# Euroopa Liidu C 179/18.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide18. mai 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 179

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide18. mai 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 30. istungjärk 7.–9. detsembril 2015 Belgias Brüsselis |
| 2016/C 179/01 | Ühelt Poolt Aafrika, Kariibi Mere Ja Vaikse Ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 7. detsembri 2015. Aasta istungi protokoll | 1 |
| 2016/C 179/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi Mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 8. detsembri 2015. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2016/C 179/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 9. detsembri 2015. aasta istungi protokoll | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

30. istungjärk 7.–9. detsembril 2015 Belgias Brüsselis

2016/C 179/01

Ühelt Poolt Aafrika, Kariibi Mere Ja Vaikse Ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 7. detsembri 2015. Aasta istungi protokoll

1

2016/C 179/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi Mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 8. detsembri 2015. aasta istungi protokoll

5

2016/C 179/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 9. detsembri 2015. aasta istungi protokoll

10

---

| KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

PARLAMENDI KOMISJONID

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

FRAKTSIOONID

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| EFDD | Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

EFDD

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

30. istungjärk 7.–9. detsembril 2015 Belgias Brüsselis

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 7. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2016/C 179/01)

Sisukord

| Pidulik avaistung | 1 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 2 |
| --- | --- |

| Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 391, 24.11.2015) kinnitamine | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sh juhatuse 7. detsembri 2015. aasta koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Demokraatia olukord ELis ja AKV riikides | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Neljakümneaastane partnerlus: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kiireloomuline küsimus nr 2: valimisjärgne olukord Burundis | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

ESMASPÄEVA, 7. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Fitz A. Jackson ja saadikutekoja esimees Mars di Bartolomeo (Euroopa Liidu eesistujariik Luksemburg).

(Istung katkestati kell 12.00 ja see jätkus kell 15.05.)

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et esitatud on parlamendiväliste esindajate akrediteerimise taotluste nimekiri kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2. Nimetatud esindajate kohalolek dokumenteeritakse ning nende nimed kantakse protokolli lisasse.

1.   Päevakorra kinnitamine (AP101.966)

Sõnavõtjad: kaaspresident Jackson ja kaaspresident Michel.

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 391, 24.11.2015) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sh juhatuse 7. detsembri 2015. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 7. detsembri 2015. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded: | Poliitikakomitee: presidendi ametiaegadega seotud põhiseaduslikud piirangud. |
| --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded:

Poliitikakomitee: presidendi ametiaegadega seotud põhiseaduslikud piirangud.

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee: ebaseaduslike rahavoogude mõju arengu rahastamisele. |
| --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee: ebaseaduslike rahavoogude mõju arengu rahastamisele.

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee: põllumajandusliku pereettevõtluse probleemid ja väikepõllumajandustootmine AKV riikides. |
| --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee: põllumajandusliku pereettevõtluse probleemid ja väikepõllumajandustootmine AKV riikides.

| b) | Parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärk toimub 13.–15. juunil 2016 Lõuna-Aafrikas. |
| --- | --- |

b)

Parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärk toimub 13.–15. juunil 2016 Lõuna-Aafrikas.

| c) | Parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärk toimub Kesk-Aafrikas. |
| --- | --- |

c)

Parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärk toimub Kesk-Aafrikas.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | hääletusele pandavate kompromissresolutsioonide ja muude kiireloomuliste resolutsioonide muudatusettepanekute kohta: teisipäev, 8. detsember kell 12.00; |
| --- | --- |

—

hääletusele pandavate kompromissresolutsioonide ja muude kiireloomuliste resolutsioonide muudatusettepanekute kohta: teisipäev, 8. detsember kell 12.00;

| — | hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 9. detsember kell 10.00 kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 9. detsember kell 10.00 kirjalikult.

Sõnavõtja: João Ferreira, portugali keelde suulise tõlke puudumise kohta.

Kaaspresidendid tuletasid meelde eeskirju, mida tuleb kohaldada.

4.   Demokraatia olukord ELis ja AKV riikides

Arutelu demokraatia ja valimisabi instituudi peasekretäri Yves Leterme’iga

Demokraatia ja valimisabi instituudi peasekretär Yves Leterme tegi ettekande demokraatia olukorra kohta ELis ja AKV riikides.

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigeeria), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel ja Louis Michel.

Yves Leterme rõhutas, et demokraatia ja valimisabi instituut kasutab demokraatia mõistet selle kõige laiemas mõttes, kuid ta juhtis tähelepanu sellele, et olemas on rohkem kui vaid üks mudel. Valitsused võivad demokraatiat toetada ja sellele pühenduda, kuid nad ei saa seda viia teistesse riikidesse. Demokraatlik süsteem põhineb kodanike teostataval kontrollil ja kõigi kodanike kontrollivõime võrdsusel. Säästva arengu 16. eesmärgi jaoks, mis edendab demokraatlikke institutsioone kui rahutagajaid, on oluline koostada konkreetsed näitajad.

Liikmed rõhutasid, et isegi kui demokraatlikke väärtusi eri riikides mõnikord erinevalt tõlgendatakse, on nad olemuselt ülemaailmsed. Tõstatatud küsimuste hulka kuulusid ka poliitiliste liidrite ja elanikkonna vahelise suhtluse kriis, mille põhjustas erakondade suutmatus kohaneda muutuva maailmaga, rahva suurenev nõudmine osaleda poliitilises tegevuses ja aina kiirenev tehnoloogia areng.

5.   Neljakümneaastane partnerlus: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Jacob Oulanyah (Uganda) ja David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (asendas Jacob Oulanyahit) ja Enrique Guerrero Salom (asendas David Martinit) esitasid aruande.

Sõnavõtjad: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Guinea), Teshome Toga (Etioopia), Maurice Ponga, Michael Gahler ja Erja Askola (Euroopa Komisjon).

Valitses laialdane üksmeel AKV-ELi partnerluse üldiselt positiivse hinnangu osas, kuid samuti selles, et partnerlust on vaja kohandada uue olukorraga ning et paremini tuleb võidelda vaesuse vastu ja edendada majanduskasvu, investeeringuid, mitmekesistamist ja AKV riikide paremat ligipääsu ELi ja ülemaailmsetele turgudele. Arvamused erinesid rohkem majanduspartnerluslepingute kaubanduslike ja arengumõjude puhul, kusjuures mõned liikmed rõhutasid lepingutes sisalduvaid võimalusi ja teised kritiseerisid seda, et lepingud on suunatud rohkem kaubandusele kui arengule.

Sanjay Tanna (Uganda) ja Enrique Guerrero Salom tegid arutelust kokkuvõtte.

6.   Kiireloomuline küsimus nr 2: valimisjärgne olukord Burundis

Sõnavõtjad: Erminia Norarangelo (Euroopa Välisteenistus), Netty Baldeh (Gambia), Louis Michel, Lidia Senra Rodriguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tansaania), Veikko Nekundi (Namiibia), Teshome Toga (Etioopia), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta ja Joachim Zeller.

Euroopa Parlamendi liikmete ja AKV liikmete vahel oli selge lahknevus seoses valimisjärgse olukorraga Burundis, peamiselt selle kohta, kuidas tõlgendada Burundi kohta sõlmitud Arusha rahu ja leppimise lepingut seoses Burundi presidendi senise volituste arvu arvutamisega. Kuigi Euroopa Parlamendi liikmed olid arvamusel, et Arusha lepingut on rikutud, siis AKV liikmed leidsid, et nii Burundi kui ka Ida-Aafrika Ühenduse kohtud langetasid otsuse Burundi valitsuse seisukoha kasuks. Samuti oli lahkarvamus ELi otsuse suhtes alustada Cotonou lepingu artikli 96 kohaseid konsultatsioone Burundi valitsusega.

Mõned liikmed mõistis ka hukka hiljutised vägivaldsed rünnakud ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste arvu suurenemise, sealhulgas tapmised, kohtuvälised hukkamised, isikute füüsilise puutumatuse rikkumised, piinamised ja muu julma, ebainimliku ja/või alandava kohtlemise, meelevaldsed vahistamised ja ebaseaduslikud kinnipidamised, ajakirjandus- ja sõnavabaduse rikkumised ning karistamatuse laia leviku.

(Istung lõppes kell 18.15)

kaaspresidendid

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspeasekretärid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/5

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 8. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2016/C 179/02)

Sisukord

| 1. | Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica ettekanne | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Komisjoni infotund | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Aafrika rahutagamisrahastu hindamine kümme aastat hiljem: mõjusus ja tulevikuväljavaated | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | AKV nõukogu eesistuja ja Lesotho rahandusministri Mamphono Khaketla avaldus | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Luksemburgi arengukoostöö ja humanitaarasjade ministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Romain Schneideri avaldus | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Nõukogu infotund | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Kiireloomuline teema nr 1: ränne, inimõigused ja humanitaarpagulased | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

TEISIPÄEVA, 8. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.00.)

ISTUNGIT JUHATAS: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1.   Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica ettekanne

Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Neven Mimica keskendus oma sõnavõtus Cotonou lepingu tulevikule, mis kaotab kehtivuse 2020. aastal. Ta selgitas, et Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus on algatanud ühise konsultatsiooni, et koguda lepingu, selle eesmärkide ja tulemuste esimese 15 aasta kriitilise läbivaatamise põhjal ettepanekuid tuleviku jaoks, ja et 2016. aasta esimesel poolel algatatakse ametlik hindamine ning tulevase partnerluse eri poliitikavõimalusi analüüsitakse mõjuhindamise protsessi kaudu. Volinik Mimica rõhutas samuti vajadust võtta täiel määral arvesse 2030. aasta tegevuskava ja säästva arengu 17 uut eesmärki, mis tooks kaasa ELi arengupoliitika kohandamise. Volinik Mimica käsitles kliimamuutustega seotud küsimusi ja kordas, et Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. istungjärgu (COP21) tulemused on otsustava tähtsusega, eriti paljudest ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide jaoks.

2.   Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Ana Rita Gerenias Sithole (Mosambiik).

