under 2 % om året, mens AVS har en højere vækstrate, og at EU og AVS tilsammen udgør en global økonomisk magt, der kan konkurrere på verdensplan;

| 2. | foreslår, at der oprettes en fond, der skal modtage halvdelen af afkastet fra indtægterne af afgiften på finansielle transaktioner, og som udelukkende skal anvendes til gavn for lavindkomst-AVS-lande; mener, at en betydelig andel kunne anvendes til mikrofinansiering til en dynamisk infrastruktur for SMV'er og familievirksomheder i disse lande, og at midlerne også bør gå til sundheds-, uddannelses-, transport- og energiinfrastruktur med henblik på at reagere mere effektivt på sundhedskatastrofer som ebolaudbruddet og minimere migrantstrømmene af unge mennesker, som betyder, at de stærkt nødvendige menneskelige ressourcer forsvinder som følge af hjerneflugt; opfordrer AVS-landene til at tackle korruption, styrke deres skattesystemer og — i tæt samarbejde med EU — gøre noget ved ulovlige finansstrømme; mener, at der kan anvendes gældseftergivelse over for de AVS-lande, der har svært ved at betale deres gæld tilbage på grund af fattigdom; |
| --- | --- |

2.

foreslår, at der oprettes en fond, der skal modtage halvdelen af afkastet fra indtægterne af afgiften på finansielle transaktioner, og som udelukkende skal anvendes til gavn for lavindkomst-AVS-lande; mener, at en betydelig andel kunne anvendes til mikrofinansiering til en dynamisk infrastruktur for SMV'er og familievirksomheder i disse lande, og at midlerne også bør gå til sundheds-, uddannelses-, transport- og energiinfrastruktur med henblik på at reagere mere effektivt på sundhedskatastrofer som ebolaudbruddet og minimere migrantstrømmene af unge mennesker, som betyder, at de stærkt nødvendige menneskelige ressourcer forsvinder som følge af hjerneflugt; opfordrer AVS-landene til at tackle korruption, styrke deres skattesystemer og — i tæt samarbejde med EU — gøre noget ved ulovlige finansstrømme; mener, at der kan anvendes gældseftergivelse over for de AVS-lande, der har svært ved at betale deres gæld tilbage på grund af fattigdom;

| 3. | bemærker, at skatteunddragelse er et stort problem i mange AVS-lande, som resulterer i, at de offentlige budgetter mister milliarder af euro; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at skatteunddragelse er et stort problem i mange AVS-lande, som resulterer i, at de offentlige budgetter mister milliarder af euro;

| 4. | minder om, at familielandbrug, som er den mest almindelige landbrugsmodel i verden, spiller en nøglerolle i opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, idet de bidrager betydeligt til fødevaresikkerhed, bekæmpelsen af jorderosion og tab af biodiversitet samt til afbødning af klimaforandringer, samtidig med at de skaber beskæftigelse; understreger, at EU fremover bør fremme bæredygtigt landbrug overalt i verden som et middel til at sikre fødevaresikkerhed samt et ordentligt liv og en fair indkomst for landbrugerne; minder om EU's ansvar for at foregå med et godt eksempel på sin egen hjemmebane ved at integrere sociale og miljømæssige problemstillinger fuldt ud i landbrugsproduktionen og styrke udviklingen af landdistrikterne til gavn for lokalsamfundene; opfordrer navnlig indtrængende EU til — i overensstemmelse med henstillingerne fra FN's særlige rapportør om retten til mad — at forpligte sig til et grundlæggende skift i retning af agroøkologi som et middel til at forbedre fødevaresystemernes modstandsdygtighed og bæredygtighed; |
| --- | --- |

4.

minder om, at familielandbrug, som er den mest almindelige landbrugsmodel i verden, spiller en nøglerolle i opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, idet de bidrager betydeligt til fødevaresikkerhed, bekæmpelsen af jorderosion og tab af biodiversitet samt til afbødning af klimaforandringer, samtidig med at de skaber beskæftigelse; understreger, at EU fremover bør fremme bæredygtigt landbrug overalt i verden som et middel til at sikre fødevaresikkerhed samt et ordentligt liv og en fair indkomst for landbrugerne; minder om EU's ansvar for at foregå med et godt eksempel på sin egen hjemmebane ved at integrere sociale og miljømæssige problemstillinger fuldt ud i landbrugsproduktionen og styrke udviklingen af landdistrikterne til gavn for lokalsamfundene; opfordrer navnlig indtrængende EU til — i overensstemmelse med henstillingerne fra FN's særlige rapportør om retten til mad — at forpligte sig til et grundlæggende skift i retning af agroøkologi som et middel til at forbedre fødevaresystemernes modstandsdygtighed og bæredygtighed;

| 5. | opfordrer EU til at oprette et finansieringsprogram (DEVETAX 2030) for specifikt at bidrage til etableringen af skattestrukturer i de nye markedsøkonomier og for at hjælpe udviklingslandene med at oprette nye regionale skattekontorer inden udgangen af 2030; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU til at oprette et finansieringsprogram (DEVETAX 2030) for specifikt at bidrage til etableringen af skattestrukturer i de nye markedsøkonomier og for at hjælpe udviklingslandene med at oprette nye regionale skattekontorer inden udgangen af 2030;

| 6. | mener i øvrigt, at der også kunne bevilges økonomisk støtte til aktive støtteformer, som f.eks. en minimumsindkomst for personer, der lever i fattigdom og social udstødelse, og at man kunne undersøge, om det er tilrådeligt at øge crowdfunding for at fremme iværksætterånd, navnlig blandt unge mennesker; |
| --- | --- |

6.

mener i øvrigt, at der også kunne bevilges økonomisk støtte til aktive støtteformer, som f.eks. en minimumsindkomst for personer, der lever i fattigdom og social udstødelse, og at man kunne undersøge, om det er tilrådeligt at øge crowdfunding for at fremme iværksætterånd, navnlig blandt unge mennesker;

| 7. | opfordrer udviklingsbankerne, herunder EIB, til i samarbejde med modtagerregeringerne i AVS at stille forslag om en mikrokreditfacilitet, der kan støtte lån til familielandbrug i AVS ved hjælp af mikrokredit til at forbedre deres produktivitet og mindske fødevarespild; fremhæver, at mikrofinansiering bidrager til bedre arbejdsvilkår for kvinder; opfordrer AVS-regeringerne til at fremme og støtte oprettelsen af landbrugsorganisationer, herunder kooperativer; udtrykker bekymring for, at både land grabbing og agroindustri i stor målestok kan udgøre en trussel mod lokalbefolkningen, idet de på kort sigt kan føre til overudnyttelse af ressourcerne på arealer, der senere hen forlades; |
| --- | --- |

7.

opfordrer udviklingsbankerne, herunder EIB, til i samarbejde med modtagerregeringerne i AVS at stille forslag om en mikrokreditfacilitet, der kan støtte lån til familielandbrug i AVS ved hjælp af mikrokredit til at forbedre deres produktivitet og mindske fødevarespild; fremhæver, at mikrofinansiering bidrager til bedre arbejdsvilkår for kvinder; opfordrer AVS-regeringerne til at fremme og støtte oprettelsen af landbrugsorganisationer, herunder kooperativer; udtrykker bekymring for, at både land grabbing og agroindustri i stor målestok kan udgøre en trussel mod lokalbefolkningen, idet de på kort sigt kan føre til overudnyttelse af ressourcerne på arealer, der senere hen forlades;

| 8. | bemærker, at over 40 % af verdens befolkning stadig mangler rindende vand i deres hjem; bemærker, at 1,5 mio. dødsfald årligt er forårsaget af vandforurening, og at vandet i landdistrikterne, som er mest udsat for forurening, for få midler kan gøres sikkert at drikke, ved at der bores brønde og anvendes klortabletter; mener, at SMV'er er langt mere sparsommelige med deres vandforbrug end store virksomheder eller multinationale selskaber; opfordrer AVS-landene til at give forurenerne bøder for at bekæmpe vandforurening; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at over 40 % af verdens befolkning stadig mangler rindende vand i deres hjem; bemærker, at 1,5 mio. dødsfald årligt er forårsaget af vandforurening, og at vandet i landdistrikterne, som er mest udsat for forurening, for få midler kan gøres sikkert at drikke, ved at der bores brønde og anvendes klortabletter; mener, at SMV'er er langt mere sparsommelige med deres vandforbrug end store virksomheder eller multinationale selskaber; opfordrer AVS-landene til at give forurenerne bøder for at bekæmpe vandforurening;

| 9. | tilskynder til anvendelse af investeringsprogrammer for familievirksomheder ved hjælp af prismæssigt overkommelig og stabil kredit; fremhæver den vigtige og positive rolle, som kvinder spiller i familievirksomheder; |
| --- | --- |

9.

tilskynder til anvendelse af investeringsprogrammer for familievirksomheder ved hjælp af prismæssigt overkommelig og stabil kredit; fremhæver den vigtige og positive rolle, som kvinder spiller i familievirksomheder;

| 10. | opfordrer regeringerne til at skabe vilkår, der virker fremmende for økonomisk udvikling, og til at udarbejde passende strategier og politikker med henblik på at stimulere udviklingen af den private sektor som helhed, og SMV'er og familievirksomheder i særdeleshed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer regeringerne til at skabe vilkår, der virker fremmende for økonomisk udvikling, og til at udarbejde passende strategier og politikker med henblik på at stimulere udviklingen af den private sektor som helhed, og SMV'er og familievirksomheder i særdeleshed;

| 11. | kræver, at alle folkeslags ret til fødevaresuverænitet sikres; |
| --- | --- |

11.

kræver, at alle folkeslags ret til fødevaresuverænitet sikres;

| 12. | minder om, at globaliseringen har påvirket landes mulighed for at generere indtægter til deres egne forvaltninger og vælge deres egen skattestruktur; bemærker, at den øgede kapitalmobilitet kombineret med den udbredte brug af skattely i betydelig grad har ændret forudsætningerne for at beskatte indkomst og formuer og derved har indvirket på rimeligheden af skattesystemet; insisterer på denne baggrund på, at en effektiv mobilisering af egne indtægter og en styrkelse af skattesystemerne vil være en uomgængelig faktor i forbedring af de økonomiske og sociale forhold i udviklingslandene, f.eks. gennem øget støtte til SMV'er; opfordrer i dette øjemed EU til at optrappe sin økonomiske og tekniske bistand i udviklingslandene; |
| --- | --- |

12.

minder om, at globaliseringen har påvirket landes mulighed for at generere indtægter til deres egne forvaltninger og vælge deres egen skattestruktur; bemærker, at den øgede kapitalmobilitet kombineret med den udbredte brug af skattely i betydelig grad har ændret forudsætningerne for at beskatte indkomst og formuer og derved har indvirket på rimeligheden af skattesystemet; insisterer på denne baggrund på, at en effektiv mobilisering af egne indtægter og en styrkelse af skattesystemerne vil være en uomgængelig faktor i forbedring af de økonomiske og sociale forhold i udviklingslandene, f.eks. gennem øget støtte til SMV'er; opfordrer i dette øjemed EU til at optrappe sin økonomiske og tekniske bistand i udviklingslandene;

| 13. | bemærker, at selv om der har været en betydelig nedgang i børnedødeligheden siden 1990, anslås det i de seneste tal fra UNICEF, at der hvert år dør 6,3 mio. børn under fem år hovedsagelig af årsager, som kunne have været forhindret; bemærker endvidere, at tre fjerdedele af disse dødsfald skyldes lungebetændelse, diarré, malaria og problemer for nyfødte, såsom kvælning og infektioner, som der findes omkostningseffektive behandlinger for, at de fattigste er hårdest ramt, idet de både har en uforholdsmæssigt stor sygdomsbyrde og vanskeligere ved at få adgang til sundhedspleje, samt at der for at forbedre børns sundhed kræves en sammenhængende og integreret tilgang, der tackler flere faktorer på samme tid, herunder tilgængeligheden af grundlæggende sundhedstjenester, adgangen til rent vand, sanitet og hygiejne, ernæring og uddannelse; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at selv om der har været en betydelig nedgang i børnedødeligheden siden 1990, anslås det i de seneste tal fra UNICEF, at der hvert år dør 6,3 mio. børn under fem år hovedsagelig af årsager, som kunne have været forhindret; bemærker endvidere, at tre fjerdedele af disse dødsfald skyldes lungebetændelse, diarré, malaria og problemer for nyfødte, såsom kvælning og infektioner, som der findes omkostningseffektive behandlinger for, at de fattigste er hårdest ramt, idet de både har en uforholdsmæssigt stor sygdomsbyrde og vanskeligere ved at få adgang til sundhedspleje, samt at der for at forbedre børns sundhed kræves en sammenhængende og integreret tilgang, der tackler flere faktorer på samme tid, herunder tilgængeligheden af grundlæggende sundhedstjenester, adgangen til rent vand, sanitet og hygiejne, ernæring og uddannelse;

| 14. | kræver, at der sættes en stopper for land grabbing, og at der fastlægges politikker med henblik på at sikre, at landbrugere har adgang til jord, vand og såsæd; |
| --- | --- |

14.

kræver, at der sættes en stopper for land grabbing, og at der fastlægges politikker med henblik på at sikre, at landbrugere har adgang til jord, vand og såsæd;

| 15. | bemærker, at der hvert år stadig er 140 000 spædbørn, der dør på grund af mæslinger, selv om dette kan forhindres med en dobbeltdosis af en billig vaccine; opfordrer indtrængende det internationale samfund til at fortsætte kampagnen for at få udryddet mæslinger; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at der hvert år stadig er 140 000 spædbørn, der dør på grund af mæslinger, selv om dette kan forhindres med en dobbeltdosis af en billig vaccine; opfordrer indtrængende det internationale samfund til at fortsætte kampagnen for at få udryddet mæslinger;

| 16. | efterlyser politikker med henblik på at udvikle små- og familielandbrug, således at de kan forsyne de lokale og regionale markeder; |
| --- | --- |

16.

efterlyser politikker med henblik på at udvikle små- og familielandbrug, således at de kan forsyne de lokale og regionale markeder;

| 17. | opfordrer de nationale regeringer, Den Afrikanske Union og EU til at udarbejde og gennemføre særlige rammeprogrammer for folkesundhed — på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan — for at understrege sundhedssystemernes forebyggende og bæredygtige karakter; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de nationale regeringer, Den Afrikanske Union og EU til at udarbejde og gennemføre særlige rammeprogrammer for folkesundhed — på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan — for at understrege sundhedssystemernes forebyggende og bæredygtige karakter;

| 18. | mener, at der er behov for politikker med henblik på at støtte og udvikle nærfiskerisektoren; |
| --- | --- |

18.

mener, at der er behov for politikker med henblik på at støtte og udvikle nærfiskerisektoren;

| 19. | opfordrer EU til at støtte og fremme lægefaglig uddannelse internt i AVS-landene for at standse hjerneflugten og for at øge antallet af fagfolk i landenes sundhedssystemer, herunder børnelæger, hudlæger, øjenspecialister og specialister i tropemedicin samt jordemødre og kirurger; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU til at støtte og fremme lægefaglig uddannelse internt i AVS-landene for at standse hjerneflugten og for at øge antallet af fagfolk i landenes sundhedssystemer, herunder børnelæger, hudlæger, øjenspecialister og specialister i tropemedicin samt jordemødre og kirurger;

| 20. | understreger, at arbejdsmarkedsdialog er afgørende for at sikre, at den private sektor reelt involverer sig i udvikling; fastholder, at udviklingslandene har ansvar for at støtte en arbejdsmarkedsdialog mellem den private sektors arbejdsgivere og arbejdstagere og de nationale regeringer som en måde, hvorpå de kan forbedre god regeringsførelse og staternes stabilitet; opfordrer navnlig udviklingslandene til at sørge for, at arbejdsmarkedsdialogen også omfatter eksportforarbejdningszoner og industrielle klynger; |
| --- | --- |

20.

understreger, at arbejdsmarkedsdialog er afgørende for at sikre, at den private sektor reelt involverer sig i udvikling; fastholder, at udviklingslandene har ansvar for at støtte en arbejdsmarkedsdialog mellem den private sektors arbejdsgivere og arbejdstagere og de nationale regeringer som en måde, hvorpå de kan forbedre god regeringsførelse og staternes stabilitet; opfordrer navnlig udviklingslandene til at sørge for, at arbejdsmarkedsdialogen også omfatter eksportforarbejdningszoner og industrielle klynger;

| 21. | mener, at det internationale samfunds reaktion på ebolaepidemien var utilstrækkelig og påviste det manglende beredskab til at håndtere epidemier og pandemier; opfordrer til, at der oprettes et permanent europæisk udrykningsberedskab bestående af eksperter, støttepersonale til laboratorier, epidemiologer og logistikfaciliteter, herunder mobile laboratorier, der kan indsættes med meget kort varsel; er mere overordnet set af den opfattelse, at opbygning af et solidt sundhedssystem på lang sigt bl.a. kræver i) investering af ressourcer i grundlæggende offentlige sundhedsydelser, ii) sikring af sikker sundhedspleje af høj kvalitet ved at øge midlerne til at uddanne, føre tilsyn med og betale sundhedspersonale på passende vis og ved at give adgang til sikre lægemidler, iii) inddragelse af de lokale interessenter og samfund i krisestyring og udviklingsplanlægning; opfordrer de internationale donorer til at øge deres officielle udviklingsbistand (ODA) til disse lande gennem landespecifikke systemer, som f.eks. budgetstøtte; |
| --- | --- |

21.

mener, at det internationale samfunds reaktion på ebolaepidemien var utilstrækkelig og påviste det manglende beredskab til at håndtere epidemier og pandemier; opfordrer til, at der oprettes et permanent europæisk udrykningsberedskab bestående af eksperter, støttepersonale til laboratorier, epidemiologer og logistikfaciliteter, herunder mobile laboratorier, der kan indsættes med meget kort varsel; er mere overordnet set af den opfattelse, at opbygning af et solidt sundhedssystem på lang sigt bl.a. kræver i) investering af ressourcer i grundlæggende offentlige sundhedsydelser, ii) sikring af sikker sundhedspleje af høj kvalitet ved at øge midlerne til at uddanne, føre tilsyn med og betale sundhedspersonale på passende vis og ved at give adgang til sikre lægemidler, iii) inddragelse af de lokale interessenter og samfund i krisestyring og udviklingsplanlægning; opfordrer de internationale donorer til at øge deres officielle udviklingsbistand (ODA) til disse lande gennem landespecifikke systemer, som f.eks. budgetstøtte;

| 22. | bemærker, at de eksisterende bedste praksis-modeller — f.eks. vedrørende forebyggelse af polio (eller poliobekæmpelseskampagnen) — overordnet set kan tjene som rollemodeller for udviklingen af nye strukturer til katastrofe- og sundhedskatastrofestyring og til sundhedssektoren som helhed; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at de eksisterende bedste praksis-modeller — f.eks. vedrørende forebyggelse af polio (eller poliobekæmpelseskampagnen) — overordnet set kan tjene som rollemodeller for udviklingen af nye strukturer til katastrofe- og sundhedskatastrofestyring og til sundhedssektoren som helhed;

| 23. | understreger, at vacciner er den mest omkostningseffektive måde, hvorpå man kan forebygge og kontrollere smitsomme sygdomme som ebola; opfordrer indtrængende forsknings- og udviklingssamfundet til at investere i udviklingen af vacciner mod smitsomme sygdomme, der primært rammer de fattige, men som kan smitte på tværs af grænser; |
| --- | --- |

23.

understreger, at vacciner er den mest omkostningseffektive måde, hvorpå man kan forebygge og kontrollere smitsomme sygdomme som ebola; opfordrer indtrængende forsknings- og udviklingssamfundet til at investere i udviklingen af vacciner mod smitsomme sygdomme, der primært rammer de fattige, men som kan smitte på tværs af grænser;

| 24. | tilskynder AVS-staterne til at etablere forebyggelsesmekanismer mod sundhedsrisici, herunder bevidstgørelsesprogrammer, og til at prioritere fjerntliggende og ugunstigt stillede områder, når de opfører sundhedsklinikker udstyret med det nødvendige personale og de nødvendige behandlingsfaciliteter; |
| --- | --- |

24.

tilskynder AVS-staterne til at etablere forebyggelsesmekanismer mod sundhedsrisici, herunder bevidstgørelsesprogrammer, og til at prioritere fjerntliggende og ugunstigt stillede områder, når de opfører sundhedsklinikker udstyret med det nødvendige personale og de nødvendige behandlingsfaciliteter;

| 25. | finder det nødvendigt, at politikker for forebyggelse af ebola og andre sygdomme indbefatter, at befolkningen sikres adgang til sunde fødevarer i tilstrækkelige mængder, sikkert drikkevand og sanitet, og at de offentlige sundhedssystemer styrkes; |
| --- | --- |

25.

finder det nødvendigt, at politikker for forebyggelse af ebola og andre sygdomme indbefatter, at befolkningen sikres adgang til sunde fødevarer i tilstrækkelige mængder, sikkert drikkevand og sanitet, og at de offentlige sundhedssystemer styrkes;

| 26. | mener, at tilgangen til epidemier som ebola skal lægge særlig vægt på at forebygge infektion; mener derfor, at der bør organiseres omfattende uddannelse af læge-, sygepleje- og sundhedspersonale, som også inddrager undervisningssektoren, således at de får mest mulig information om behovet for regler om sundhed og daglig adfærd med henblik på at forhindre infektionsrisiko; |
| --- | --- |

26.

mener, at tilgangen til epidemier som ebola skal lægge særlig vægt på at forebygge infektion; mener derfor, at der bør organiseres omfattende uddannelse af læge-, sygepleje- og sundhedspersonale, som også inddrager undervisningssektoren, således at de får mest mulig information om behovet for regler om sundhed og daglig adfærd med henblik på at forhindre infektionsrisiko;

| 27. | bemærker, at fødevarespild fører til indkomsttab for landbrugerne og spild af ressourcer som vand og jord i en tid, hvor verdens befolkning forventes at vokse fra 7,3 mia. i 2015 til 9,5 mia. i 2050 med en medfølgende efterspørgsel efter fødevarer, og at tre fjerdedele af fødevarespildet i AVS-landene sker i produktions-, behandlings- og lagringsfaserne og kan afhjælpes med billige, lavteknologiske løsninger; påpeger, at hvis spildet i AVS-landene blev reduceret til niveauet i de europæiske lande, ville AVS-landenes BNP blive forøget med 2,6 % om året; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at fødevarespild fører til indkomsttab for landbrugerne og spild af ressourcer som vand og jord i en tid, hvor verdens befolkning forventes at vokse fra 7,3 mia. i 2015 til 9,5 mia. i 2050 med en medfølgende efterspørgsel efter fødevarer, og at tre fjerdedele af fødevarespildet i AVS-landene sker i produktions-, behandlings- og lagringsfaserne og kan afhjælpes med billige, lavteknologiske løsninger; påpeger, at hvis spildet i AVS-landene blev reduceret til niveauet i de europæiske lande, ville AVS-landenes BNP blive forøget med 2,6 % om året;

| 28. | opfordrer det internationale samfund til at leve op til dets tilsagn om støtte til den sociale og økonomiske genopbygning af de lande i Vestafrika, der var hårdest ramt af ebola (Guinea, Liberia og Sierra Leone), navnlig dem man nåede til enighed om under Bruxelleskonferencen på højt plan »Ebola: From Emergency to Recovery«, der blev afholdt den 3. marts 2015; |
| --- | --- |

28.

opfordrer det internationale samfund til at leve op til dets tilsagn om støtte til den sociale og økonomiske genopbygning af de lande i Vestafrika, der var hårdest ramt af ebola (Guinea, Liberia og Sierra Leone), navnlig dem man nåede til enighed om under Bruxelleskonferencen på højt plan »Ebola: From Emergency to Recovery«, der blev afholdt den 3. marts 2015;

| 29. | opfordrer EU's medlemsstater til at støtte gennemførelsen af uddannelsesprogrammer i forebyggende sundhedspleje, ikke bare økonomisk, men også ved at fremme en reel forebyggelseskultur i AVS-landene; |
| --- | --- |

29.

opfordrer EU's medlemsstater til at støtte gennemførelsen af uddannelsesprogrammer i forebyggende sundhedspleje, ikke bare økonomisk, men også ved at fremme en reel forebyggelseskultur i AVS-landene;

| 30. | bemærker, at de fleste familievirksomheder er SMV'er, at de forbedrer den socioøkonomiske status for familier i underudviklede regioner og landdistrikter, og at rentabilitetsgraden ikke er den vigtigste faktor for familievirksomheder; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at de fleste familievirksomheder er SMV'er, at de forbedrer den socioøkonomiske status for familier i underudviklede regioner og landdistrikter, og at rentabilitetsgraden ikke er den vigtigste faktor for familievirksomheder;

| 31. | bemærker, at SMV'er beskæftiger flest mennesker og betaler mest skat i AVS-landene, får sat større skub i deres vækst end store virksomheder, når deres kapitalbehov opfyldes, og forholdsmæssigt skaber mere beskæftigelse, større indkomst og højere skatteindtægter for den samme investering; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at SMV'er beskæftiger flest mennesker og betaler mest skat i AVS-landene, får sat større skub i deres vækst end store virksomheder, når deres kapitalbehov opfyldes, og forholdsmæssigt skaber mere beskæftigelse, større indkomst og højere skatteindtægter for den samme investering;

| 32. | opfordrer til, at der udvikles et tostrenget uddannelsessystem, hvor lærepladser i en virksomhed kombineres med erhvervsuddannelse på en teknisk skole, således at der tilvejebringes kendskab til praktiske færdigheder, og så de færdigheder, der undervises i, kan afprøves i praksis, med incitamenter for virksomheder, som f.eks. skattefradrag for at tage studerende ind som lærlinge, uden de samlede skatteindtægter mindskes; kræver, at der gennemføres effektive og gennemsigtige korruptionsbekæmpelsesprogrammer med henblik på at undgå hjerneflugt; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at der udvikles et tostrenget uddannelsessystem, hvor lærepladser i en virksomhed kombineres med erhvervsuddannelse på en teknisk skole, således at der tilvejebringes kendskab til praktiske færdigheder, og så de færdigheder, der undervises i, kan afprøves i praksis, med incitamenter for virksomheder, som f.eks. skattefradrag for at tage studerende ind som lærlinge, uden de samlede skatteindtægter mindskes; kræver, at der gennemføres effektive og gennemsigtige korruptionsbekæmpelsesprogrammer med henblik på at undgå hjerneflugt;

| 33. | opfordrer EU til at gøre et tæt samarbejde mellem SMV'er i EU og i AVS-staterne til et klart mål i politikken om virksomheders sociale ansvar; opfordrer til, at der etableres et EU-AVS-partnerskabsnetværk med henblik på at oprette pilotordninger i AVS-staterne, hvor unge entreprenører og nystartede virksomheder kan få mulighed for at udvikle sig professionelt i de nye vækstøkonomier og for at samarbejde med europæiske forskningsinstitutter eller virksomheder; |
| --- | --- |