Arvamuste vahetus keskendus AKV-ELi partnerlusele, läbivaatamisprotsessile, rände ja arengu vahelisele seosele, kliimamuutustele ja vajadusele integreerida uued säästva arengu eesmärgid tulevasse raamistikku. Liikmed esitasid ka küsimusi Eritrea, rahu ja arengu, humanitaarabi ning hädaabi, taastustöö ja arengu vahelise seose, Vaikse ookeani piirkonna riikidega sõlmitava majanduspartnerluslepingu olukorra ning alatoitluse, põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse kohta.

Volinik Mimica vastas assamblee liikmete eelneva registreerimiseta sõnavõttude menetluse kohaselt esitatud küsimustele.

3.   Euroopa Komisjoni infotund

Euroopa Komisjonile esitati kokku 37 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult. Volinik Mimica andis suulised vastused lisaküsimustele, mis olid seotud järgmiste algsete küsimustega:

| | küsimus nr 1, mille esitas Catherine Bearder AKV riikide ja varjupaiga kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 1, mille esitas Catherine Bearder AKV riikide ja varjupaiga kohta;

| | küsimus nr 5, mille esitasid Bodil Valero ja Judith Sargentini Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 5, mille esitasid Bodil Valero ja Judith Sargentini Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi kohta;

| | küsimus nr 6, mille esitas Kashetu Kyenge Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 6, mille esitas Kashetu Kyenge Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi rakendamise kohta;

| | küsimus nr 7, mille esitas Nathalie Griesbeck Aafrika erifondi kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 7, mille esitas Nathalie Griesbeck Aafrika erifondi kohta;

| | küsimus nr 9, mille esitas Kennedy Hamudulu (Sambia) ebaseaduslike rahavoogude kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 9, mille esitas Kennedy Hamudulu (Sambia) ebaseaduslike rahavoogude kohta;

| | küsimus nr 10, mille esitas Lidia Senra Rodríguez maksupettustega võitlemise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 10, mille esitas Lidia Senra Rodríguez maksupettustega võitlemise kohta;

| | küsimus nr 16, mille esitas Sabine Lösing (keda asendas João Ferreira) Kuuba, ELi ja USA edasiste läbirääkimiste kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 16, mille esitas Sabine Lösing (keda asendas João Ferreira) Kuuba, ELi ja USA edasiste läbirääkimiste kohta;

| | küsimus nr 17, mille esitas Netty Baldeh (Gambia) poliitilise dialoogi kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 17, mille esitas Netty Baldeh (Gambia) poliitilise dialoogi kohta;

| | küsimus nr 19, mille esitas Sanjit Patel (Fidži) (keda asendas Ashneel Sudhakar (Fidži)) Fidži kohta – kaasnevate meetmete toetus suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks; |
| --- | --- |

küsimus nr 19, mille esitas Sanjit Patel (Fidži) (keda asendas Ashneel Sudhakar (Fidži)) Fidži kohta – kaasnevate meetmete toetus suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks;

| | küsimus nr 27, mille esitas Desmond Long (Saint Lucia) (keda asendas Carl Greenidge (Guyana)) väikeste arenevate saareriikide vastupanuvõime suurendamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 27, mille esitas Desmond Long (Saint Lucia) (keda asendas Carl Greenidge (Guyana)) väikeste arenevate saareriikide vastupanuvõime suurendamise kohta;

| | küsimus nr 28, mille esitas Michèle Rivasi Aafrika maapiirkondade elektrifitseerimise kohta, mis aitaks võidelda vaesuse ja kliimamuutustega; |
| --- | --- |

küsimus nr 28, mille esitas Michèle Rivasi Aafrika maapiirkondade elektrifitseerimise kohta, mis aitaks võidelda vaesuse ja kliimamuutustega;

| | küsimus nr 32, mille esitas João Ferreira üldise tervisekindlustuse kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 32, mille esitas João Ferreira üldise tervisekindlustuse kohta;

| | küsimus nr 33, mille esitas Marlene Mizzi ELi abi kohta puudega inimestele Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

küsimus nr 33, mille esitas Marlene Mizzi ELi abi kohta puudega inimestele Kesk-Aafrika Vabariigis;

| | küsimus nr 36, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) ELi fondide rakendamise kohta rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

küsimus nr 36, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) ELi fondide rakendamise kohta rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide poolt.

Küsimuste nr 4, 21, 29 ja 30 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 ja 37 esitajad ei viibinud kohal.

4.   Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Assambleele on edastatud dokument, milles käsitletakse komisjoni ja Euroopa Välisteenistuse võetud meetmeid seoses parlamentaarse ühisassamblee Suvas (Fidžil) vastu võetud resolutsioonidega.

5.   Aafrika rahutagamisrahastu hindamine kümme aastat hiljem: mõjusus ja tulevikuväljavaated

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Kombo Gberi (Kamerun) ja Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) (asendas Kombo Gberi (Kamerun)) ja Mariya Gabriel tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etioopia), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Keenia), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus) ja Françoise Moreau (Euroopa Komisjon).

Liikmed tunnustasid Aafrika rahutagamisrahastut saavutuste eest. See on toetanud Aafrika Liidu suutlikkust tegelda Aafrika konfliktidega ja on osutunud olukorra muutjaks laiemas partnerluses. Mõned liikmed kutsusid üles laiendama rahutagamisrahastu ulatust ja rõhutasid vajadust tagada sihtriikide kaasamine. Liikmed rõhutasid samuti vajadust paremini tasakaalustada rahutagamisoperatsioonide rahastamist ning Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri suutlikkuse parandamisele suunatud tegevust, eriti konfliktide ennetamise ja vahendamise valdkonnas. Mitmed liikmed viitasid julgeoleku ja arengu seosele ning kutsusid üles parandama Aafrika rahutagamisrahastu ja teiste ELi instrumentide kooskõlastatust ja vastastikust täiendavust.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) ja Mariya Gabriel tegid arutelust kokkuvõtte.

6.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Yves Somville’i ettekanne.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Yves Somville tegi ettekande üldist AKV-ELi partnerlust mõjutavate aspektide kohta, sh ränne ja kodanikuühiskonna roll.

(Istung katkestati kell 12.44 ja see jätkus kell 15.00)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| kaaspresidendid | kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspresidendid

kaaspeasekretärid

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

7.   AKV nõukogu eesistuja ja Lesotho rahandusministri Mamphono Khaketla avaldus

AKV nõukogu eesistuja ja Lesotho rahandusminister Mamphono Khaketla tunnustas assamblee rolli AKV-ELi suhete demokraatliku poliitilise foorumina. Minister tänas Euroopa Parlamenti istungjärgu korraldamise eest. Ta avaldas ka kaastunnet Prantsusmaa, Mali, Nigeeria ja Tšaadi valitsustele ja rahvale seoses usuäärmuslaste sooritatud hiljutiste terrorirünnakutega. Ta avaldas veendumust, et pikaajaline partnerlus jätkub pärast Cotonou lepingu lõppemist. Minister Khaketla rõhutas kaubandussuhete ning ELi ja AKV riikide vahel läbi räägitud majanduspartnerluslepingute olulisust, kuid tundis muret mõnede partnerluse raames vastu võetud ühepoolsete otsuste pärast. Ta lõpetas oma sõnavõtu, rõhutades kaht üliolulist teemat, mida AKV ja ELi riigid peavad kollegiaalselt käsitlema: kliimamuutuste mõju ja rändevoogude haldamine.

8.   Luksemburgi arengukoostöö ja humanitaarasjade ministri ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Romain Schneideri avaldus

Luksemburgi arengukoostöö ja humanitaarasjade minister ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Romain Schneider viitas hiljutistele terrorirünnakutele Prantsusmaal, Malis ja Tšaadis ning avaldas nendega seoses kaastunnet. Minister tõi välja mitmed kesksed probleemid, millega AKV-ELi partnerlus praegu silmitsi seisab ja millega on vaja tegelda, sh rände- ja pagulaskriis, millele Euroopa ja Aafrika riigid püüdsid vastata hiljutisel Valletta tippkohtumisel. Terrorismivastane võitlus on samuti kujunemas Euroopa ja AKV riikide jaoks oluliseks prioriteediks. Püsiva julgeoleku ja stabiilsuse saavutamiseks on vaja jätkata konfliktijärgset lepitamist ning demokraatlike ja vastutusvõimeliste institutsioonide rajamist. AKV ja ELi riikide viimaseks ülesandeks on saanud olema läbirääkimised Cotonou lepingu õigusjärglase üle.

9.   Nõukogu infotund

Nõukogule esitati kokku 35 küsimust.

Mamphono Khaketla vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 2, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Kashetu Kyenge) terrorismivastaste jõupingutuste kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

küsimus nr 2, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Kashetu Kyenge) terrorismivastaste jõupingutuste kohta Aafrikas;

| | küsimus nr 6, mille esitas Catherine Bearder bioloogilise mitmekesisuse kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

küsimus nr 6, mille esitas Catherine Bearder bioloogilise mitmekesisuse kohta Aafrikas.

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavat küsimust:

| | küsimus nr 9, mille esitas Neena Gill (keda asendas Kashetu Kyenge) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu toimimisega seotud probleemide lahendamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 9, mille esitas Neena Gill (keda asendas Kashetu Kyenge) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu toimimisega seotud probleemide lahendamise kohta;

| | küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Catherine Bearder) Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna (CFTA) võimalike partnerite arengutaseme erinevuste lubamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Catherine Bearder) Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna (CFTA) võimalike partnerite arengutaseme erinevuste lubamise kohta;

| | küsimus nr 11, mille esitas Davor Ivo Stier rändevoogude suurenemise kohta ning noorte ja haritud inimeste Aafrikast lahkumise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 11, mille esitas Davor Ivo Stier rändevoogude suurenemise kohta ning noorte ja haritud inimeste Aafrikast lahkumise kohta;

| | küsimus nr 12, mille esitas Kashetu Kyenge teadus- ja arendustegevuse kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

küsimus nr 12, mille esitas Kashetu Kyenge teadus- ja arendustegevuse kohta Aafrikas;

| | küsimus nr 14, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) majanduspartnerluslepingute olulisuse kohta vaesemate riikide majanduslike edusammudega seoses; |
| --- | --- |

küsimus nr 14, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) majanduspartnerluslepingute olulisuse kohta vaesemate riikide majanduslike edusammudega seoses;

| | küsimus nr 15, mille esitas Joyce Laboso (Keenia) (keda asendas Abdikadir Aden) AKV ja ELi riikide mõju kohta ülemaailmses juhtimises. |
| --- | --- |

küsimus nr 15, mille esitas Joyce Laboso (Keenia) (keda asendas Abdikadir Aden) AKV ja ELi riikide mõju kohta ülemaailmses juhtimises.