33.

opfordrer EU til at gøre et tæt samarbejde mellem SMV'er i EU og i AVS-staterne til et klart mål i politikken om virksomheders sociale ansvar; opfordrer til, at der etableres et EU-AVS-partnerskabsnetværk med henblik på at oprette pilotordninger i AVS-staterne, hvor unge entreprenører og nystartede virksomheder kan få mulighed for at udvikle sig professionelt i de nye vækstøkonomier og for at samarbejde med europæiske forskningsinstitutter eller virksomheder;

| 34. | tilskynder AVS-landene til at integrere programmer for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse i deres kompetenceudviklingsstrategier og inddrage erhvervslivet for bl.a. at sikre, at iværksætteri integreres i uddannelsesprogrammer af høj kvalitet; |
| --- | --- |

34.

tilskynder AVS-landene til at integrere programmer for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse i deres kompetenceudviklingsstrategier og inddrage erhvervslivet for bl.a. at sikre, at iværksætteri integreres i uddannelsesprogrammer af høj kvalitet;

| 35. | opfordrer til, at der udvikles et offentligt uddannelsessystem med en læreplan, der er skræddersyet til at opfylde det enkelte lands behov og prioriteter; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til, at der udvikles et offentligt uddannelsessystem med en læreplan, der er skræddersyet til at opfylde det enkelte lands behov og prioriteter;

| 36. | finder det nødvendigt, at praktik- og lærlingesystemet reguleres for at udrydde alle former for misbrug af sådanne instrumenter, ved at de sidestilles med enhver anden form for arbejde, og ved at der sørges for de nødvendige lønmæssige sikkerhedsmekanismer; |
| --- | --- |

36.

finder det nødvendigt, at praktik- og lærlingesystemet reguleres for at udrydde alle former for misbrug af sådanne instrumenter, ved at de sidestilles med enhver anden form for arbejde, og ved at der sørges for de nødvendige lønmæssige sikkerhedsmekanismer;

| 37. | opfordrer til, at man styrker en holdbar iværksætterånd blandt unge i AVS-lande, hvor over 75 % af befolkningen er under 25 år, ved at tilskynde til mere erhvervsrettet undervisning i skolerne og ved at oprette mere effektive universitetspartnerskaber og Erasmus-udvekslingsprogrammer; opfordrer til, at der indføres læreruddannelse og udviklingsprogrammer til at hjælpe med at forbedre kvaliteten og formidlingen af uddannelse i AVS-landene; opfordrer AVS-landene til for at fremme skolegang at gøre sig alle bestræbelser på at sikre, at alle børn har adgang til gratis uddannelse af høj kvalitet, idet der tages hensyn til behovene hos de mest udsatte befolkningsgrupper, som er i risiko for fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til, at man styrker en holdbar iværksætterånd blandt unge i AVS-lande, hvor over 75 % af befolkningen er under 25 år, ved at tilskynde til mere erhvervsrettet undervisning i skolerne og ved at oprette mere effektive universitetspartnerskaber og Erasmus-udvekslingsprogrammer; opfordrer til, at der indføres læreruddannelse og udviklingsprogrammer til at hjælpe med at forbedre kvaliteten og formidlingen af uddannelse i AVS-landene; opfordrer AVS-landene til for at fremme skolegang at gøre sig alle bestræbelser på at sikre, at alle børn har adgang til gratis uddannelse af høj kvalitet, idet der tages hensyn til behovene hos de mest udsatte befolkningsgrupper, som er i risiko for fattigdom og social udstødelse;

| 38. | opfordrer indtrængende AVS-staterne til at opbygge økonomiske systemer, som er baseret på principperne om social retfærdighed, selvforsyning, inddragelse af offentligheden, et system, der primært er baseret på udvikling af de menneskelige ressourcer og naturressourcerne og ansvarlig udnyttelse heraf på en måde, der sikrer inklusiv bæredygtig udvikling; mener, at regeringerne bør fremlægge politikker, som er til gavn for de fattige og resultatorienterede, og som tilskynder til privat initiativ, konkurrence og investeringer, fremmer erhvervelsen af viden og færdigheder og øger produktiviteten, sikrer en fair og passende fordeling af alle grundlæggende tjenester og tilskynder til og styrker internationalt økonomisk samarbejde og investeringer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer indtrængende AVS-staterne til at opbygge økonomiske systemer, som er baseret på principperne om social retfærdighed, selvforsyning, inddragelse af offentligheden, et system, der primært er baseret på udvikling af de menneskelige ressourcer og naturressourcerne og ansvarlig udnyttelse heraf på en måde, der sikrer inklusiv bæredygtig udvikling; mener, at regeringerne bør fremlægge politikker, som er til gavn for de fattige og resultatorienterede, og som tilskynder til privat initiativ, konkurrence og investeringer, fremmer erhvervelsen af viden og færdigheder og øger produktiviteten, sikrer en fair og passende fordeling af alle grundlæggende tjenester og tilskynder til og styrker internationalt økonomisk samarbejde og investeringer;

| 39. | opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at fremme etiske forretningsprincipper som grundlaget for fremtidige internationale markeder og til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at bekæmpe korruption og ulovlige finansstrømme; opfordrer indtrængende alle AVS-lande til at indføre effektive og gennemsigtige korruptionsbekæmpelsesprogrammer; bemærker, at etisk bevidsthed bør indlæres så tidligt som muligt, og opfordrer derfor AVS-landene til at medtage det i deres uddannelsesprogrammer på alle niveauer fra grundskolen til universitetet; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at fremme etiske forretningsprincipper som grundlaget for fremtidige internationale markeder og til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at bekæmpe korruption og ulovlige finansstrømme; opfordrer indtrængende alle AVS-lande til at indføre effektive og gennemsigtige korruptionsbekæmpelsesprogrammer; bemærker, at etisk bevidsthed bør indlæres så tidligt som muligt, og opfordrer derfor AVS-landene til at medtage det i deres uddannelsesprogrammer på alle niveauer fra grundskolen til universitetet;

| 40. | minder om, at EIB-finansieringstransaktioner, der gennemføres i udviklingslandene via EU-garantien til EIB, skal have som deres primære mål at nedbringe og på lang sigt udrydde fattigdom; understreger navnlig, at EIB og sammenslutningen af europæiske udviklingsfinansieringsinstitutioner (EDFI) kun bør samarbejde med finansielle formidlere, som ikke opererer i offshorecentre, som har et betydeligt lokalt ejerskab, og som har forudsætningerne for at kunne implementere en udviklingsvenlig tilgang, der støtter SMV'ernes særegenhed i de lande, hvor de driver virksomhed; |
| --- | --- |

40.

minder om, at EIB-finansieringstransaktioner, der gennemføres i udviklingslandene via EU-garantien til EIB, skal have som deres primære mål at nedbringe og på lang sigt udrydde fattigdom; understreger navnlig, at EIB og sammenslutningen af europæiske udviklingsfinansieringsinstitutioner (EDFI) kun bør samarbejde med finansielle formidlere, som ikke opererer i offshorecentre, som har et betydeligt lokalt ejerskab, og som har forudsætningerne for at kunne implementere en udviklingsvenlig tilgang, der støtter SMV'ernes særegenhed i de lande, hvor de driver virksomhed;

| 41. | mener, at der bør være lige adgang til uddannelse af høj kvalitet på alle niveauer i udviklingslandene, navnlig i læse- og skrivefærdigheder og talforståelse, samt at der bør tilvejebringes iværksætterfærdigheder, og navnlig teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse; gør endvidere opmærksom på, at brugen af informations- og kommunikationsteknologier i forbindelse med læringen og udviklingen af færdigheder betragtes som afgørende, og at alle skoler bør have adgang til computere og tilstrækkelige ressourcer og en energikilde til eget brug; endelig bør det sikres, at undervisningsmaterialerne er landespecifikke, og at undervisningen foregår på landets officielle sprog; mener desuden, at der bør gøres en indsats for at opnå lighed mellem kvinder og mænd i udviklingen af menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

41.

mener, at der bør være lige adgang til uddannelse af høj kvalitet på alle niveauer i udviklingslandene, navnlig i læse- og skrivefærdigheder og talforståelse, samt at der bør tilvejebringes iværksætterfærdigheder, og navnlig teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse; gør endvidere opmærksom på, at brugen af informations- og kommunikationsteknologier i forbindelse med læringen og udviklingen af færdigheder betragtes som afgørende, og at alle skoler bør have adgang til computere og tilstrækkelige ressourcer og en energikilde til eget brug; endelig bør det sikres, at undervisningsmaterialerne er landespecifikke, og at undervisningen foregår på landets officielle sprog; mener desuden, at der bør gøres en indsats for at opnå lighed mellem kvinder og mænd i udviklingen af menneskelige ressourcer;

| 42. | bemærker, at der tidligere i forbindelse med lån fra Verdensbanken til AVS-landene ofte anvendtes standarder, som ikke i tilstrækkelig grad var rettet mod disse landes konkrete behov; bemærker desuden, at nogle af Verdensbankens projekter i højere grad var til gavn for donorlandene end for modtagerlandene; bemærker endvidere, at udviklingslandene risikerer at ende i gæld på grund af nogle af de betingelser, Verdensbanken har stillet til dem, og fastholder, at der bør sættes en stopper for denne praksis; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at der tidligere i forbindelse med lån fra Verdensbanken til AVS-landene ofte anvendtes standarder, som ikke i tilstrækkelig grad var rettet mod disse landes konkrete behov; bemærker desuden, at nogle af Verdensbankens projekter i højere grad var til gavn for donorlandene end for modtagerlandene; bemærker endvidere, at udviklingslandene risikerer at ende i gæld på grund af nogle af de betingelser, Verdensbanken har stillet til dem, og fastholder, at der bør sættes en stopper for denne praksis;

| 43. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Verdensbanken og EIB. |
| --- | --- |

43.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Verdensbanken og EIB.

BESLUTNING (6)

om migration, menneskerettigheder og humanitære flygtninge

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015, |
| --- | --- |

—

der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger,

| — | der henviser til den ændrede Cotonouaftale, særlig artikel 8, på grundlag af hvilken AVS-EU-dialogen om migration finder sted, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ændrede Cotonouaftale, særlig artikel 8, på grundlag af hvilken AVS-EU-dialogen om migration finder sted,

| — | der henviser til det afrikanske (Banjul) charter om menneskerettigheder og folks rettigheder, som blev vedtaget af Den Afrikanske Enhedsorganisations forsamling den 27. juni 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske (Banjul) charter om menneskerettigheder og folks rettigheder, som blev vedtaget af Den Afrikanske Enhedsorganisations forsamling den 27. juni 1981,

| — | der henviser til AVS-EU-Ministerrådets fælles erklæring fra juni 2010 om migration og udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS-EU-Ministerrådets fælles erklæring fra juni 2010 om migration og udvikling,

| — | der henviser til rapporten om dialogen i 2011-2012 om migration og udvikling godkendt af AVS-EU-Ministerrådet på dets 37. samling i Port Villa den 14. juni 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om dialogen i 2011-2012 om migration og udvikling godkendt af AVS-EU-Ministerrådet på dets 37. samling i Port Villa den 14. juni 2012,

| — | der henviser til oprettelsen af AVS-observationscenteret for migration, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af AVS-observationscenteret for migration,

| — | der henviser til den fælles EU-Afrika-strategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles EU-Afrika-strategi,

| — | der henviser til den centrale politiske erklæring og køreplanen for 2014-2017 om migration og mobilitet, som stats- og regeringscheferne godkendte under det fjerde topmøde mellem EU og Afrika, der blev afholdt i april 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den centrale politiske erklæring og køreplanen for 2014-2017 om migration og mobilitet, som stats- og regeringscheferne godkendte under det fjerde topmøde mellem EU og Afrika, der blev afholdt i april 2014,

| — | der henviser til Romerklæringen og programmet for 2015-2017, som blev vedtaget under den fjerde ministerkonference mellem EU og Afrika om migration og udvikling, der blev afholdt i november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen og programmet for 2015-2017, som blev vedtaget under den fjerde ministerkonference mellem EU og Afrika om migration og udvikling, der blev afholdt i november 2014,

| — | der henviser til migrationsruteinitiativet mellem EU og Afrikas Horn, som blev lanceret den 28. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til migrationsruteinitiativet mellem EU og Afrikas Horn, som blev lanceret den 28. november 2014,

| — | der henviser til den regionale Sahelhandlingsplan for 2015-2020, som blev vedtaget af Rådet den 20. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den regionale Sahelhandlingsplan for 2015-2020, som blev vedtaget af Rådet den 20. april 2015,

| — | der henviser til topmødet mellem EU og Afrika om migration den 11.—12. november 2015 og vedtagelsen af en fælles erklæring og handlingsplan, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet mellem EU og Afrika om migration den 11.—12. november 2015 og vedtagelsen af en fælles erklæring og handlingsplan,

| — | der henviser til FN's dialog på højt plan om migration og udvikling af 3. oktober 2013 samt den fælles erklæring fra EU og dets medlemsstater og AVS-staterne om samme emne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's dialog på højt plan om migration og udvikling af 3. oktober 2013 samt den fælles erklæring fra EU og dets medlemsstater og AVS-staterne om samme emne,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2240 om bekæmpelse af den seneste tids udbredelse af migrantsmugling og menneskehandel i rum sø i Middelhavet og den omstændighed, at dette bringer menneskeliv i fare; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2240 om bekæmpelse af den seneste tids udbredelse af migrantsmugling og menneskehandel i rum sø i Middelhavet og den omstændighed, at dette bringer menneskeliv i fare;

| — | der henviser til de årlige rapporter udarbejdet af FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, navnlig dem der blev offentliggjort i april 2013 om forvaltningen af EU's ydre grænser og dens virkning på migranters menneskerettigheder og i april 2014 om udnyttelse af migrantarbejdere, |
| --- | --- |

—

der henviser til de årlige rapporter udarbejdet af FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, navnlig dem der blev offentliggjort i april 2013 om forvaltningen af EU's ydre grænser og dens virkning på migranters menneskerettigheder og i april 2014 om udnyttelse af migrantarbejdere,

| — | der henviser til UNHCR's initiativ for det centrale Middelhav (Central Mediterranean Sea Initiative) og til UNHCR's forslag med henblik på at tage hånd om de asylansøgere, flygtninge og migranter, der ankommer til Europa nu og i fremtiden, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNHCR's initiativ for det centrale Middelhav (Central Mediterranean Sea Initiative) og til UNHCR's forslag med henblik på at tage hånd om de asylansøgere, flygtninge og migranter, der ankommer til Europa nu og i fremtiden,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om EU's handlingsplan om ligestilling for 2016-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om EU's handlingsplan om ligestilling for 2016-2020,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til Genèvekonventionen fra 1951 og dens tillægsprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen fra 1951 og dens tillægsprotokol,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1948,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutninger om situationen med hensyn til migration, flygtninge og asylsøgere, navnlig dem af 17. december 2014, 29. april 2015 og 10. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutninger om situationen med hensyn til migration, flygtninge og asylsøgere, navnlig dem af 17. december 2014, 29. april 2015 og 10. september 2015,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. september 2015 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet »Styring af flygtningekrisen: øjeblikkelige operationelle, budgetmæssige og retlige foranstaltninger som led i den europæiske dagsorden for migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. september 2015 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet »Styring af flygtningekrisen: øjeblikkelige operationelle, budgetmæssige og retlige foranstaltninger som led i den europæiske dagsorden for migration«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet »Styring af flygtningekrisen: status over gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger i den europæiske dagsorden for migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet »Styring af flygtningekrisen: status over gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger i den europæiske dagsorden for migration«,

| — | der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 21. december 1965, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 21. december 1965,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. december 1966,

| — | der henviser til konventionen om barnets rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989, og til de valgfrie protokoller hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om barnets rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989, og til de valgfrie protokoller hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. december 1966,

| — | der henviser til den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 2008,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1979,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 af 22. september 2015 og (EU) 2015/1523 af 14. september 2015, som begge fastsætter midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og Grækenland på området international beskyttelse; |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2015/1601 af 22. september 2015 og (EU) 2015/1523 af 14. september 2015, som begge fastsætter midlertidige foranstaltninger til fordel for Italien og Grækenland på området international beskyttelse;

| A. | der henviser til, at politisk, social og økonomisk ustabilitet, økonomisk tilbagegang, dårlig regeringsførelse, manglende sikkerhed, krænkelser af menneskerettighederne, politisk undertrykkelse, humanitære kriser og naturkatastrofer samt voksende forskelle i livsvilkår er drivkræfterne bag migration; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at politisk, social og økonomisk ustabilitet, økonomisk tilbagegang, dårlig regeringsførelse, manglende sikkerhed, krænkelser af menneskerettighederne, politisk undertrykkelse, humanitære kriser og naturkatastrofer samt voksende forskelle i livsvilkår er drivkræfterne bag migration;

| B. | der henviser til, at omkring tre fjerdedele af de anslået 232 mio. internationale migranter er statsborgere fra ikke-OECD-lande, og at omkring en tredjedel bor i lav- eller mellemindkomstlande; der henviser til, at mere end 10 mio. flygtninge befinder sig i længerevarende uafklarede situationer i udviklingslande; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at omkring tre fjerdedele af de anslået 232 mio. internationale migranter er statsborgere fra ikke-OECD-lande, og at omkring en tredjedel bor i lav- eller mellemindkomstlande; der henviser til, at mere end 10 mio. flygtninge befinder sig i længerevarende uafklarede situationer i udviklingslande;

| C. | der henviser til, at regional ustabilitet, menneskerettighedskrænkelser og vedvarende konflikter giver anledning til en hidtil uset humanitær krise, som førte til, at 60 mio. mennesker blev fordrevet i 2014; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at regional ustabilitet, menneskerettighedskrænkelser og vedvarende konflikter giver anledning til en hidtil uset humanitær krise, som førte til, at 60 mio. mennesker blev fordrevet i 2014;

| D. | der henviser til, at velforvaltet migration kan være til gavn for både EU og AVS-staterne ved at bidrage til at dække nuværende og fremtidige behov for arbejdskraft og bidrage til udviklingen af alle de berørte lande; der henviser til, at mange regeringer stadig fastholder en illusion om, at de kan standse migrationsstrømmene ved hjælp af mishandling, besværlige procedurer, hegn og sågar direkte menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at velforvaltet migration kan være til gavn for både EU og AVS-staterne ved at bidrage til at dække nuværende og fremtidige behov for arbejdskraft og bidrage til udviklingen af alle de berørte lande; der henviser til, at mange regeringer stadig fastholder en illusion om, at de kan standse migrationsstrømmene ved hjælp af mishandling, besværlige procedurer, hegn og sågar direkte menneskerettighedskrænkelser;

| E. | der henviser til, at det humanitære verdenstopmøde, som skal holdes i maj 2016, bør behandle humanitære kriser på en holistisk måde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det humanitære verdenstopmøde, som skal holdes i maj 2016, bør behandle humanitære kriser på en holistisk måde;

| F. | der henviser til, at AVS-EU-Ministerrådet i maj 2011 enedes om, at dialogen om højt kvalificerede arbejdstageres bevægelighed, lovlig migration, tilbagetagelse, visa, smugling af migranter og menneskehandel, migranters rettigheder og pengeoverførsler bør forsættes; der henviser til, at AVS-staterne og EU-medlemsstaterne har forpligtet sig til at forsvare respekten for migranternes menneskerettigheder uanset deres indvandrerstatus; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at AVS-EU-Ministerrådet i maj 2011 enedes om, at dialogen om højt kvalificerede arbejdstageres bevægelighed, lovlig migration, tilbagetagelse, visa, smugling af migranter og menneskehandel, migranters rettigheder og pengeoverførsler bør forsættes; der henviser til, at AVS-staterne og EU-medlemsstaterne har forpligtet sig til at forsvare respekten for migranternes menneskerettigheder uanset deres indvandrerstatus;

| G. | der henviser til, at mindst 22 000 mennesker ifølge Den Internationale Organisation for Migration har mistet livet i perioden 2000-2015, da de forsøgte at krydse Middelhavet mellem Nordafrika og Europa; der henviser til, at 2 800 kvinder, mænd og børn ifølge UNHCR's oplysninger er rapporteret omkommet eller forsvundet i 2015 under deres forsøg på at nå i sikkerhed i Europa; der henviser til, at klimaforandringer vil føre til, at millioner af mennesker bliver migranter, og at EU- og AVS-landene er nødt til at være parate til at imødegå konsekvenserne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mindst 22 000 mennesker ifølge Den Internationale Organisation for Migration har mistet livet i perioden 2000-2015, da de forsøgte at krydse Middelhavet mellem Nordafrika og Europa; der henviser til, at 2 800 kvinder, mænd og børn ifølge UNHCR's oplysninger er rapporteret omkommet eller forsvundet i 2015 under deres forsøg på at nå i sikkerhed i Europa; der henviser til, at klimaforandringer vil føre til, at millioner af mennesker bliver migranter, og at EU- og AVS-landene er nødt til at være parate til at imødegå konsekvenserne;

| H. | der henviser til, at det anslås, at Afrika hvert år mister over 70 000 kvalificerede fagfolk på grund af udvandring, hvilket resulterer i et enormt underskud af menneskelig kapacitet på dette kontinent; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det anslås, at Afrika hvert år mister over 70 000 kvalificerede fagfolk på grund af udvandring, hvilket resulterer i et enormt underskud af menneskelig kapacitet på dette kontinent;

| I. | der henviser til, at Syd-Syd-migration stadig er mere udbredt end Syd-Nord-migration, idet den tegner sig for omkring to tredjedele af al migration; der henviser til, at der ifølge UNHCR er 60 mio. fordrevne og flygtninge i verden, hvoraf 80 % kommer fra 10 lande, der er ramt af destabilisering og krig; der henviser til, at UNHCR har beregnet, at 15 mio. mennesker var berørt af fordrivelser i Afrika i 2015; der henviser til, at 85 % af flygtningene fra udviklingslande søger tilflugt i deres egen region, og til, at retten til at søge og opnå asyl i Afrika i det store hele respekteres til trods for disse enorme tal; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Syd-Syd-migration stadig er mere udbredt end Syd-Nord-migration, idet den tegner sig for omkring to tredjedele af al migration; der henviser til, at der ifølge UNHCR er 60 mio. fordrevne og flygtninge i verden, hvoraf 80 % kommer fra 10 lande, der er ramt af destabilisering og krig; der henviser til, at UNHCR har beregnet, at 15 mio. mennesker var berørt af fordrivelser i Afrika i 2015; der henviser til, at 85 % af flygtningene fra udviklingslande søger tilflugt i deres egen region, og til, at retten til at søge og opnå asyl i Afrika i det store hele respekteres til trods for disse enorme tal;

| J. | der henviser til, at diskrimination og vold specifikt rettet mod migranter, flygtninge og asylansøgere med en mærkbart stigende xenofobi, indvandrerfjendske holdninger, hadefuld tale og hadforbrydelser er ved at blive et anliggende, som bekymrer EU og AVS-staterne dybt; der henviser til, at vilkårene i mange flygtningelejre i Mellemøsten og Afrika forværres, og at man ofte ikke kan garantere flygtningenes sikkerhed i betragtning af den særligt udsatte situation for flygtningekvinder og -piger, som er ofre for menneskehandel, tvangsægteskaber, seksuel udnyttelse og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at diskrimination og vold specifikt rettet mod migranter, flygtninge og asylansøgere med en mærkbart stigende xenofobi, indvandrerfjendske holdninger, hadefuld tale og hadforbrydelser er ved at blive et anliggende, som bekymrer EU og AVS-staterne dybt; der henviser til, at vilkårene i mange flygtningelejre i Mellemøsten og Afrika forværres, og at man ofte ikke kan garantere flygtningenes sikkerhed i betragtning af den særligt udsatte situation for flygtningekvinder og -piger, som er ofre for menneskehandel, tvangsægteskaber, seksuel udnyttelse og kønsbaseret vold;

| K. | der henviser til, at EU i sin handlingsplan om ligestilling for 2016-2020 har forpligtet sig fuldt ud til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders status i alle sine eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU i sin handlingsplan om ligestilling for 2016-2020 har forpligtet sig fuldt ud til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders status i alle sine eksterne forbindelser;

| 1. | udtrykker sin dybe beklagelse og sorg over de tragiske tab af liv blandt migranter og mennesker, der søger asyl i EU; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der er muligt, for at forhindre yderligere tab af menneskeliv til søs eller til lands; opfordrer EU, Frontex og medlemsstaterne til at sikre, at bistand til migranter i nød indgår i hovedprioriteterne i rammen for gennemførelsen af Eurosur-forordningen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe beklagelse og sorg over de tragiske tab af liv blandt migranter og mennesker, der søger asyl i EU; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der er muligt, for at forhindre yderligere tab af menneskeliv til søs eller til lands; opfordrer EU, Frontex og medlemsstaterne til at sikre, at bistand til migranter i nød indgår i hovedprioriteterne i rammen for gennemførelsen af Eurosur-forordningen;

| 2. | fremhæver behovet for en holistisk EU-AVS-tilgang til migration; minder om, at ifølge artikel 13 i AVS-EU-partnerskabsaftalen, som blev undertegnet i Cotonou i juni 2000, er migration »genstand for en tilbundsgående dialog«; |
| --- | --- |