Küsimuste nr 1, 3, 4, 5, 7 ja 8 esitajaid ei olnud kohal.

Küsimus nr 13 võeti tagasi.

Romain Schneider vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | küsimus nr 29, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Kashetu Kyenge) terrorismivastaste jõupingutuste kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

küsimus nr 29, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Kashetu Kyenge) terrorismivastaste jõupingutuste kohta Aafrikas;

| | küsimus nr 30, mille esitas Catherine Bearder bioloogilise mitmekesisuse kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

küsimus nr 30, mille esitas Catherine Bearder bioloogilise mitmekesisuse kohta Aafrikas;

| | küsimus nr 33, mille esitas Sabine Lösing (keda asendas Lidia Senra Rodríguez) valitsemissektori võla ümberstruktureerimise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 33, mille esitas Sabine Lösing (keda asendas Lidia Senra Rodríguez) valitsemissektori võla ümberstruktureerimise kohta;

| | küsimus nr 34, mille esitas Lidia Senra Rodríguez riikidevahelisi korporatsioone reguleerivate siduvate instrumentide kohta. |
| --- | --- |

küsimus nr 34, mille esitas Lidia Senra Rodríguez riikidevahelisi korporatsioone reguleerivate siduvate instrumentide kohta.

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavat küsimust:

| | küsimus nr 18, mille esitas Netty Baldeh (Gambia) rändajate inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 18, mille esitas Netty Baldeh (Gambia) rändajate inimõiguste kohta;

| | küsimus nr 24, mille esitas Kashetu Kyenge teadus- ja arendustegevuse kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

küsimus nr 24, mille esitas Kashetu Kyenge teadus- ja arendustegevuse kohta Aafrikas;

| | küsimus nr 26, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Catherine Bearder) Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna võimalike partnerite arengutaseme erinevuste lubamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 26, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Catherine Bearder) Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna võimalike partnerite arengutaseme erinevuste lubamise kohta;

| | küsimus nr 27, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) majanduspartnerluslepingute olulisuse kohta seoses vaesemate riikide tehtavate majanduslike edusammudega. |
| --- | --- |

küsimus nr 27, mille esitas Worlea-Saywah Dunah (Libeeria) (keda asendas Netty Baldeh (Gambia)) majanduspartnerluslepingute olulisuse kohta seoses vaesemate riikide tehtavate majanduslike edusammudega.

Küsimuste nr 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 ja 35 esitajad ei olnud kohal.

Küsimus nr 21 võeti tagasi.

10.   Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Iriase Pally (Nigeeria), Adjedoue Weidou (Tšaad), Michael Gahler ja Lidia Senra Rodríguez.

Liikmed tänasid rahvusvahelise toetuse ja solidaarsuse eest võitluses Boko Harami vastu ja esitasid küsimusi ELi ja AKV nõukogu poolt rändekriisi lahendamiseks võetud meetmete ning eeskirjade ja määruste kohta, mida võiks rakendada rahvusvaheliste ettevõtete suhtes, et edendada ettevõtjate vastutust ja eriti takistada maa hõivamist.

11.   Kiireloomuline teema nr 1: ränne, inimõigused ja humanitaarpagulased

Sõnavõtjad: Domenico Rosa (Euroopa Komisjon), Attilio Pacifici (Euroopa välisteenistus), Adjedoue Weidou (Tšaad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namiibia), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etioopia), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Côte d’Ivoire’i Vabariik), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Keenia), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) and Raphael Siluvangii Umba (Kongo Demokraatlik Vabariik).

Liikmed juhtisid tähelepanu sellele, et rände algpõhjustele ja praegusele pagulaskriisile ei oldud minevikus eriti tähelepanu pööratud, ja rõhutasid, et EL ei peaks reageerima mitte ainult kiireloomulistele probleemidele, vaid aitama ka pikemas perspektiivis rändesurvet vähendada. Nad mainisid rände ja sundrände survefaktoritena relvastatud konflikti, majanduslike väljevaadete puudumist noorte jaoks, juhtimisvigu ja inimõiguste rikkumisi. Nad märkisid ka, et ränne on loomulik nähtus ja inimestel on õigus liikuda. Enamus liikmeid nõustus, et rände haldamiseks tuleks ette näha seaduslikud ja korraldatud Euroopasse pääsemise viisid, vältides samas seda, et liiga paljud andekad inimesed lahkuvad oma kodumaalt, selle asemel et arengule kaasa aidata. AKV liikmed rõhutasid, et EL ei tohiks diskrimineerida Aafrikast pärit rändajaid võrreldes Lähis-Idast pärit rändajatega.

(Istung lõppes kell 17.35)

kaaspresidendid

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspeasekretärid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

---

| 18.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/10

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 9. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2016/C 179/03)

Sisukord

| 1. | Kuidas parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi arenguriikides, sealhulgas pereettevõtete panust, et ennetada tervisekatastroofe | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Aafrika elektrifitseerimine | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents – „Pariis 2015” | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Tervisekindlustus kõigile | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Solidaarsusel põhinev majandus | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletamine | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Muud küsimused | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| I LISA | PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI | 15 |
| --- | --- | --- |

I LISA

| II LISA | 7.–9. DETSEMBRIL 2015 BRÜSSELIS (BELGIAS) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI | 19 |
| --- | --- | --- |

II LISA

| III LISA | PARLAMENDIVÄLISTE DELEGAATIDE AKREDITEERIMINE | 23 |
| --- | --- | --- |

III LISA

| IV LISA | VASTUVÕETUD TEKSTID | 24 |
| --- | --- | --- |

IV LISA

| - | Resolutsioon hinnangu kohta Aafrika rahutagamisrahastu mõjususele ja tulevikuväljavaadetele pärast kümmet aastat | 24 |
| --- | --- | --- |

-

| - | Resolutsioon neljakümneaastase partnerluse kohta: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu kestvate suhete väljavaated | 29 |
| --- | --- | --- |

-

| - | Resolutsioon tervisekatastroofide ennetamiseks arenguriikides majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste, sealhulgas pereettevõtete panuse parandamise kohta | 34 |
| --- | --- | --- |

-

| - | Resolutsioon rände, inimõiguste ja humanitaarpagulaste kohta | 40 |
| --- | --- | --- |

-

| - | Resolutsioon valimisjärgse olukorra kohta Burundis | 46 |
| --- | --- | --- |

-

KOLMAPÄEVA, 9. DETSEMBRI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.07)

JUHATAJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1.   Kuidas parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi arenguriikides, sealhulgas pereettevõtete panust, et ennetada tervisekatastroofe

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke esitasid aruande

Sõnavõtjad: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Laura Agea, Joyce Laboso (Keenia), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegal), Musa Hussein Naib (Eritrea), Elmi Obsieh Wais (Djibouti) ja Walter Seidel (Euroopa Komisjon).

Liikmed rõhutasid vajadust kinnitada kõik arengustrateegiad kohapeal ning toetada väikeettevõtteid ja nende seotust kohaliku kogukonnaga. Väikestel pereettevõtetel, sealhulgas väikestel põllumajandusettevõtetel, ei ole üksnes majanduslik, vaid ka sotsiaalne roll oma kogukonnas ja nad käituvad tõenäoliselt vastutustundlikumalt ning hoolitsevad keskkonna eest. Kaasava majanduskasvu ja sotsiaalse arengu olulise tegurina on mainitud ka õiglast ja tõhusat maksustamist. Maksustamine on vajalik, et rajada ettevõtluse jaoks toimiv riigi infrastruktuur ning ennetada epideemiaid, nagu ebola, ja muid võimalikke hädaolukordi ning neile reageerida.

Arutelu võttis kokku Arne Gericke.

2.   Aafrika elektrifitseerimine

Arutelu fondi „Energies for Africa” presidendi Jean-Louis Borlooga

Fondi „Energies for Africa” president Jean-Louis Borloo teatas, et elektri kättesaadavus on põhiliste inimõiguste, nagu õigus toidule, veele, tervishoiule, haridusele, tööhõivele ja turvalisusele, rakendamise aluseks. Siiski puudub Aafrikas praegu kolmel neljandikul majapidamistest turvaline juurdepääs elektrile. Sümboolselt ja praktiliselt tähistab elekter valgust ja teadmisi ning nõudlus selle järele sundis noori inimesi liikuma maapiirkondadest elektrifitseeritud linnakeskustesse. Algatuse „Energies for Africa” (mille eesmärk oleks koguda investeeringuid 5 miljardi USA dollari ulatuses aastas) aluseks on Aafrika liidrite tahe ja see toetuks täielikult taastuvenergiale.

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tšaad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Nigeeria), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Netty Baldeh (Gambia), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Guinea), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Kongo Vabariik), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigeeria), Louis Michel ja Roberto Ridolfi (Euroopa Komisjon).

Liikmed avaldasid emotsionaalsele ettekandele poolehoidu ja rõhutasid, et nn energiaostuvõimetus süvendab veelgi äärmist vaesust ja arengu puudulikkust. Liikmed rõhutasid poliitilise tahte ja ulatuslike avaliku sektori investeeringute tähtsust elektrienergia tootmisesse taastuvatest energiaallikatest. AKV riikide liikmed näitasid suurt huvi algatuste praktiliste kavade vastu, nagu Aafrika Energiaagentuuri loomine, investeerimisrahastu ja kohaliku vastutuse võtmine.

3.   ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents – „Pariis 2015”

Arutelu ilma resolutsioonita

Roberto Ridolfi (Euroopa Komisjon) tegi sissejuhatava ettekande.

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaica), Teshome Toga (Etioopia), Joyce Laboso (Keenia), Seb Dance ja Roberto Ridolfi (Euroopa Komisjon)

Liikmed avaldavad lootust, et Pariisis toimuval ÜRO kliimakonverentsil (COP 21) saavutatakse kaugeleulatuv ja siduv rahvusvaheline kliimakokkulepe. AKV riikide liikmed mainisid mitut viisi, kuidas nende riiki on kliimamuutused juba mõjutanud ning milliseid meetmeid on nad võtnud, et leevendada edasist ülemaailmset soojenemist ja kohaneda kliimamuutustega. Liikmed teatasid, et kliimamuutustega seotud rahastamine oli ilmselt kõige suurem komistuskivi läbirääkimistel, samas tunnistas enamik riike vajadust piirata ja vähendada süsinikdioksiidiheidet.

4.   Tervisekindlustus kõigile

Peamine arutelu Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektori Margaret Chani ja ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi tegevdirektori Mark Dybuliga

WHO peadirektor Margaret Chan (video vahendusel), WHO ülemaailmse malaariaprogrammi direktor Pedro Alonso ning ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi tegevdirektor Mark Dybul rõhutasid hiljutisi edusamme, mida on tehtud haigustesse suremise vähendamiseks arenguriikides, eelkõige vaktsineerimise ja ennetustegevuse, samuti ravi parema kättesaadavuse kaudu. Nad tõid välja ka praegused probleemid arstiabi üldise kättesaadavuse eesmärgi saavutamisel, sealhulgas kliinikute kättesaadavus, ravikindlustuse kasutuselevõtt ja taskukohaste ravimite kättesaadavus.

Sõnavõtjad: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Elevandiluurannik), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Euroopa Komisjon), Pedro Alonso ja Mark Dybul.

Liikmed rõhutasid ravimitele ja ravile ebavõrdse juurdepääsu probleemi, esmatasandi tervishoiu tähtsust kohapeal ja maapiirkondades, riikliku tervishoiusüsteemi nõrkust haavatavamates ja vähem arenenud riikides, millele lisandub vähene rahvusvaheline toetus, ning sotsiaalkindlustuse puudumine paljudes arenguriikides. Mitu AKV liiget rõhutas ka õnnestumisi rahvatervise poliitika valdkonnas, nagu ravikindlustussüsteemi kasutuselevõtt, malaaria surmajuhtumite vähenemine ning suurenenud ja odavam juurdepääs HIV/AIDSi ravivatele viirusevastastele ravimitele, ning palus jätkata suurejoonelise ülemaailmse tervishoiukavaga.

Arutelu võtsid kokku Pedro Alonso ja Mark Dybul.

(Istung katkestati kell 12.55 ja see jätkus kell 15.07.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| kaaspresidendid | kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspresidendid

kaaspeasekretärid

JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

5.   Solidaarsusel põhinev majandus

Arvamuste vahetus töö-, tööhõive- ning sotsiaal- ja solidaarmajanduse ministri Nicolas Schmitiga (Luksemburg)

Nicolas Schmit rõhutas, et solidaarsusel põhineva majanduse edendamine oli üks prioriteete Luksemburgi eesistumise ajal. Ta rõhutas inimkeskse majanduse kasvavat tähtsust ELis ja AKV riikides ning selle potentsiaali luua noortele töökohti, lahendada keskkonnaprobleeme ning vähendada vaesust ja ebavõrdsust. Ta rõhutas ka hariduse, varimajanduse vähendamise ja rahastamise tähtsust, et solidaarsusel põhineva majanduse potentsiaal AKV riikides täies ulatuses esile kerkiks.

Sõnavõtjad: Arne Gericke, Neena Gill ja Laura Agea

Liikmed märkisid, et solidaarsusel põhinev majandus peab juurduma kohalikku ellu, ning rõhutasid, et selle potentsiaali saab täies ulatuses ära kasutada üksnes vajaliku õigusraamistiku arendamise teel. Mõned liikmed nõudsid ka, et solidaarsusel põhinev majandus peab olema arengumudeli aluseks, mida edendab tulevikus AKV–ELi partnerlus.

6.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletamise korda.

| — | Hinnang Aafrika rahutagamisrahastu mõjususele ja tulevikuväljavaadetele pärast kümmet aastat
  Poliitikakomitee
  Aruande esitasid Kombo Gberi (Kamerun) ja Mariya Gabriel
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Kõiki muudatusettepanekuid hääletati fraktsiooni EFDD soovil kodade kaupa. Muudatusettepanekute 3 ja 4 puhul palus fraktsioon EFDD eraldi hääletust.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 57 poolthääle ja 6 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Hinnang Aafrika rahutagamisrahastu mõjususele ja tulevikuväljavaadetele pärast kümmet aastat

Poliitikakomitee

Aruande esitasid Kombo Gberi (Kamerun) ja Mariya Gabriel

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Kõiki muudatusettepanekuid hääletati fraktsiooni EFDD soovil kodade kaupa. Muudatusettepanekute 3 ja 4 puhul palus fraktsioon EFDD eraldi hääletust.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 57 poolthääle ja 6 vastuhäälega.

| — | Neljakümneaastane partnerlus: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõjule ning AKV riikide ja Euroopa Liidu kestvate suhete väljavaated
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Aruande esitasid Jacob Oulanyah (Uganda) ja David Martin
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, punkt 4, punkt 5, punkt 12, punkt 21, punkt 26, punkt 28.
  Muudatusettepanekute 1 ja 2 puhul palus AKV koda kodade kaupa hääletust.
  Punktide 5, 12 ja 26 puhul palus fraktsioon Verts/ALE eraldi hääletust.
  Punkti 21 puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE eraldi hääletust.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: punkt 3, punkt 7, põhjendus D, põhjendus G, põhjendus I, põhjendus J.
  Punkti 7, põhjenduse D, põhjenduse G, põhjenduse I ja põhjenduse J puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE kodade kaupa hääletust.
  Tagasilükatud: punkt 16
  Fraktsioonid PPE ja ALDE palusid eraldi ja kodade kaupa hääletust.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Neljakümneaastane partnerlus: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõjule ning AKV riikide ja Euroopa Liidu kestvate suhete väljavaated

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Aruande esitasid Jacob Oulanyah (Uganda) ja David Martin

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, punkt 4, punkt 5, punkt 12, punkt 21, punkt 26, punkt 28.

Muudatusettepanekute 1 ja 2 puhul palus AKV koda kodade kaupa hääletust.

Punktide 5, 12 ja 26 puhul palus fraktsioon Verts/ALE eraldi hääletust.

Punkti 21 puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE eraldi hääletust.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: punkt 3, punkt 7, põhjendus D, põhjendus G, põhjendus I, põhjendus J.

Punkti 7, põhjenduse D, põhjenduse G, põhjenduse I ja põhjenduse J puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE kodade kaupa hääletust.

Tagasilükatud: punkt 16

Fraktsioonid PPE ja ALDE palusid eraldi ja kodade kaupa hääletust.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega.

| — | Kuidas parandada tervisekatastroofide ennetamiseks arenguriikides majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, sealhulgas pereettevõtete panust
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Aruande esitasid Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: punkt 11, punkt 12, punkt 24, punkt 34, põhjendus K, põhjendus P.
  Punkti 11, punkti 12, põhjenduse K ja põhjenduse P puhul palus fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.
  Punkti 34 puhul palus Verts/ALE fraktsioon eraldi hääletust.
  Punkti 12 puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE eraldi hääletust.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, punkt 15, punkt 44, punkt 45.
  Muudatusettepanekute 1 ja 2, punkti 15 ja punkti 45 puhul palus fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.
  Punkti 44 puhul palusid AKV koda ja fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.
  Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 68 poolthääle ja 1 erapooletuks jäänud häälega. |
| --- | --- |

—

Kuidas parandada tervisekatastroofide ennetamiseks arenguriikides majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, sealhulgas pereettevõtete panust

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Aruande esitasid Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) ja Arne Gericke

Vastuvõetud muudatusettepanekud: punkt 11, punkt 12, punkt 24, punkt 34, põhjendus K, põhjendus P.

Punkti 11, punkti 12, põhjenduse K ja põhjenduse P puhul palus fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.

Punkti 34 puhul palus Verts/ALE fraktsioon eraldi hääletust.

Punkti 12 puhul palusid fraktsioonid PPE ja ALDE eraldi hääletust.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, punkt 15, punkt 44, punkt 45.

Muudatusettepanekute 1 ja 2, punkti 15 ja punkti 45 puhul palus fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.

Punkti 44 puhul palusid AKV koda ja fraktsioon PPE kodade kaupa hääletust.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 68 poolthääle ja 1 erapooletuks jäänud häälega.

7.   Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletamine

| — | Ränne, inimõigused ja humanitaarpagulased
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: punkti 12 1. osa, punkt 28, põhjendus D.
  Punkti 12 1. osa, punkti 28 ja põhjenduse D puhul palus fraktsioon PPE eraldi ja kodade kaupa hääletust.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, punkti 12 2. osa.
  Punkti 12 2. osa puhul palus fraktsioon PPE eraldi ja kodade kaupa hääletust.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 4 erapooletuks jäänud häälega. |
| --- | --- |

—

Ränne, inimõigused ja humanitaarpagulased

Vastuvõetud muudatusettepanekud: punkti 12 1. osa, punkt 28, põhjendus D.

Punkti 12 1. osa, punkti 28 ja põhjenduse D puhul palus fraktsioon PPE eraldi ja kodade kaupa hääletust.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, punkti 12 2. osa.

Punkti 12 2. osa puhul palus fraktsioon PPE eraldi ja kodade kaupa hääletust.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 4 erapooletuks jäänud häälega.

| — | Valimisjärgne olukord Burundis
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: suuline muudatusettepanek 1, suuline muudatusettepanek 2.
  Tagasilükatud: punkti 17 eraldi hääletus.
  Punkti 17 puhul palus fraktsioon EFDD eraldi hääletust.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Valimisjärgne olukord Burundis

Vastuvõetud muudatusettepanekud: suuline muudatusettepanek 1, suuline muudatusettepanek 2.

Tagasilükatud: punkti 17 eraldi hääletus.

Punkti 17 puhul palus fraktsioon EFDD eraldi hääletust.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega.