2.

fremhæver behovet for en holistisk EU-AVS-tilgang til migration; minder om, at ifølge artikel 13 i AVS-EU-partnerskabsaftalen, som blev undertegnet i Cotonou i juni 2000, er migration »genstand for en tilbundsgående dialog«;

| 3. | bemærker resultaterne af topmødet i Valletta om migration, som fandt sted den 11.—12. november 2015; mener, at dette topmøde bør tjene som udgangspunkt for udviklingen af en vidtrækkende EU-Afrika-strategi, som skal imødegå de menneskelige, sociale og politiske udfordringer ved migrationsstrømmene mellem Afrika og EU og fokusere på de bagvedliggende årsager; |
| --- | --- |

3.

bemærker resultaterne af topmødet i Valletta om migration, som fandt sted den 11.—12. november 2015; mener, at dette topmøde bør tjene som udgangspunkt for udviklingen af en vidtrækkende EU-Afrika-strategi, som skal imødegå de menneskelige, sociale og politiske udfordringer ved migrationsstrømmene mellem Afrika og EU og fokusere på de bagvedliggende årsager;

| 4. | opfordrer alle statslige og ikke-statslige aktører, som er involveret i konflikter, til at indstille alle angreb mod civile, overholde den humanitære folkeret og sikre, at civile beskyttes, har uhindret adgang til lægehjælp og humanitær bistand, og at de har mulighed for sikkert og værdigt at forlade områder, der er berørt af vold; |
| --- | --- |

4.

opfordrer alle statslige og ikke-statslige aktører, som er involveret i konflikter, til at indstille alle angreb mod civile, overholde den humanitære folkeret og sikre, at civile beskyttes, har uhindret adgang til lægehjælp og humanitær bistand, og at de har mulighed for sikkert og værdigt at forlade områder, der er berørt af vold;

| 5. | opfordrer det internationale samfund til at vise, at det kan klare omfanget af den aktuelle krise, og finansiere den humanitære indsats, der ydes af UNHCR og andre organer, i overensstemmelse med de påviste behov; |
| --- | --- |

5.

opfordrer det internationale samfund til at vise, at det kan klare omfanget af den aktuelle krise, og finansiere den humanitære indsats, der ydes af UNHCR og andre organer, i overensstemmelse med de påviste behov;

| 6. | mener, at der vil komme en reel løsning på migrationskriserne i EU og i Afrika, hvis man med en langsigtet tilgang tackler de bagvedliggende årsager, nemlig fattigdom, ustabilitet, ulighed, organiseret kriminalitet, væbnede konflikter, menneskehandel, forfølgelse, menneskerettighedskrænkelser, klimaforandringer og naturkatastrofer; |
| --- | --- |

6.

mener, at der vil komme en reel løsning på migrationskriserne i EU og i Afrika, hvis man med en langsigtet tilgang tackler de bagvedliggende årsager, nemlig fattigdom, ustabilitet, ulighed, organiseret kriminalitet, væbnede konflikter, menneskehandel, forfølgelse, menneskerettighedskrænkelser, klimaforandringer og naturkatastrofer;

| 7. | opfordrer EU til at fortsætte sin indsats for at understøtte udvikling og demokratisering i oprindelseslandene; opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at hjælpe med at finde holdbare politiske løsninger i konfliktramte lande og til at styrke den politiske dialog, som skal dække samtlige menneskerettighedselementer for at støtte rummelige og demokratiske institutioner, gøre lokalsamfundene mere modstandsdygtige og fremme den sociale og demokratiske udvikling i oprindelseslandene og blandt deres befolkninger; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU til at fortsætte sin indsats for at understøtte udvikling og demokratisering i oprindelseslandene; opfordrer indtrængende EU og AVS-landene til at hjælpe med at finde holdbare politiske løsninger i konfliktramte lande og til at styrke den politiske dialog, som skal dække samtlige menneskerettighedselementer for at støtte rummelige og demokratiske institutioner, gøre lokalsamfundene mere modstandsdygtige og fremme den sociale og demokratiske udvikling i oprindelseslandene og blandt deres befolkninger;

| 8. | opfordrer EU og AVS-landene til at iværksætte konkrete foranstaltninger til at sætte skub i økonomisk udvikling og beskæftigelse for i betydelig grad at mindske udbredt fattigdom og indkomstuligheder; beklager dybt, at mange EU-medlemsstater ikke har opfyldt deres mål om at øremærke 0,7 % af deres bruttonationalindkomst til udviklingsbistand, og at nogle skærer ned på deres udviklingsbistandsbudgetter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU og AVS-landene til at iværksætte konkrete foranstaltninger til at sætte skub i økonomisk udvikling og beskæftigelse for i betydelig grad at mindske udbredt fattigdom og indkomstuligheder; beklager dybt, at mange EU-medlemsstater ikke har opfyldt deres mål om at øremærke 0,7 % af deres bruttonationalindkomst til udviklingsbistand, og at nogle skærer ned på deres udviklingsbistandsbudgetter;

| 9. | bemærker oprettelsen af EU's »Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika« (»trustfonden«), der omfatter tilvejebringelse af 1,8 mia. EUR fra EU's midler og 81 mio. EUR fra de europæiske lande; insisterer på, at midlerne under denne fond bør anvendes til at støtte relevante bistandsprojekter, navnlig dem, der fokuserer på at støtte de mest udsatte mennesker, f.eks. kvinder og børn, og fremme deres vilkår, og at udviklingssamarbejdet er nødt til at overholde principperne om bistandseffektivitet, herunder ejerskab og tilpasning til de prioriteter, som modtagerne har fastsat, og ikke donorernes; understreger, at trustfonden ikke bør anvendes til samarbejde om grænseforvaltning og tilbagesendelse; bemærker, at nogle EU-medlemsstater har besluttet at bidrage væsentligt til denne fond, mens andre har ydet meget begrænsede bidrag; anmoder Kommissionen om til fulde at sikre politisk ansvarlighed og finansiel gennemsigtighed hvad angår trustfonden; |
| --- | --- |

9.

bemærker oprettelsen af EU's »Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika« (»trustfonden«), der omfatter tilvejebringelse af 1,8 mia. EUR fra EU's midler og 81 mio. EUR fra de europæiske lande; insisterer på, at midlerne under denne fond bør anvendes til at støtte relevante bistandsprojekter, navnlig dem, der fokuserer på at støtte de mest udsatte mennesker, f.eks. kvinder og børn, og fremme deres vilkår, og at udviklingssamarbejdet er nødt til at overholde principperne om bistandseffektivitet, herunder ejerskab og tilpasning til de prioriteter, som modtagerne har fastsat, og ikke donorernes; understreger, at trustfonden ikke bør anvendes til samarbejde om grænseforvaltning og tilbagesendelse; bemærker, at nogle EU-medlemsstater har besluttet at bidrage væsentligt til denne fond, mens andre har ydet meget begrænsede bidrag; anmoder Kommissionen om til fulde at sikre politisk ansvarlighed og finansiel gennemsigtighed hvad angår trustfonden;

| 10. | minder om, at retten til at forlade et hvilket som helst land, også ens eget, er nedfældet i artikel 13 i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne; understreger, at selv om dette er en frihed og en grundlæggende rettighed, der skal være til gavn for alle, er det for nuværende kun statsborgere fra det »globale Nord« og de rigeste statsborgere fra det »globale Syd«, der kan gøre brug af denne ret; |
| --- | --- |

10.

minder om, at retten til at forlade et hvilket som helst land, også ens eget, er nedfældet i artikel 13 i FN's verdenserklæring om menneskerettighederne; understreger, at selv om dette er en frihed og en grundlæggende rettighed, der skal være til gavn for alle, er det for nuværende kun statsborgere fra det »globale Nord« og de rigeste statsborgere fra det »globale Syd«, der kan gøre brug af denne ret;

| 11. | opfordrer til, at den permanente genbosættelsesmekanisme konsolideres, og at medlemsstaterne hurtigst muligt stiller et antal genbosættelsespladser til rådighed, som står i et rimeligt forhold til omfanget af den aktuelle humanitære katastrofe; opfordrer til, at EU-finansieringen til modtagelsesordninger for asylsøgere og flygtninge forhøjes betydeligt; understreger, at der bør gives prioritet til at integrere migranter, navnlig hvad angår uddannelse, beskæftigelse, boliger, sundhed og social beskyttelse, for at sikre lige rettigheder for alle borgere; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at den permanente genbosættelsesmekanisme konsolideres, og at medlemsstaterne hurtigst muligt stiller et antal genbosættelsespladser til rådighed, som står i et rimeligt forhold til omfanget af den aktuelle humanitære katastrofe; opfordrer til, at EU-finansieringen til modtagelsesordninger for asylsøgere og flygtninge forhøjes betydeligt; understreger, at der bør gives prioritet til at integrere migranter, navnlig hvad angår uddannelse, beskæftigelse, boliger, sundhed og social beskyttelse, for at sikre lige rettigheder for alle borgere;

| 12. | fremhæver, at det er vigtigt at respektere internationale forpligtelser, når det drejer sig om at tage imod flygtninge og beskytte deres rettigheder; glæder sig i denne forbindelse over den beslutsomhed, Europa-Kommissionen har udvist ved at indlede en række traktatbrudssager; |
| --- | --- |

12.

fremhæver, at det er vigtigt at respektere internationale forpligtelser, når det drejer sig om at tage imod flygtninge og beskytte deres rettigheder; glæder sig i denne forbindelse over den beslutsomhed, Europa-Kommissionen har udvist ved at indlede en række traktatbrudssager;

| 13. | opfordrer til en hurtig og fuldstændig gennemførelse i national ret og efterfølgende anvendelse af det fælles europæiske asylsystem fra alle deltagende medlemsstaters side, for derved som minimum at sikre fælles EU-standarder, herunder for modtagevilkår for asylsøgere og respekt for grundlæggende rettigheder som fastsat i gældende lovgivning; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til en hurtig og fuldstændig gennemførelse i national ret og efterfølgende anvendelse af det fælles europæiske asylsystem fra alle deltagende medlemsstaters side, for derved som minimum at sikre fælles EU-standarder, herunder for modtagevilkår for asylsøgere og respekt for grundlæggende rettigheder som fastsat i gældende lovgivning;

| 14. | fordømmer alle tilfælde af menneskerettighedskrænkelser i EU-medlemsstater, som påvirker migranters og flygtninges liv og værdighed; minder om, at alle menneskers rettigheder skal respekteres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten; opfordrer EU's medlemsstater til at respektere nonrefoulementprincippet og omgående sætte en stopper for alle utilbørlige og udvidede tilbageholdelsespraksisser; opfordrer indtrængende til, at levevilkårene og kapaciteten i flygtningelejrene forbedres; fastholder på det bestemteste, at menneskerettighederne til hver en tid skal respekteres, og at der skal være særlig opmærksomhed på de mest udsatte personer, som f.eks. uledsagede mindreårige, ældre mennesker og enlige kvinder; afviser ethvert forsøg på at knytte udviklingsbistand sammen med tilbagesendelsespolitikker eller samarbejde om grænseforvaltning; |
| --- | --- |

14.

fordømmer alle tilfælde af menneskerettighedskrænkelser i EU-medlemsstater, som påvirker migranters og flygtninges liv og værdighed; minder om, at alle menneskers rettigheder skal respekteres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten; opfordrer EU's medlemsstater til at respektere nonrefoulementprincippet og omgående sætte en stopper for alle utilbørlige og udvidede tilbageholdelsespraksisser; opfordrer indtrængende til, at levevilkårene og kapaciteten i flygtningelejrene forbedres; fastholder på det bestemteste, at menneskerettighederne til hver en tid skal respekteres, og at der skal være særlig opmærksomhed på de mest udsatte personer, som f.eks. uledsagede mindreårige, ældre mennesker og enlige kvinder; afviser ethvert forsøg på at knytte udviklingsbistand sammen med tilbagesendelsespolitikker eller samarbejde om grænseforvaltning;

| 15. | mener, at de menneskerettighedskrænkelser og problemer, som migrant- og flygtningekvinder og -piger møder under migrationsprocessen, samt indvirkningen af denne proces på styrkelsen af kvinders status og menneskerettigheder er af stor betydning; understreger, at der bør indarbejdes et klart kønsperspektiv i politikkerne vedrørende migrations- og flygtningekrisen, og at alle tjenesteydelser bør stilles til rådighed, herunder seksuelle og reproduktive sundhedstjenester; kræver navnlig, at kønsdiskrimination og kønsbaseret vold i forbindelse med migration udryddes; |
| --- | --- |

15.

mener, at de menneskerettighedskrænkelser og problemer, som migrant- og flygtningekvinder og -piger møder under migrationsprocessen, samt indvirkningen af denne proces på styrkelsen af kvinders status og menneskerettigheder er af stor betydning; understreger, at der bør indarbejdes et klart kønsperspektiv i politikkerne vedrørende migrations- og flygtningekrisen, og at alle tjenesteydelser bør stilles til rådighed, herunder seksuelle og reproduktive sundhedstjenester; kræver navnlig, at kønsdiskrimination og kønsbaseret vold i forbindelse med migration udryddes;

| 16. | understreger, at der er behov for at styrke de eksisterende mekanismer til at beskytte børn mod misbrug og udnyttelse til enhver tid, bl.a. gennem ydelse af basale tjenester som lægehjælp, psykologbistand, uddannelse af høj kvalitet og særlige foranstaltninger med henblik på deres gradvise integration i de forskellige medlemsstater; opfordrer til, at der sættes særligt fokus på behovene i familier, der er blevet skilt ad, og familiemedlemmer, der er ladt tilbage, for at lette familiesammenføring; |
| --- | --- |

16.

understreger, at der er behov for at styrke de eksisterende mekanismer til at beskytte børn mod misbrug og udnyttelse til enhver tid, bl.a. gennem ydelse af basale tjenester som lægehjælp, psykologbistand, uddannelse af høj kvalitet og særlige foranstaltninger med henblik på deres gradvise integration i de forskellige medlemsstater; opfordrer til, at der sættes særligt fokus på behovene i familier, der er blevet skilt ad, og familiemedlemmer, der er ladt tilbage, for at lette familiesammenføring;

| 17. | anser de forhold og problemer, som kvinder, børn og udsatte grupper (såsom ældre, personer med særlige behov, personer med handicap, LGTBI-personer, minoriteter m.v.) støder på i migrationsforløbet i EU og indvirkningen heraf på deres evne til at deltage i samfundet og på deres menneskerettigheder, for at være særdeles vigtige; understreger, at det er afgørende, at migrationspolitikkerne har et inkluderende perspektiv, som tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for hver af de udsatte grupper, og opfordrer til, at et sådant perspektiv indarbejdes i alle politikker, der vedrører migranter; |
| --- | --- |

17.

anser de forhold og problemer, som kvinder, børn og udsatte grupper (såsom ældre, personer med særlige behov, personer med handicap, LGTBI-personer, minoriteter m.v.) støder på i migrationsforløbet i EU og indvirkningen heraf på deres evne til at deltage i samfundet og på deres menneskerettigheder, for at være særdeles vigtige; understreger, at det er afgørende, at migrationspolitikkerne har et inkluderende perspektiv, som tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for hver af de udsatte grupper, og opfordrer til, at et sådant perspektiv indarbejdes i alle politikker, der vedrører migranter;

| 18. | tager stærkt afstand fra tendensen til at prioritere bekæmpelsen af irregulær migration og samtidig have for lidt fokus på de lovlige ruter for dem, der har begivet sig af sted og migrerer, ved at høste de gensidige fordele af cirkulær migration; kræver en bedre ramme for lovlig migration og mobilitet — herunder ordninger for cirkulær og midlertidig migration — og for bedre information, beskyttelse og instruktion forud for afrejsen samt etablering af flere sikre og lovlige migrationsveje og humanitære korridorer gennem udstedelse af flere visa, især humanitære visa, til migranter fra lande, der er plaget af konflikter eller humanitære kriser, og gennem lettelse af familiesammenføring og lovlige migrationsveje for arbejdstagere; opfordrer indtrængende EU til at gøre det muligt at indgive asylansøgninger udenfor EU's område, således at man støtter sikker og lovlig indrejse i EU; |
| --- | --- |

18.

tager stærkt afstand fra tendensen til at prioritere bekæmpelsen af irregulær migration og samtidig have for lidt fokus på de lovlige ruter for dem, der har begivet sig af sted og migrerer, ved at høste de gensidige fordele af cirkulær migration; kræver en bedre ramme for lovlig migration og mobilitet — herunder ordninger for cirkulær og midlertidig migration — og for bedre information, beskyttelse og instruktion forud for afrejsen samt etablering af flere sikre og lovlige migrationsveje og humanitære korridorer gennem udstedelse af flere visa, især humanitære visa, til migranter fra lande, der er plaget af konflikter eller humanitære kriser, og gennem lettelse af familiesammenføring og lovlige migrationsveje for arbejdstagere; opfordrer indtrængende EU til at gøre det muligt at indgive asylansøgninger udenfor EU's område, således at man støtter sikker og lovlig indrejse i EU;

| 19. | opfordrer til fælles konkrete foranstaltninger for at forbedre bekæmpelsen af menneskesmugling og menneskehandel; understreger, at de bør omfatte institutionel og administrativ kapacitetsopbygning, forbedring af de lovgivningsmæssige rammer og fælles operationelle foranstaltninger, som ledsages af risikoanalyser og informationsudveksling; minder om, at smugling slutter, når migranterne når frem til deres destination, mens menneskehandel omfatter en vedvarende udnyttelse af og kontrol over ofrene; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til fælles konkrete foranstaltninger for at forbedre bekæmpelsen af menneskesmugling og menneskehandel; understreger, at de bør omfatte institutionel og administrativ kapacitetsopbygning, forbedring af de lovgivningsmæssige rammer og fælles operationelle foranstaltninger, som ledsages af risikoanalyser og informationsudveksling; minder om, at smugling slutter, når migranterne når frem til deres destination, mens menneskehandel omfatter en vedvarende udnyttelse af og kontrol over ofrene;

| 20. | understreger, at både EU's medlemsstater og AVS-landene bør fastsætte hårde strafferetlige sanktioner mod menneskehandel og -smugling samt mod enkeltpersoner eller grupper, der udnytter sårbare migranter i EU; fremhæver behovet for vidtrækkende oplysningskampagner for at skabe opmærksomhed om de typer af risici, man udsættes for, hvis man lægger sit liv i hænderne på menneskesmuglere eller bliver offer for menneskehandel; fordømmer på det kraftigste de kriminelle netværk, der med total foragt for menneskeliv organiserer menneskehandel og -smugling, og kræver hasteforanstaltninger med henblik på at bekæmpe sådanne netværk; støtter derfor AVS-EU-Ministerrådets henstillinger fra juni 2015; |
| --- | --- |

20.

understreger, at både EU's medlemsstater og AVS-landene bør fastsætte hårde strafferetlige sanktioner mod menneskehandel og -smugling samt mod enkeltpersoner eller grupper, der udnytter sårbare migranter i EU; fremhæver behovet for vidtrækkende oplysningskampagner for at skabe opmærksomhed om de typer af risici, man udsættes for, hvis man lægger sit liv i hænderne på menneskesmuglere eller bliver offer for menneskehandel; fordømmer på det kraftigste de kriminelle netværk, der med total foragt for menneskeliv organiserer menneskehandel og -smugling, og kræver hasteforanstaltninger med henblik på at bekæmpe sådanne netværk; støtter derfor AVS-EU-Ministerrådets henstillinger fra juni 2015;

| 21. | opfordrer til et bedre grænseoverskridende politisamarbejde og udveksling af efterretninger, som kan bidrage til at bekæmpe organiserede kriminelle operationer; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til et bedre grænseoverskridende politisamarbejde og udveksling af efterretninger, som kan bidrage til at bekæmpe organiserede kriminelle operationer;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at yde et større bidrag til de eksisterende genbosættelsesprogrammer og støtte til integration af flygtninge og internt fordrevne, som har opholdt sig længe i værtssamfundet, navnlig når det drejer sig om de EU-medlemsstater, der ikke har bidraget overhovedet; opfordrer EU til at øge sin støtte; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at yde et større bidrag til de eksisterende genbosættelsesprogrammer og støtte til integration af flygtninge og internt fordrevne, som har opholdt sig længe i værtssamfundet, navnlig når det drejer sig om de EU-medlemsstater, der ikke har bidraget overhovedet; opfordrer EU til at øge sin støtte;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at håndhæve Rådets beslutning om at flytte 160 000 mennesker inden for deres område, som har et klart behov for international beskyttelse; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at håndhæve Rådets beslutning om at flytte 160 000 mennesker inden for deres område, som har et klart behov for international beskyttelse;

| 24. | understreger, at ethvert forsøg fra medlemsstaternes side på at »tilbagedrive« migranter, der ikke har haft mulighed for at fremsætte anmodning om asyl, er i strid med EU-retten og folkeretten; påpeger, at kollektive udvisninger, hvor der ikke tages hensyn til den enkeltes omstændigheder, udgør en tilsidesættelse af folkeretten; |
| --- | --- |

24.

understreger, at ethvert forsøg fra medlemsstaternes side på at »tilbagedrive« migranter, der ikke har haft mulighed for at fremsætte anmodning om asyl, er i strid med EU-retten og folkeretten; påpeger, at kollektive udvisninger, hvor der ikke tages hensyn til den enkeltes omstændigheder, udgør en tilsidesættelse af folkeretten;

| 25. | minder om, at tilbagesendelse af migranter kun bør gennemføres på en sikker, helst frivillig, måde, og kun efter en ordentlig individuel undersøgelse af deres ansøgning, i fuld overensstemmelse med den pågældende migrants grundlæggende og proceduremæssige rettigheder; |
| --- | --- |

25.

minder om, at tilbagesendelse af migranter kun bør gennemføres på en sikker, helst frivillig, måde, og kun efter en ordentlig individuel undersøgelse af deres ansøgning, i fuld overensstemmelse med den pågældende migrants grundlæggende og proceduremæssige rettigheder;

| 26. | minder om, at våbeneksport og de begrænsede bestræbelser på at bekæmpe ulovlige finansstrømme fra udviklingslande har negativ indvirkning på økonomisk og social udvikling såvel som på fred, sikkerhed og menneskerettigheder i udviklingslandene og derved bidrager til ustabilitet og migrationsstrømme; fastholder endvidere, at udviklingsvenlig politikkohærens, især ved fastsættelsen af EU's handels-, fiskeri- og landbrugspolitikker, er afgørende for at undgå sådanne virkninger; |
| --- | --- |

26.

minder om, at våbeneksport og de begrænsede bestræbelser på at bekæmpe ulovlige finansstrømme fra udviklingslande har negativ indvirkning på økonomisk og social udvikling såvel som på fred, sikkerhed og menneskerettigheder i udviklingslandene og derved bidrager til ustabilitet og migrationsstrømme; fastholder endvidere, at udviklingsvenlig politikkohærens, især ved fastsættelsen af EU's handels-, fiskeri- og landbrugspolitikker, er afgørende for at undgå sådanne virkninger;

| 27. | opfordrer EU og dets medlemsstater og AVS-staterne til at revidere deres våbenhandelslovgivning i overensstemmelse med principperne om udviklingsvenlig politikkohærens og til at styrke foranstaltningerne over for det grå marked og ulovlig våbenhandel; |
| --- | --- |

27.

opfordrer EU og dets medlemsstater og AVS-staterne til at revidere deres våbenhandelslovgivning i overensstemmelse med principperne om udviklingsvenlig politikkohærens og til at styrke foranstaltningerne over for det grå marked og ulovlig våbenhandel;

| 28. | opfordrer til, at man tager fat på spørgsmålet om klimaflygtninge ved at udvide eksisterende retlige instrumenter eller principper, som kan åbne mulighed for en sammenhængende og bindende løsning; opfordrer i denne henseende EU til at levere de midler til klimafinansiering, som det tidligere har lovet, med henblik på at få opfyldt det fælles mål om at mobilisere klimafinansiering udover den traditionelle udviklingsbistand, som er rettet mod fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at man tager fat på spørgsmålet om klimaflygtninge ved at udvide eksisterende retlige instrumenter eller principper, som kan åbne mulighed for en sammenhængende og bindende løsning; opfordrer i denne henseende EU til at levere de midler til klimafinansiering, som det tidligere har lovet, med henblik på at få opfyldt det fælles mål om at mobilisere klimafinansiering udover den traditionelle udviklingsbistand, som er rettet mod fattigdomsbekæmpelse;

| 29. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Afrikanske Unions medlemsstater og institutioner, FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling, formanden for Det Panafrikanske Parlament, regeringerne og parlamenterne i landene i Mellemøsten og de lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt generalsekretæren for Middelhavsunionen. |
| --- | --- |

29.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Afrikanske Unions medlemsstater og institutioner, FN's generalsekretær, FN's Generalforsamling, formanden for Det Panafrikanske Parlament, regeringerne og parlamenterne i landene i Mellemøsten og de lande, som er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt generalsekretæren for Middelhavsunionen.