8.   Muud küsimused

Esmaspäeva, 7. detsembri 2015. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 8. detsembri 2015. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollid kinnitati.

Kaaspresident Louis Michel teatas, et kaaspresidendi Fitz A. Jacksoni volitused on lõppenud ja ta tuleks asendada AKV kaaspresidendi Netty Baldehiga (Gambia). Michel tänas Jacksonit tehtud töö ja pühendumise eest ning soovis talle kõike head edaspidiseks.

Kaaspresident Fitz A. Jackson tänas Louis Michelit ja kogu assambleed saadud tunnustuse ja täieliku toetuse eest kogu mandaadi ajal.

9.   Parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärgu kuupäev ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 31. istungjärk toimub 13.–15. juunil 2016. Toimumise koht teatatakse hiljem.

(Istung lõppes kell 16.32.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (asepresident)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ROHENEEMESAARED
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  TŠAAD (asepresident)
  KOMOORID
  KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)
  KONGO VABARIIK
  COOKI SAARED
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  EKVATORIAAL-GUINEA (*)

  ERITREA
  ETIOOPIA (asepresident)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRANADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KEENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBEERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (asepresident)
  MALI
  MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik)
  MAURITAANIA
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)
  MOSAMBIIK (asepresident)
  NAMIIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGEERIA (asepresident)
  NIUE (asepresident)
  PALAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  SAMOA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL (asepresident)
  SEIŠELLID
  SIERRA LEONE
  SAALOMONI SAARED
  SOMAALIA
  LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK
  SUDAAN (asepresident) (*)

  SURINAME (asepresident)
  SVAASIMAA
  TANSAANIA
  IDA-TIMOR
  TOGO
  TONGA (asepresident)
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU SAARED
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (asepresident)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (asepresident)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (asepresident)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (asepresident)
  LÓPEZ AGUILAR (asepresident)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (asepresident)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (asepresident)
  MUSSOLINI
  NART (asepresident)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (asepresident)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (asepresident)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (asepresident)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (asepresident)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

JACKSON (JAMAICA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (asepresident)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ROHENEEMESAARED

KESK-AAFRIKA VABARIIK

TŠAAD (asepresident)

KOMOORID

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)

KONGO VABARIIK

COOKI SAARED

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

EKVATORIAAL-GUINEA (*)

ERITREA

ETIOOPIA (asepresident)

FIDŽI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRANADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KEENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBEERIA

MADAGASKAR

MALAWI (asepresident)

MALI

MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik)

MAURITAANIA

MAURITIUS

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

MOSAMBIIK (asepresident)

NAMIIBIA

NAURU

NIGER

NIGEERIA (asepresident)

NIUE (asepresident)

PALAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SAMOA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL (asepresident)

SEIŠELLID

SIERRA LEONE

SAALOMONI SAARED

SOMAALIA

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SUDAAN (asepresident) (*)

SURINAME (asepresident)

SVAASIMAA

TANSAANIA

IDA-TIMOR

TOGO

TONGA (asepresident)

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU SAARED

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (asepresident)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (asepresident)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (asepresident)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (asepresident)

LÓPEZ AGUILAR (asepresident)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (asepresident)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (asepresident)

MUSSOLINI

NART (asepresident)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (asepresident)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (asepresident)

ROLIN

ROSATI

RUAS (asepresident)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (asepresident)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABWE), kaasesimees
  TRAORÉ (BURKINA FASO), aseesimees
  WAIS (DJIBOUTI), aseesimees | GOERENS (GAHLER, M. asemel), kaasesimees
  ZELLER, aseesimees
  GUERRERO SALOM, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  GBIAN (BENIN)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  KOMOORID
  KONGO VABARIIK
  TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  GREENIDGE (GUYANA)
  HAITI
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KEENIA)
  LIBEERIA
  MALAWI
  COULIBALY (MALI)
  MARSHALLI SAARED
  SITHOLE (MOSAMBIIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  ACKSON MWANSASU (TANSAANIA)
  FILIPE (IDA-TIMOR)
  TOGO
  TUVALU SAARED | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SHUMBA (ZIMBABWE), kaasesimees

TRAORÉ (BURKINA FASO), aseesimees

WAIS (DJIBOUTI), aseesimees

GOERENS (GAHLER, M. asemel), kaasesimees

ZELLER, aseesimees

GUERRERO SALOM, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

GBIAN (BENIN)

OWONA KONO (KAMERUN)

KESK-AAFRIKA VABARIIK

KOMOORID

KONGO VABARIIK

TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)

SUDHAKAR (FIDŽI)

GREENIDGE (GUYANA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KEENIA)

LIBEERIA

MALAWI

COULIBALY (MALI)

MARSHALLI SAARED

SITHOLE (MOSAMBIIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

ACKSON MWANSASU (TANSAANIA)

FILIPE (IDA-TIMOR)

TOGO

TUVALU SAARED

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| THOMPSON (TRINIDAD JA TOBAGO, asendusliige), kaasesimees
  TANNA (UGANDA), aseesimees
  TU’I’AFITU (TONGA), aseesimees | FERRARA, kaasesimees
  ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees
  MANSCOUR, aseesimees |
| THOMPSON (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  GAHWAYI (BURUNDI)
  SANCHES (ROHENEEMESAARED)
  UMBA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)
  MANANA (EKVATORIAAL-GUINEA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIOOPIA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  LIAHOSOA (MADAGASKAR)
  NEKUNDI (NAMIIBIA)
  OGBUOJI (NIGEERIA)
  NIUE
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SAALOMONI SAARED
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  ABDALLA (SUDAAN) (**)

  SURINAME
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  HAMUDULU (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

THOMPSON (TRINIDAD JA TOBAGO, asendusliige), kaasesimees

TANNA (UGANDA), aseesimees

TU’I’AFITU (TONGA), aseesimees

FERRARA, kaasesimees

ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees

MANSCOUR, aseesimees

THOMPSON (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (ROHENEEMESAARED)

UMBA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)

MANANA (EKVATORIAAL-GUINEA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIOOPIA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA-BISSAU)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASKAR)

NEKUNDI (NAMIIBIA)

OGBUOJI (NIGEERIA)

NIUE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SAALOMONI SAARED

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

ABDALLA (SUDAAN) (**)

SURINAME

DLAMINI (SVAASIMAA)

HAMUDULU (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), kaasesimees
  BALDEH (GAMBIA), aseesimees
  JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK), aseesimees | RIVASI, kaasesimees
  AGEA, aseesimees
  MUSSOLINI, aseesimees |
| ANGOLA
  BAHAMA
  BELIZE
  WEIDOU (TŠAAD)
  COOKI SAARED
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRANADA
  SEKATLE (LESOTHO)
  BOUNA (MAURITAANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA LIIDURIIGID
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RWANDA
  SAMOA
  SEIŠELLID
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMAALIA
  LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

MANGOUALA (GABON), kaasesimees

BALDEH (GAMBIA), aseesimees

JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK), aseesimees

RIVASI, kaasesimees

AGEA, aseesimees

MUSSOLINI, aseesimees

ANGOLA

BAHAMA

BELIZE

WEIDOU (TŠAAD)

COOKI SAARED

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

AMOATEY (GHANA)

GRANADA

SEKATLE (LESOTHO)

BOUNA (MAURITAANIA)

MAURITIUS

MIKRONEESIA LIIDURIIGID

TONDY (NIGER)

PALAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RWANDA

SAMOA

SEIŠELLID

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMAALIA

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  Vaatlejana

(**)  Vaatlejana

---

II LISA

7.–9. DETSEMBRIL 2015 BRÜSSELIS (BELGIAS) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| JACKSON (JAMAICA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS), asepresident
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  SANOU (BURKINA FASO)
  NIYONGABO (BURUNDI)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SANCHES (ROHENEEMESAARED)
  WEIDOU (TŠAAD) (asepresident)
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO Demokraatlik Vabariik), asepresident
  NDOUANE (KONGO Vabariik)
  PUNA (COOKI SAARED)
  TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)
  WAIS (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)
  NAIB (ERITREA)
  TOGA CHANAKA (ETIOOPIA) (asepresident)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MANGOUALA (GABON)
  BALDEH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA-BISSAU)
  GREENIDGE (GUYANA)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KEENIA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  SOUKOUNA (MALI)
  BOUNA (MAURITAANIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  SITHOLE (MOSAMBIIK) (asepresident)
  NEKUNDI (NAMIIBIA)
  TONDI (NIGER)
  PALLY (NIGEERIA) (asepresident)
  MARO (PAAPUA UUS-GUINEA)
  MUSARE (RWANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  IBROW (SOMAALIA)
  MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)
  TOUM (SUDAAN) (asepresident) (*)

  DLAMINI (SVAASIMAA)
  ACKSON MWANSASU (TANSAANIA)
  FILIPE (IDA-TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO)
  KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3) (CASA, D. asemel)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (RUAS, F. asemel)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3) (NEGRESCU, V. asemel)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERA SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (MUSSOLINI, A. asemel)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÍGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (POGLIESE, S. asemel)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WISNIEWSKA (1)

  ZABORSKA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAICA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS), asepresident

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

SANOU (BURKINA FASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (KAMERUN)

SANCHES (ROHENEEMESAARED)

WEIDOU (TŠAAD) (asepresident)

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO Demokraatlik Vabariik), asepresident

NDOUANE (KONGO Vabariik)

PUNA (COOKI SAARED)

TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)

WAIS (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

NAIB (ERITREA)

TOGA CHANAKA (ETIOOPIA) (asepresident)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MANGOUALA (GABON)

BALDEH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA-BISSAU)

GREENIDGE (GUYANA)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KEENIA)

SEKATLE (LESOTHO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURITAANIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

SITHOLE (MOSAMBIIK) (asepresident)

NEKUNDI (NAMIIBIA)

TONDI (NIGER)

PALLY (NIGEERIA) (asepresident)

MARO (PAAPUA UUS-GUINEA)

MUSARE (RWANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

BUNDU (SIERRA LEONE)

IBROW (SOMAALIA)

MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

TOUM (SUDAAN) (asepresident) (*)

DLAMINI (SVAASIMAA)