BESLUTNING (7)

om situationen i Burundi efter valget

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015, |
| --- | --- |

—

der mødtes i Bruxelles (Belgien) den 9. december 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2,

| — | der henviser til den reviderede Cotonouaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonouaftale,

| — | der henviser til Arusha-aftalen om fred og forsoning for Burundi af 28. august 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Arusha-aftalen om fred og forsoning for Burundi af 28. august 2000,

| — | der henviser til Burundis forfatning, særlig artikel 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til Burundis forfatning, særlig artikel 96,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2248 (2015) af 12. november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2248 (2015) af 12. november 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2015 om Burundi fra FN's vicegeneralsekretær, Jan Eliasson, Den Afrikanske Unions formand, Nkosazana Dlamini-Zuma, og næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2015 om Burundi fra FN's vicegeneralsekretær, Jan Eliasson, Den Afrikanske Unions formand, Nkosazana Dlamini-Zuma, og næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds afgørelser af 13. juni, 17. oktober og 13. november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds afgørelser af 13. juni, 17. oktober og 13. november 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til Det Østafrikanske Fællesskabs erklæringer af 31. maj og 6. juli 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Østafrikanske Fællesskabs erklæringer af 31. maj og 6. juli 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til erklæringen af 17. juni 2015 fra formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 17. juni 2015 fra formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om situationen i Burundi,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. marts, 18. maj, 22. juni og 16. november 2015 om Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. marts, 18. maj, 22. juni og 16. november 2015 om Burundi,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til EU-afgørelsen af 26. oktober 2015, hvori der anmodes om indledning af konsultationer med de burundiske myndigheder, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-afgørelsen af 26. oktober 2015, hvori der anmodes om indledning af konsultationer med de burundiske myndigheder, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen,

| — | der henviser til EU-Rådets konklusioner om konsultationer mellem EU og republikken Burundi i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, som blev vedtaget den 8. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Rådets konklusioner om konsultationer mellem EU og republikken Burundi i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, som blev vedtaget den 8. december 2015,

| A. | der henviser til, at artikel 96 i Burundis forfatning og artikel 7, stk. 3, i protokol nr. II til Arusha-freds- og forsoningsaftalen fastsætter, at Burundis præsident skal vælges ved almindelige direkte valg for en periode på fem år, der kan forlænges én gang; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 96 i Burundis forfatning og artikel 7, stk. 3, i protokol nr. II til Arusha-freds- og forsoningsaftalen fastsætter, at Burundis præsident skal vælges ved almindelige direkte valg for en periode på fem år, der kan forlænges én gang;

| B. | der henviser til, at Burundi afholdt parlaments- og lokalvalg den 29. juni 2015 og præsidentvalg den 21. juli 2015; der henviser til, at ingen af de to valghandlinger ifølge vurderingen fra det internationale samfunds observatører var gennemsigtige, inklusive, frie og troværdige; der henviser til, at AU derfor afviste at sende observatører til at følge valgene, EU aflyste sin valgmission til Burundi, og en stor del af den burundiske opposition besluttede at boykotte valgene; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Burundi afholdt parlaments- og lokalvalg den 29. juni 2015 og præsidentvalg den 21. juli 2015; der henviser til, at ingen af de to valghandlinger ifølge vurderingen fra det internationale samfunds observatører var gennemsigtige, inklusive, frie og troværdige; der henviser til, at AU derfor afviste at sende observatører til at følge valgene, EU aflyste sin valgmission til Burundi, og en stor del af den burundiske opposition besluttede at boykotte valgene;

| C. | der henviser til, at præsident Nkurunzizas kandidatur til endnu en valgperiode, der af det internationale samfund og en del af den burundiske opposition anses for at være hans tredje, og valget den 21. juli 2015 har kastet landet ud i den dybeste politiske krise siden borgerkrigens afslutning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsident Nkurunzizas kandidatur til endnu en valgperiode, der af det internationale samfund og en del af den burundiske opposition anses for at være hans tredje, og valget den 21. juli 2015 har kastet landet ud i den dybeste politiske krise siden borgerkrigens afslutning;

| D. | der henviser til, at Burundis regering ikke fuldt ud har efterlevet de afgørelser og henstillinger, som blev vedtaget af AU og Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) den 13. juni 2015 og den 6. juli 2015, og som, hvis de var blevet gennemført fuldstændigt, ville have banet vejen for troværdige og inklusive valg; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Burundis regering ikke fuldt ud har efterlevet de afgørelser og henstillinger, som blev vedtaget af AU og Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) den 13. juni 2015 og den 6. juli 2015, og som, hvis de var blevet gennemført fuldstændigt, ville have banet vejen for troværdige og inklusive valg;

| E. | der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og andre menneskerettighedsorganisationer rapporterer, at der både i perioden op til og efter valget er blevet begået politisk begrundede menneskerettighedskrænkelser og -overgreb samt voldshandlinger i landet, i særdeleshed rettet mod oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister, bl.a. Pierre Claver Mbonimpa; der henviser til, at det er en udbredt opfattelse, at disse handlinger for det meste, men ikke udelukkende, er knyttet til statslige institutioner; der henviser til, at det primære ansvar for at garantere sikkerhed i Burundi og for at beskytte den burundiske befolkning under overholdelse af retsstatsprincippet, menneskerettighederne og den humanitære folkeret påhviler den burundiske regering; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og andre menneskerettighedsorganisationer rapporterer, at der både i perioden op til og efter valget er blevet begået politisk begrundede menneskerettighedskrænkelser og -overgreb samt voldshandlinger i landet, i særdeleshed rettet mod oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister, bl.a. Pierre Claver Mbonimpa; der henviser til, at det er en udbredt opfattelse, at disse handlinger for det meste, men ikke udelukkende, er knyttet til statslige institutioner; der henviser til, at det primære ansvar for at garantere sikkerhed i Burundi og for at beskytte den burundiske befolkning under overholdelse af retsstatsprincippet, menneskerettighederne og den humanitære folkeret påhviler den burundiske regering;

| F. | der henviser til, at mere end 200 000 personer er internt fordrevet eller har søgt tilflugt i nabolandene som følge af den forværrede politiske situation i Burundi; der henviser til, at EU i juli 2015 øgede sin humanitære bistand og mobiliserede yderligere 4,5 mio. EUR i bistand til fordrevne befolkninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mere end 200 000 personer er internt fordrevet eller har søgt tilflugt i nabolandene som følge af den forværrede politiske situation i Burundi; der henviser til, at EU i juli 2015 øgede sin humanitære bistand og mobiliserede yderligere 4,5 mio. EUR i bistand til fordrevne befolkninger;

| G. | der henviser til, at EU den 26. oktober 2015 krævede, at der blev indledt konsultationer under artikel 96 i Cotonouaftalen for at undersøge den manglende overholdelse af grundlæggende elementer i aftalen, især menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet; der henviser til, at disse konsultationer begyndte den 8. december 2015; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU den 26. oktober 2015 krævede, at der blev indledt konsultationer under artikel 96 i Cotonouaftalen for at undersøge den manglende overholdelse af grundlæggende elementer i aftalen, især menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet; der henviser til, at disse konsultationer begyndte den 8. december 2015;

| H. | der henviser til, at det politiske dødvande i Burundi, der er kendetegnet ved en manglende dialog mellem de burundiske aktører og en deraf følgende forværring af den sikkerhedsmæssige og økonomiske situation, har alvorlige konsekvenser for befolkningen og udgør en betydelig risiko for stabiliteten i regionen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det politiske dødvande i Burundi, der er kendetegnet ved en manglende dialog mellem de burundiske aktører og en deraf følgende forværring af den sikkerhedsmæssige og økonomiske situation, har alvorlige konsekvenser for befolkningen og udgør en betydelig risiko for stabiliteten i regionen;

| I. | der henviser til, at det internationale samfund spiller en væsentlig rolle i regionen som garant for Arusha-aftalen; der henviser til, at alle de regionale og subregionale bestræbelser på at tackle krisen og genoprette dialogen mellem alle politiske kræfter hidtil ikke har givet tilstrækkelige positive resultater; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det internationale samfund spiller en væsentlig rolle i regionen som garant for Arusha-aftalen; der henviser til, at alle de regionale og subregionale bestræbelser på at tackle krisen og genoprette dialogen mellem alle politiske kræfter hidtil ikke har givet tilstrækkelige positive resultater;

| J. | der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundet samledes i Addis Abeba den 1. august 2015 for at oprette Det Nationale Råd for Respekt for Arusha-aftalen og Retsstaten; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundet samledes i Addis Abeba den 1. august 2015 for at oprette Det Nationale Råd for Respekt for Arusha-aftalen og Retsstaten;

| K. | der henviser til, at præsidenten den 23. september 2015 underskrev et dekret om oprettelse af en national kommission for dialog internt i Burundi, som skulle lede forhandlingerne i seks måneder; der henviser til, at en betydelig del af civilsamfundet har udvist stor skepsis med hensyn til de potentielle resultater af denne kommission; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at præsidenten den 23. september 2015 underskrev et dekret om oprettelse af en national kommission for dialog internt i Burundi, som skulle lede forhandlingerne i seks måneder; der henviser til, at en betydelig del af civilsamfundet har udvist stor skepsis med hensyn til de potentielle resultater af denne kommission;

| L. | der henviser til, at AU, EU og USA har truffet afgørelse om indefrysning af aktiver og rejseforbud for de regerings- og oppositionsledere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til den fortsatte vold og hindrer bestræbelserne på at finde en politisk løsning på krisen i Burundi; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at AU, EU og USA har truffet afgørelse om indefrysning af aktiver og rejseforbud for de regerings- og oppositionsledere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til den fortsatte vold og hindrer bestræbelserne på at finde en politisk løsning på krisen i Burundi;

| M. | der henviser til, at Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd den 17. oktober 2015 anmodede om færdiggørelse af beredskabsplanlægningen med henblik på udsendelse af en afrikanskledet mission i Burundi, hvis situationen kræver det, for at forhindre vold i landet og vedtog at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og andre overgreb mod civilbefolkningen i Burundi; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråd den 17. oktober 2015 anmodede om færdiggørelse af beredskabsplanlægningen med henblik på udsendelse af en afrikanskledet mission i Burundi, hvis situationen kræver det, for at forhindre vold i landet og vedtog at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og andre overgreb mod civilbefolkningen i Burundi;

| N. | der henviser til, at FN’s generalsekretær, Ban Ki-Moon, den 30. november 2015 forelagde Sikkerhedsrådet tre forslag, hvori der anbefales en revision af mandatet for FN's tilstedeværelse i Burundi på grundlag af situationens udvikling; der henviser til, at disse forslag omfatter muligheden for at udsende en fredsbevarende mission, hvis situationen tilsiger det; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at FN’s generalsekretær, Ban Ki-Moon, den 30. november 2015 forelagde Sikkerhedsrådet tre forslag, hvori der anbefales en revision af mandatet for FN's tilstedeværelse i Burundi på grundlag af situationens udvikling; der henviser til, at disse forslag omfatter muligheden for at udsende en fredsbevarende mission, hvis situationen tilsiger det;

| O. | der henviser til, at AU og andre internationale aktører gentagne gange har opfordret til en ægte og inkluderende dialog, der inddrager alle interessenter, baseret på respekt for Arusha-aftalen og Burundis forfatning med henblik på at finde en mindelig løsning på konflikten i Burundi; der henviser til, at EU og FN støtter denne opfordring; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at AU og andre internationale aktører gentagne gange har opfordret til en ægte og inkluderende dialog, der inddrager alle interessenter, baseret på respekt for Arusha-aftalen og Burundis forfatning med henblik på at finde en mindelig løsning på konflikten i Burundi; der henviser til, at EU og FN støtter denne opfordring;

| P. | der henviser til, at mæglingsindsatsen fortsættes med fuld støtte fra AU, EU og FN for at fremme dialogen internt i Burundi med henblik på at nå frem til en mindelig og fredelig løsning på krisen i Burundi; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mæglingsindsatsen fortsættes med fuld støtte fra AU, EU og FN for at fremme dialogen internt i Burundi med henblik på at nå frem til en mindelig og fredelig løsning på krisen i Burundi;

| Q. | der henviser til, at EU bidrager væsentligt til Burundis årsbudget, hvoraf ca. halvdelen kommer fra international bistand, og for nylig har bevilget 432 mio. EUR til Burundi under Den Europæiske Udviklingsfond for perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU bidrager væsentligt til Burundis årsbudget, hvoraf ca. halvdelen kommer fra international bistand, og for nylig har bevilget 432 mio. EUR til Burundi under Den Europæiske Udviklingsfond for perioden 2014-2020;

| R. | der henviser til, at de burundiske myndigheder ved dekret 530/1597 har suspenderet ti menneskerettighedsorganisationers aktiviteter (ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP og SPPDF) og spærret deres bankkonti; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de burundiske myndigheder ved dekret 530/1597 har suspenderet ti menneskerettighedsorganisationers aktiviteter (ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP og SPPDF) og spærret deres bankkonti;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige sikkerhedsmæssige og politiske situation i Burundi samt den hastigt forværrede humanitære situation og de konsekvenser, dette kan have for sikkerheden og stabiliteten i hele subregionen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige sikkerhedsmæssige og politiske situation i Burundi samt den hastigt forværrede humanitære situation og de konsekvenser, dette kan have for sikkerheden og stabiliteten i hele subregionen;

| 2. | fordømmer de seneste voldelige angreb og de stadig flere tilfælde af menneskerettighedskrænkelser og -overgreb, herunder mord, udenretslige drab, krænkelser af menneskers fysiske integritet, tortur og anden grusom, umenneskelig og/eller nedværdigende behandling, vilkårlige arrestationer og ulovlige tilbageholdelser og krænkelser af presse- og ytringsfriheden såvel som den udbredte straffrihed; |
| --- | --- |