ACKSON MWANSASU (TANSAANIA)

FILIPE (IDA-TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO)

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3) (CASA, D. asemel)

DE SARNEZ (1)

ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (RUAS, F. asemel)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3) (NEGRESCU, V. asemel)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERA SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (MUSSOLINI, A. asemel)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÍGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (POGLIESE, S. asemel)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WISNIEWSKA (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSWANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGO VABARIIK

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

CÔTE D’IVOIRE

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DJIBOUTI

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ETIOOPIA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GUINEA-BISSAU

MANÉ

DIAS

GUYANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KEENIA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKAR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITAANIA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURITIUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOSAMBIIK

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMIIBIA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGEERIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAAPUA UUS-GUINEA

MANDURU

RWANDA

MUSARE

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMAALIA

IBROW

FAQI

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDAAN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SVAASIMAA

DLAMINI

TANSAANIA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

TŠAAD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

IDA-TIMOR

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD JA TOBAGO

EXETER

TUVALU SAARED

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

SAMBIA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

AKV NÕUKOGU

MAMPHONO KHAKETLA, rahandusminister (Lesotho), AKV ministrite nõukogu eesistuja

ELi NÕUKOGU

ROMAIN SCHNEIDER, arengukoostöö ja humanitaarasjade minister (Luksemburg), Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja

EUROOPA KOMISJON

NEVEN MIMICA, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

DE PEYRON, üleaafrikaliste asjade osakonna juhataja

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

VERBOVEN

AKV SEKRETARIAAT

GOMES, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(*)  Vaatlejana

(1)  Kohal 7. detsembril 2015

(2)  Kohal 8. detsembril 2015

(3)  Kohal 9. detsembril 2015

---

III LISA

PARLAMENDIVÄLISTE DELEGAATIDE AKREDITEERIMINE

Etioopia

Teshome TOGA CHANAKA

Suursaadik

Etioopia saatkond

Dominica

Len ISHMAEL

Suursaadik

Dominica saatkond

Rwanda

Francis MUSARE

Asjuri kohusetäitja

Rwanda saatkond

Saint Vincent ja Grenadiinid

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

Esimene sekretär

Saint Vincenti ja Grenadiinide saatkond

Paapua Uus-Guinea

Kapi MARO

Esimene sekretär

Paapua Uus-Guinea saatkond

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

RESOLUTSIOON (1)

hinnangu kohta Aafrika rahutagamisrahastu mõjususele ja tulevikuväljavaadetele pärast kümmet aastat

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse ELi ja AKV riikide vahelist Cotonou partnerluslepingut ning eelkõige selle artiklit 1, artikli 8 lõiget 5, artiklit 11, artikli 28 lõike 2 punkti a ja artikli 29 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja AKV riikide vahelist Cotonou partnerluslepingut ning eelkõige selle artiklit 1, artikli 8 lõiget 5, artiklit 11, artikli 28 lõike 2 punkti a ja artikli 29 lõiget 1,

| — | võttes arvesse AKV–ELi ministrite nõukogu 11. detsembri 2003. aasta otsust nr 3/2003 üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajalise arengu assigneeringute ressursside kasutamise kohta Aafrika rahutagamisrahastu loomiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi ministrite nõukogu 11. detsembri 2003. aasta otsust nr 3/2003 üheksanda Euroopa Arengufondi pikaajalise arengu assigneeringute ressursside kasutamise kohta Aafrika rahutagamisrahastu loomiseks,

| — | võttes arvesse ELi 12. mai 2005. aasta Aafrika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 12. mai 2005. aasta Aafrika strateegiat,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi konfliktide ennetamise, ohjamise ja lahendamise suutlikkuse tugevdamise kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi konfliktide ennetamise, ohjamise ja lahendamise suutlikkuse tugevdamise kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse ELi Nõukogu 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi julgeoleku ja arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Nõukogu 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi julgeoleku ja arengu kohta,

| — | võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu 26. aprilli 2011. aasta ministrite kohtumise avaldust rahu ja julgeoleku olukorra kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu 26. aprilli 2011. aasta ministrite kohtumise avaldust rahu ja julgeoleku olukorra kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ELi Nõukogu ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ELi Nõukogu ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel” (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta otsust nõukogus kokku tulnud ELi liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe kohta, mis käsitleb ELi abi rahastamist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamist nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu neljandat osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2013. aasta otsust nõukogus kokku tulnud ELi liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkuleppe kohta, mis käsitleb ELi abi rahastamist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamist nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu neljandat osa,

| — | võttes arvesse neljandal Aafrika ja ELi tippkohtumisel Brüsselis (2.–3. aprillil 2014) vastu võetud tegevuskava aastateks 2014–2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandal Aafrika ja ELi tippkohtumisel Brüsselis (2.–3. aprillil 2014) vastu võetud tegevuskava aastateks 2014–2017,

| — | võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2015. aasta aruannet selle tegevuse ning rahu ja julgeoleku olukorra kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2015. aasta aruannet selle tegevuse ning rahu ja julgeoleku olukorra kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 15. juuli 2014. aasta otsust Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogrammi kohta aastateks 2014–2016, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi üleminekurahastust ja 11. Euroopa Arengufondist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 15. juuli 2014. aasta otsust Aafrika rahutagamisrahastu tegevusprogrammi kohta aastateks 2014–2016, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi üleminekurahastust ja 11. Euroopa Arengufondist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu loomisega seotud protokolli, mis võeti vastu 9. juulil 2002. aastal Aafrika Liidu assamblee esimesel korralisel istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu loomisega seotud protokolli, mis võeti vastu 9. juulil 2002. aastal Aafrika Liidu assamblee esimesel korralisel istungil,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 12. juuli 2003. aasta otsust Aafrika Liidu rahutagamisoperatsiooni rahastu loomise kohta Euroopa Liidu poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 12. juuli 2003. aasta otsust Aafrika Liidu rahutagamisoperatsiooni rahastu loomise kohta Euroopa Liidu poolt,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse 2. septembri 2007. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit rahu ja julgeoleku valdkonna koostöö kohta Aafrika Liidu, piirkondlike majandusühenduste ning Ida-Aafrika ja Põhja-Aafrika piirkondlike kiirreageerimisbrigaadide koordineerimismehhanismide vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. septembri 2007. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit rahu ja julgeoleku valdkonna koostöö kohta Aafrika Liidu, piirkondlike majandusühenduste ning Ida-Aafrika ja Põhja-Aafrika piirkondlike kiirreageerimisbrigaadide koordineerimismehhanismide vahel,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu assamblee 15. juuni 2015. aasta otsust hindamise ulatuse ja Aafrika Liidu alternatiivsete rahastamisallikate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu assamblee 15. juuni 2015. aasta otsust hindamise ulatuse ja Aafrika Liidu alternatiivsete rahastamisallikate kohta,

| — | võttes arvesse ECOWASi 10. detsembri 1999. aasta protokolli konfliktide ennetamise, ohjamise, lahendamise, rahuvalve ja julgeoleku mehhanismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi 10. detsembri 1999. aasta protokolli konfliktide ennetamise, ohjamise, lahendamise, rahuvalve ja julgeoleku mehhanismi kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste ning rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste ning rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 16. aprilli 2010. aasta avaldust konfliktijärgse rahu tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 16. aprilli 2010. aasta avaldust konfliktijärgse rahu tagamise kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 29. juuni 2010. aasta avaldust õigusriigi edendamise ja tugevdamise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 29. juuni 2010. aasta avaldust õigusriigi edendamise ja tugevdamise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2014. aasta resolutsiooni nr 2151 rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise kohta: „Julgeolekusektori reform: väljakutsed ja võimalused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2014. aasta resolutsiooni nr 2151 rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise kohta: „Julgeolekusektori reform: väljakutsed ja võimalused”,

| — | võttes arvesse ELi Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi teemal „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi teemal „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas”,

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit,

| A. | arvestades, et paljudes Aafrika riikides on või on olnud poliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest, etnilistest või religioossetest pingetest tekkinud sisemisi relvakonflikte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes Aafrika riikides on või on olnud poliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest, etnilistest või religioossetest pingetest tekkinud sisemisi relvakonflikte;

| B. | arvestades, et sotsiaal-majanduslike tingimuste parandamine ning edusammud vaesuse, diskrimineerimise kõigi vormide, kehvade töötingimuste, inimõiguste rikkumiste ning ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemisega tegelemisel on väga tähtsad, et tagada tõeliselt kaasav stabiilsuse ja arengu suurendamise ning leppimise protsess, ning et selline protsess on ainus viis, kuidas ennetada konfliktide hoogustumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sotsiaal-majanduslike tingimuste parandamine ning edusammud vaesuse, diskrimineerimise kõigi vormide, kehvade töötingimuste, inimõiguste rikkumiste ning ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemisega tegelemisel on väga tähtsad, et tagada tõeliselt kaasav stabiilsuse ja arengu suurendamise ning leppimise protsess, ning et selline protsess on ainus viis, kuidas ennetada konfliktide hoogustumist;

| C. | arvestades, et konfliktid süvendavad selliseid nähtusi nagu nälg ja absoluutne vaesus, kahjustavad inimõiguste teostamist ning tõkestavad pikaajaliselt majanduslikku, poliitilist ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konfliktid süvendavad selliseid nähtusi nagu nälg ja absoluutne vaesus, kahjustavad inimõiguste teostamist ning tõkestavad pikaajaliselt majanduslikku, poliitilist ja sotsiaalset arengut;

| D. | arvestades, et Aafrika rahutagamisrahastu mõte on saavutada riigis või piirkonnas julgeoleku ja arengu vastastikune sõltuvus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Aafrika rahutagamisrahastu mõte on saavutada riigis või piirkonnas julgeoleku ja arengu vastastikune sõltuvus;

| E. | arvestades, et rahutagamisrahastu loodi 2004. aastal eesmärgiga tugevdada Aafrika Liitu ja selle kaudu kaheksat piirkondlikku majandusühendust ning anda neile vahend mandri konfliktide paremaks ohjamiseks ilma võõrvägede sekkumiseta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahutagamisrahastu loodi 2004. aastal eesmärgiga tugevdada Aafrika Liitu ja selle kaudu kaheksat piirkondlikku majandusühendust ning anda neile vahend mandri konfliktide paremaks ohjamiseks ilma võõrvägede sekkumiseta;

| F. | arvestades, et Aafrika ja ELi ühisstrateegia vastuvõtmisel Lissabonis 2007. aastal ning uuesti ELi ja Aafrika tippkohtumisel 2014. aasta aprillis määratleti rahu ja julgeolek partnerluse ühe prioriteetse valdkonnana ja rahutagamisrahastu kui laiemasse ELi strateegiasse kuuluv vahend; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Aafrika ja ELi ühisstrateegia vastuvõtmisel Lissabonis 2007. aastal ning uuesti ELi ja Aafrika tippkohtumisel 2014. aasta aprillis määratleti rahu ja julgeolek partnerluse ühe prioriteetse valdkonnana ja rahutagamisrahastu kui laiemasse ELi strateegiasse kuuluv vahend;

| G. | arvestades, et alates 2005. aastast on enam kui 1,2 miljardi euro suurusest rahutagamisrahastule eraldatud summast üle 90 % määratud kuues riigis toimuvatele rahutagamisoperatsioonidele, milleks on AMIS (Darfur), Amisom (Somaalia), Micopax ja seejärel Misca (Kesk-Aafrika Vabariik, KAV), Afisma (Mali) ja RCI-LRA (KAV, Kongo DV, Lõuna-Sudaan, Uganda); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2005. aastast on enam kui 1,2 miljardi euro suurusest rahutagamisrahastule eraldatud summast üle 90 % määratud kuues riigis toimuvatele rahutagamisoperatsioonidele, milleks on AMIS (Darfur), Amisom (Somaalia), Micopax ja seejärel Misca (Kesk-Aafrika Vabariik, KAV), Afisma (Mali) ja RCI-LRA (KAV, Kongo DV, Lõuna-Sudaan, Uganda);

| H. | arvestades, et 2007. aastal laienes rahutagamisrahastu ulatus ning lisaks peamisele rahutagamisoperatsioonide rahastamisele ning Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri tugevdamisele hõlmati ka laiamahulisem konfliktide ennetamine ja konfliktijärgne stabiliseerimistegevus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2007. aastal laienes rahutagamisrahastu ulatus ning lisaks peamisele rahutagamisoperatsioonide rahastamisele ning Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri tugevdamisele hõlmati ka laiamahulisem konfliktide ennetamine ja konfliktijärgne stabiliseerimistegevus;

| I. | arvestades, et eelkõige alates 2007. aastast on kõigist kontsessioonilepingutest ligikaudu 8,3 % eraldatud Aafrika rahu ja julgeoleku struktuurile, suutlikkuse suurendamise alasele tegevusele ning rahu ja julgeoleku struktuuri tööle rakendamise märkimisväärsele toetamisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelkõige alates 2007. aastast on kõigist kontsessioonilepingutest ligikaudu 8,3 % eraldatud Aafrika rahu ja julgeoleku struktuurile, suutlikkuse suurendamise alasele tegevusele ning rahu ja julgeoleku struktuuri tööle rakendamise märkimisväärsele toetamisele;

| J. | arvestades, et alates 2009. aastast on 1,3 % eelarvest eraldatud varajase hoiatamise süsteemiga seotud tegevusele, mis hõlmab vahendamist, starditoetusi, teabekogumismissioone ja planeerimisstaabi ajutise julgestamise missioone; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2009. aastast on 1,3 % eelarvest eraldatud varajase hoiatamise süsteemiga seotud tegevusele, mis hõlmab vahendamist, starditoetusi, teabekogumismissioone ja planeerimisstaabi ajutise julgestamise missioone;

| K. | arvestades, et Aafrika Liidule (AL) ja piirkondlikele organisatsioonidele tegutsemiseks prognoositavate ja usaldusväärsete ressursside andmisega on rahutagamisrahastu võimaldanud Aafrika riikidel võtta ühismeetmeid julgeoleku tagamiseks, mis põhineb ALi rahu- ja julgeolekunõukogu suureneval poliitilisel rollil, pannes nõukogu proovile ja muutes selle toimivaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Liidule (AL) ja piirkondlikele organisatsioonidele tegutsemiseks prognoositavate ja usaldusväärsete ressursside andmisega on rahutagamisrahastu võimaldanud Aafrika riikidel võtta ühismeetmeid julgeoleku tagamiseks, mis põhineb ALi rahu- ja julgeolekunõukogu suureneval poliitilisel rollil, pannes nõukogu proovile ja muutes selle toimivaks;

| L. | arvestades, et 15. juunil 2015. aastal võttis AL vastu alternatiivseid rahastamisallikaid käsitleva otsuse, milles sätestatakse, et 25 % kõigist vahenditest läheb ALi rahutagamisoperatsioonide eelarvesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 15. juunil 2015. aastal võttis AL vastu alternatiivseid rahastamisallikaid käsitleva otsuse, milles sätestatakse, et 25 % kõigist vahenditest läheb ALi rahutagamisoperatsioonide eelarvesse;

| M. | arvestades, et rahutagamisrahastu loomisel 2003. aastal nähti ette, et selle rahastamine Euroopa Arengufondi vahenditest on ajutine ja kestab ainult alternatiivsete rahastamisallikate leidmiseni; arvestades, et 12 aastat hiljem on Euroopa Arengufond endiselt rahutagamisrahastu peamine rahastamisallikas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahutagamisrahastu loomisel 2003. aastal nähti ette, et selle rahastamine Euroopa Arengufondi vahenditest on ajutine ja kestab ainult alternatiivsete rahastamisallikate leidmiseni; arvestades, et 12 aastat hiljem on Euroopa Arengufond endiselt rahutagamisrahastu peamine rahastamisallikas;

| N. | arvestades, et nõudmised ELi Aafrika rahutagamisrahastu rahutagamisoperatsioonidele suurenevad missioonide laienemise tõttu, nagu on näidanud teatavate ÜRO missioonide kogemus, ja uute missioonide tõttu loosungi „kohustus kaitsta” all; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nõudmised ELi Aafrika rahutagamisrahastu rahutagamisoperatsioonidele suurenevad missioonide laienemise tõttu, nagu on näidanud teatavate ÜRO missioonide kogemus, ja uute missioonide tõttu loosungi „kohustus kaitsta” all;

| O. | arvestades, et selles piirkonnas on aktiivsed ka suur hulk teisi abiandjaid, nagu rahvusvahelised organisatsioonid (ÜRO jt), poliitilised ja sõjaväelised liidud (Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon, NATO) ning riigid (USA, Hiina, Jaapan ja Euroopa Liidu liikmesriigid); arvestades, et vastastikuse täiendavuse tagab ALi partnerite rahu ja julgeoleku rühm, mis kohtub korrapäraselt Addis Abebas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et selles piirkonnas on aktiivsed ka suur hulk teisi abiandjaid, nagu rahvusvahelised organisatsioonid (ÜRO jt), poliitilised ja sõjaväelised liidud (Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon, NATO) ning riigid (USA, Hiina, Jaapan ja Euroopa Liidu liikmesriigid); arvestades, et vastastikuse täiendavuse tagab ALi partnerite rahu ja julgeoleku rühm, mis kohtub korrapäraselt Addis Abebas;

| P. | arvestades, et ELi tasandil edendavad nii ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kui ka arenguvaldkonnas tegutsejad julgeolekusektori reformi kriisialdistes riikides ning läbipaistva, vastutustundliku ja tõhusa politsei-, kohtu- ja sõjaväeaparaadi loomist; arvestades, et ELi vahendite kasutamine ei ole piisavalt koordineeritud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi tasandil edendavad nii ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kui ka arenguvaldkonnas tegutsejad julgeolekusektori reformi kriisialdistes riikides ning läbipaistva, vastutustundliku ja tõhusa politsei-, kohtu- ja sõjaväeaparaadi loomist; arvestades, et ELi vahendite kasutamine ei ole piisavalt koordineeritud;

| Q. | arvestades, et ELi Nõukogu on tunnistanud kodanikuühiskonna organisatsioonide vajalikku rolli rahu ja julgeoleku tegevuskavas; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ei ole rahutagamisrahastusse peaaegu üldse kaasatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi Nõukogu on tunnistanud kodanikuühiskonna organisatsioonide vajalikku rolli rahu ja julgeoleku tegevuskavas; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ei ole rahutagamisrahastusse peaaegu üldse kaasatud;

| 1. | tunnistab, et rahutagamisrahastu on võimaldanud muuta toimivaks julgeoleku ja arengu vahelise seose ning loonud ELi ja ALi vahel süvadialoogi rahu ja julgeolekuga seotud probleemide valdkonnas; tunnistab, et rahutagamisrahastu on toiminud katalüsaatorina ajal, kui ükski teine vahend ei suutnud rahastada Aafrika vägede osalemist ALi või piirkondliku majandusühenduse operatsioonides; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et rahutagamisrahastu on võimaldanud muuta toimivaks julgeoleku ja arengu vahelise seose ning loonud ELi ja ALi vahel süvadialoogi rahu ja julgeolekuga seotud probleemide valdkonnas; tunnistab, et rahutagamisrahastu on toiminud katalüsaatorina ajal, kui ükski teine vahend ei suutnud rahastada Aafrika vägede osalemist ALi või piirkondliku majandusühenduse operatsioonides;

| 2. | on kindlal veendumusel, et rahutagamisrahastu sihiks tuleks võtta kodanikuühiskonna aktiivse osalemise, demokraatliku valitsemise ja juhtimises osalemise ning kultuurialase suutlikkuse suurendamise tugevdamine; rõhutab, et kõik otsustamisprotsessid peavad põhinema läbipaistvuse, tõhususe ja vastutuse põhimõttel; |
| --- | --- |

2.