2.

fordømmer de seneste voldelige angreb og de stadig flere tilfælde af menneskerettighedskrænkelser og -overgreb, herunder mord, udenretslige drab, krænkelser af menneskers fysiske integritet, tortur og anden grusom, umenneskelig og/eller nedværdigende behandling, vilkårlige arrestationer og ulovlige tilbageholdelser og krænkelser af presse- og ytringsfriheden såvel som den udbredte straffrihed;

| 3. | opfordrer til, at vold, menneskerettighedskrænkelser og politisk intimidering af oppositionskræfter omgående bringes til ophør, og til en omgående afvæbning af alle væbnede grupper, der er knyttet til politiske partier, i nøje overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til, at vold, menneskerettighedskrænkelser og politisk intimidering af oppositionskræfter omgående bringes til ophør, og til en omgående afvæbning af alle væbnede grupper, der er knyttet til politiske partier, i nøje overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne;

| 4. | påpeger navnlig, at der er mange unge i de væbnede grupper, der opererer i Burundi, og opfordrer det internationale samfund til at lægge særlig vægt på deres reintegration og på at fremme deres deltagelse i en fredelig politisk proces; |
| --- | --- |

4.

påpeger navnlig, at der er mange unge i de væbnede grupper, der opererer i Burundi, og opfordrer det internationale samfund til at lægge særlig vægt på deres reintegration og på at fremme deres deltagelse i en fredelig politisk proces;

| 5. | opfordrer indtrængende alle parter i Burundi til at afholde sig fra enhver handling, som kan være til fare for fred og sikkerhed i landet; fordømmer kraftigt alle offentlige udtalelser, som har til formål at anspore til vold eller had mod forskellige grupper i det burundiske samfund, og som kan forværre den nuværende spænding, og opfordrer alle aktører til at afholde sig fra at fremsætte sådanne udtalelser; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende alle parter i Burundi til at afholde sig fra enhver handling, som kan være til fare for fred og sikkerhed i landet; fordømmer kraftigt alle offentlige udtalelser, som har til formål at anspore til vold eller had mod forskellige grupper i det burundiske samfund, og som kan forværre den nuværende spænding, og opfordrer alle aktører til at afholde sig fra at fremsætte sådanne udtalelser;

| 6. | minder de burundiske myndigheder om deres forpligtelse til at sørge for sikkerhed i Burundi og sikre menneskerettighederne, de borgerlige og politiske rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i Burundis forfatning, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og i andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter; |
| --- | --- |

6.

minder de burundiske myndigheder om deres forpligtelse til at sørge for sikkerhed i Burundi og sikre menneskerettighederne, de borgerlige og politiske rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i Burundis forfatning, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og i andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter;

| 7. | minder i denne forbindelse om, at partnerskabet mellem EU og Burundi er styret af Cotonouaftalen, og at alle parter er forpligtet til at respektere og gennemføre bestemmelserne i denne aftale, navnlig respekten for menneskerettighederne; minder navnlig om, at artikel 96 i Cotonouaftalen giver mulighed for at iværksætte konsultationsprocedurer i tilfælde af manglende respekt for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincippet, og glæder sig i denne henseende over EU's beslutning om at anmode om indledning af konsultationer som fastsat i nævnte artikel; |
| --- | --- |

7.

minder i denne forbindelse om, at partnerskabet mellem EU og Burundi er styret af Cotonouaftalen, og at alle parter er forpligtet til at respektere og gennemføre bestemmelserne i denne aftale, navnlig respekten for menneskerettighederne; minder navnlig om, at artikel 96 i Cotonouaftalen giver mulighed for at iværksætte konsultationsprocedurer i tilfælde af manglende respekt for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincippet, og glæder sig i denne henseende over EU's beslutning om at anmode om indledning af konsultationer som fastsat i nævnte artikel;

| 8. | opfordrer indtrængende alle parter til at tilvejebringe de nødvendige betingelser for genopbygning af tilliden og fremme af national enhed og opfordrer til en øjeblikkelig genoptagelse af en inkluderende og gennemsigtig national dialog, som omfatter regering, oppositionspartier og civilsamfundsrepræsentanter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende alle parter til at tilvejebringe de nødvendige betingelser for genopbygning af tilliden og fremme af national enhed og opfordrer til en øjeblikkelig genoptagelse af en inkluderende og gennemsigtig national dialog, som omfatter regering, oppositionspartier og civilsamfundsrepræsentanter;

| 9. | understreger, at denne dialog, der skal være rettet mod at opnå varig fred, sikkerhed og stabilitet og mod at genskabe demokratiet og retsstaten i overensstemmelse med Burundis borgeres interesser, bør være baseret på Arusha-aftalen og den burundiske forfatning; |
| --- | --- |

9.

understreger, at denne dialog, der skal være rettet mod at opnå varig fred, sikkerhed og stabilitet og mod at genskabe demokratiet og retsstaten i overensstemmelse med Burundis borgeres interesser, bør være baseret på Arusha-aftalen og den burundiske forfatning;

| 10. | glæder sig over den mæglingsindsats, der ledes af ØAF med støtte fra AU og FN, for at fremme dialogen mellem de burundiske parter; opfordrer Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til også at støtte denne mæglingsindsats; opfordrer indtrængende Burundis regering og andre berørte parter til at samarbejde fuldt ud med mægleren; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over den mæglingsindsats, der ledes af ØAF med støtte fra AU og FN, for at fremme dialogen mellem de burundiske parter; opfordrer Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til også at støtte denne mæglingsindsats; opfordrer indtrængende Burundis regering og andre berørte parter til at samarbejde fuldt ud med mægleren;

| 11. | udtrykker alvorlig bekymring over de mange ofre og tilfælde af alvorlige menneskerettighedskrænkelser, der er rapporteret om siden krisens begyndelse; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til grundigt og hurtigt at efterforske omstændighederne omkring og motiverne bag disse forbrydelser og til at sikre, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; gentager, at der ikke må være straffrihed for dem, der er ansvarlige for alvorlige menneskerettighedskrænkelser; minder om, at Den Internationale Straffedomstol kan gå ind i sådanne sager; |
| --- | --- |

11.

udtrykker alvorlig bekymring over de mange ofre og tilfælde af alvorlige menneskerettighedskrænkelser, der er rapporteret om siden krisens begyndelse; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til grundigt og hurtigt at efterforske omstændighederne omkring og motiverne bag disse forbrydelser og til at sikre, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; gentager, at der ikke må være straffrihed for dem, der er ansvarlige for alvorlige menneskerettighedskrænkelser; minder om, at Den Internationale Straffedomstol kan gå ind i sådanne sager;

| 12. | opfordrer Burundis regering til hurtigst muligt at ophæve suspensionen af de 10 menneskerettighedsorganisationers aktiviteter, og til, at indefrysningen af deres bankkonti straks annulleres, således at disse organisationer frit kan udøve deres virksomhed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Burundis regering til hurtigst muligt at ophæve suspensionen af de 10 menneskerettighedsorganisationers aktiviteter, og til, at indefrysningen af deres bankkonti straks annulleres, således at disse organisationer frit kan udøve deres virksomhed;

| 13. | glæder sig over AU's udsendelse af menneskerettighedsobservatører og -eksperter til at overvåge menneskerettighedssituationen og understreger, at det er vigtigt at samarbejde med dem for at lette gennemførelsen af deres mandat; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over AU's udsendelse af menneskerettighedsobservatører og -eksperter til at overvåge menneskerettighedssituationen og understreger, at det er vigtigt at samarbejde med dem for at lette gennemførelsen af deres mandat;

| 14. | glæder sig over de målrettede sanktioner, som EU har vedtaget i overensstemmelse med AU's beslutning om at indføre målrettede sanktioner, herunder rejseforbud og indefrysning af aktiver for burundiere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til at fastholde volden og hindre bestræbelserne på at nå frem til en politisk løsning på krisen; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over de målrettede sanktioner, som EU har vedtaget i overensstemmelse med AU's beslutning om at indføre målrettede sanktioner, herunder rejseforbud og indefrysning af aktiver for burundiere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til at fastholde volden og hindre bestræbelserne på at nå frem til en politisk løsning på krisen;

| 15. | tilskynder EU og dets medlemsstater til i lyset af resultaterne af den konsultationsproces, der er gennemført i henhold til Cotonouaftalens artikel 96 at omorganisere deres bistand med henblik på at styrke civilsamfundet; |
| --- | --- |

15.

tilskynder EU og dets medlemsstater til i lyset af resultaterne af den konsultationsproces, der er gennemført i henhold til Cotonouaftalens artikel 96 at omorganisere deres bistand med henblik på at styrke civilsamfundet;

| 16. | udtrykker sin dybe bekymring over den fortsatte strøm af burundiske flygtninge til nabolandene; giver på ny udtryk for sin støtte til alle humanitære organisationer, der arbejder på stedet, og til værtsnabolandene; opfordrer det internationale samfund og de humanitære organisationer til at vedblive med at yde bistand til internt fordrevne og flygtninge, der flygter fra konflikten; bifalder EU's tilsagn om at øge den finansielle støtte og humanitære bistand for at tackle disse befolkningsgruppers akutte behov; |
| --- | --- |

16.

udtrykker sin dybe bekymring over den fortsatte strøm af burundiske flygtninge til nabolandene; giver på ny udtryk for sin støtte til alle humanitære organisationer, der arbejder på stedet, og til værtsnabolandene; opfordrer det internationale samfund og de humanitære organisationer til at vedblive med at yde bistand til internt fordrevne og flygtninge, der flygter fra konflikten; bifalder EU's tilsagn om at øge den finansielle støtte og humanitære bistand for at tackle disse befolkningsgruppers akutte behov;

| 17. | opfordrer AU, FN og EU til alvorligt at overveje den regionale dimension og forhindre enhver yderligere destabilisering af regionen navnlig ved at opretholde en politisk dialog mellem landene i regionen; opfordrer i denne forbindelse indtrængende AU til at overveje at udsende en afrikansk ledet fredsbevarende mission, hvis sikkerheds- og menneskerettighedssituationen forværres yderligere i Burundi; |
| --- | --- |

17.

opfordrer AU, FN og EU til alvorligt at overveje den regionale dimension og forhindre enhver yderligere destabilisering af regionen navnlig ved at opretholde en politisk dialog mellem landene i regionen; opfordrer i denne forbindelse indtrængende AU til at overveje at udsende en afrikansk ledet fredsbevarende mission, hvis sikkerheds- og menneskerettighedssituationen forværres yderligere i Burundi;

| 18. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Burundis regering og parlament, AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Rådet for Den Europæiske Union, Det Østafrikanske Fællesskab og dets medlemsstaters regeringer, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

18.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Burundis regering og parlament, AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, Rådet for Den Europæiske Union, Det Østafrikanske Fællesskab og dets medlemsstaters regeringer, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær.

---

(1)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. december 2015 i Bruxelles (Belgien).

1

(2)  JOIN(2015) 17 final, 28.4.2015.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. december 2015 i Bruxelles (Belgien).

4

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EUT C 120 af 30.4.2004, s. 16.

3

(4)  EUT C 330 af 30.12.2006, s. 36.

4

(5)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 24.

5

(6)  AVS-EU/101.293/endelig

6

(7)  EUT C 345 af 2.10.2014, s. 28.

7

(8)  ACP/84/025/14 Rev.5, ACP-EU 2118/14.

8

(9)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 305.

9

(10)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 121.

10

(11)  EUT C 323 E af 18.12.2006, s. 361.

11

(12)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 301.

12

(13)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 120.

13

(14)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 256.

14

(15)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 19.

15

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  EUT C 68 E af 7.3.2014, s. 30.

18

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  KOM(2011) 637 endelig.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  ACP/28/050/14/Rev.2.

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. december 2015 i Bruxelles (Belgien).

5

(27)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

27

(28)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

28

(29)  EUT C 160 af 13.5.2015, s. 42.

29

(30)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. december 2015 i Bruxelles (Belgien).

6

(7)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. december 2015 i Bruxelles (Belgien).

7

---