on kindlal veendumusel, et rahutagamisrahastu sihiks tuleks võtta kodanikuühiskonna aktiivse osalemise, demokraatliku valitsemise ja juhtimises osalemise ning kultuurialase suutlikkuse suurendamise tugevdamine; rõhutab, et kõik otsustamisprotsessid peavad põhinema läbipaistvuse, tõhususe ja vastutuse põhimõttel;

| 3. | peab tervitatavaks rahutagamisrahastu rahastatud tegevuse laiendamist konfliktide ennetamisele ja konfliktijärgsele stabiliseerimistegevusele ning kiirreageerimismehhanismi loomist; peab sellist arengut esmatähtsaks, et vältida rahutagamisrahastu kasutamist peaasjalikult konfliktide ohjamise vahendina; |
| --- | --- |

3.

peab tervitatavaks rahutagamisrahastu rahastatud tegevuse laiendamist konfliktide ennetamisele ja konfliktijärgsele stabiliseerimistegevusele ning kiirreageerimismehhanismi loomist; peab sellist arengut esmatähtsaks, et vältida rahutagamisrahastu kasutamist peaasjalikult konfliktide ohjamise vahendina;

| 4. | palub ALil ja piirkondlikul majandusühendusel tagada, et rahuvalveoperatsioonid viiakse ellu kooskõlas hea valitsemistava, rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega; |
| --- | --- |

4.

palub ALil ja piirkondlikul majandusühendusel tagada, et rahuvalveoperatsioonid viiakse ellu kooskõlas hea valitsemistava, rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega;

| 5. | tunnustab Aafrika juhitud rahutagamisoperatsioonide käigus seni saavutatud olulisi tulemusi; rõhutab siiski vajadust tegeleda konfliktide algpõhjustega ja julgeoleku ja arengu vahelise seosega ning tugevdada dialoogi, et võtta kasutusele ühised lähenemisviisid ja tugevdada kriisiohjamise koordineeritust; |
| --- | --- |

5.

tunnustab Aafrika juhitud rahutagamisoperatsioonide käigus seni saavutatud olulisi tulemusi; rõhutab siiski vajadust tegeleda konfliktide algpõhjustega ja julgeoleku ja arengu vahelise seosega ning tugevdada dialoogi, et võtta kasutusele ühised lähenemisviisid ja tugevdada kriisiohjamise koordineeritust;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et rahutagamisrahastut rahastatakse endiselt peamiselt Euroopa Arengufondist, hoolimata sellest, et 2003. aastal käsitati seda selgelt ainult ajutise lahendusena; palub komisjonil teha ettepanek ELi mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise ajal, et integreerida rahutagamisrahastu rahastamine ELi eelarvesse; leiab, et see rahastamisviis lahendaks rahutagamisrahastu teatavate kulude sobivusega seotud jätkuvad probleemid; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et rahutagamisrahastut rahastatakse endiselt peamiselt Euroopa Arengufondist, hoolimata sellest, et 2003. aastal käsitati seda selgelt ainult ajutise lahendusena; palub komisjonil teha ettepanek ELi mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise ajal, et integreerida rahutagamisrahastu rahastamine ELi eelarvesse; leiab, et see rahastamisviis lahendaks rahutagamisrahastu teatavate kulude sobivusega seotud jätkuvad probleemid;

| 7. | palub Aafrika riikidel võtta kasutusele jätkusuutlik ja kaasav lähenemisviis, et tugevdada piirkondlikku stabiilsust, laiendada rahutagamisoperatsioonide seadusjärgset autoriteeti ja vältida konfliktide taasteket; rõhutab, et sotsiaal-majanduslik areng soodustab rahu kestmist; |
| --- | --- |

7.

palub Aafrika riikidel võtta kasutusele jätkusuutlik ja kaasav lähenemisviis, et tugevdada piirkondlikku stabiilsust, laiendada rahutagamisoperatsioonide seadusjärgset autoriteeti ja vältida konfliktide taasteket; rõhutab, et sotsiaal-majanduslik areng soodustab rahu kestmist;

| 8. | leiab, et ELi rahastatud rahutagamismeetmeid, nagu julgeolekusektori reform või endiste võitlejate desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine, tuleb arendada ja jõustada integreeritud viisil, kasutades nii julgeoleku- kui ka arengupoliitikast pärit kättesaadavaid vahendeid; on seisukohal, et tuleks välja töötada ühised vahendid ja eesmärgid ning et lühiajalised meetmed tuleks asendada pikaajaliste arengualgatustega, eelkõige sotsiaal-majandusliku stabiliseerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

leiab, et ELi rahastatud rahutagamismeetmeid, nagu julgeolekusektori reform või endiste võitlejate desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine, tuleb arendada ja jõustada integreeritud viisil, kasutades nii julgeoleku- kui ka arengupoliitikast pärit kättesaadavaid vahendeid; on seisukohal, et tuleks välja töötada ühised vahendid ja eesmärgid ning et lühiajalised meetmed tuleks asendada pikaajaliste arengualgatustega, eelkõige sotsiaal-majandusliku stabiliseerimise valdkonnas;

| 9. | rõhutab vajadust toetada rahu- ja julgeolekualase suutlikkuse suurendamise pikaajaliste strateegiate rakendamist ning toonitab, et tähtis on parandada rahu ja julgeoleku valdkonnas kaasatud abiandjate (peamiselt liikmesriigid, EL, ÜRO ja Maailmapank) rahaliste toetuste ja majandusliku abi koordineeritust ja vastastikust täiendavust ning tagada jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust toetada rahu- ja julgeolekualase suutlikkuse suurendamise pikaajaliste strateegiate rakendamist ning toonitab, et tähtis on parandada rahu ja julgeoleku valdkonnas kaasatud abiandjate (peamiselt liikmesriigid, EL, ÜRO ja Maailmapank) rahaliste toetuste ja majandusliku abi koordineeritust ja vastastikust täiendavust ning tagada jätkusuutlikkus;

| 10. | rõhutab, et vajalik on välja töötada konfliktide ennetamise strateegia ja meetmed, et tagada demokraatia, valimiste ja inimõigustega seotud erinevate ALi vahendite tõhus rakendamine, tegeledes samas ebastabiilsuse algpõhjuseks olevate majanduslike ja sotsiaalsete põhjustega ning säilitades tasakaalu ühtsuse ja mitmekesisuse vahel; tuletab meelde, et ALi liikmesriikide, ALi ja piirkondliku majandusühenduse institutsioonilise suutlikkuse tugevdamine on esmatähtis rahu ja julgeoleku kestvuse ja arengu jaoks, ning nõuab seega ELi jõupingutuste paremat koordineerimist rahutagamisrahastu ja muude vahendite kaudu; märgib, et rohkem rõhku tuleks panna konfliktide ennetamisele, sh radikaliseerumise ja valimistsüklitega seotud konfliktide ennetamisele ning vahendamissuutlikkusele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et vajalik on välja töötada konfliktide ennetamise strateegia ja meetmed, et tagada demokraatia, valimiste ja inimõigustega seotud erinevate ALi vahendite tõhus rakendamine, tegeledes samas ebastabiilsuse algpõhjuseks olevate majanduslike ja sotsiaalsete põhjustega ning säilitades tasakaalu ühtsuse ja mitmekesisuse vahel; tuletab meelde, et ALi liikmesriikide, ALi ja piirkondliku majandusühenduse institutsioonilise suutlikkuse tugevdamine on esmatähtis rahu ja julgeoleku kestvuse ja arengu jaoks, ning nõuab seega ELi jõupingutuste paremat koordineerimist rahutagamisrahastu ja muude vahendite kaudu; märgib, et rohkem rõhku tuleks panna konfliktide ennetamisele, sh radikaliseerumise ja valimistsüklitega seotud konfliktide ennetamisele ning vahendamissuutlikkusele;

| 11. | ergutab Euroopa Liitu ja ALi tegema selle vahendi edukust Euroopa ja Aafrika kodanikele ilmsemaks; nõuab sellega seoses rahutagamisrahastut käsitleva ulatusliku teavituskampaania algatamist, eelkõige Aafrikas, ning kõigi rahutagamisrahastu rakendamises osalevate sidusrühmade asjakohast koolitamist, et võimaldada neil täielikult aru saada mehhanismist ja selle eesmärkidest ning et ka nad ise saaksid parandada rahutagamisrahastu nähtavust ja teadlikkust sellest; |
| --- | --- |

11.

ergutab Euroopa Liitu ja ALi tegema selle vahendi edukust Euroopa ja Aafrika kodanikele ilmsemaks; nõuab sellega seoses rahutagamisrahastut käsitleva ulatusliku teavituskampaania algatamist, eelkõige Aafrikas, ning kõigi rahutagamisrahastu rakendamises osalevate sidusrühmade asjakohast koolitamist, et võimaldada neil täielikult aru saada mehhanismist ja selle eesmärkidest ning et ka nad ise saaksid parandada rahutagamisrahastu nähtavust ja teadlikkust sellest;

| 12. | rõhutab, et rahu Aafrikas sõltub eelkõige konfliktide poliitiliste, sotsiaalsete, majanduslike, etniliste ja religioossete algpõhjuste eemaldamisest ning poliitilisest dialoogist ja Aafrika partnerite poliitilisest tahtest koostööd teha, muu hulgas ALi struktuuride tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et rahu Aafrikas sõltub eelkõige konfliktide poliitiliste, sotsiaalsete, majanduslike, etniliste ja religioossete algpõhjuste eemaldamisest ning poliitilisest dialoogist ja Aafrika partnerite poliitilisest tahtest koostööd teha, muu hulgas ALi struktuuride tugevdamise kaudu;

| 13. | rõhutab, et tuleks edasi tegutseda Aafrika riikide isevastutuse põhimõtte elluviimise suunas, eelkõige seades piiratud arvu selgeid prioriteete ja täiendades ELi abi suutlikkuse suurendamisega; palub ELil uurida võimalusi, kuidas täiendavalt detsentraliseerida rahutagamisrahastu programmijuhtimise aspekte, sh rahutagamisrahastust rahastatud ALi ja piirkondliku majandusühenduse/piirkondliku mehhanismi tegevuse seire, rahutagamisrahastuga seotud ELi asjade kohapealne koordineerimine ja tehniline abi; peab tervitatavaks ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel”; (3) palub sellega seoses komisjonil esitada kaugeleulatuvate õigusaktide ettepanekud, et suurendada ELi toetust piirkondliku julgeoleku valdkonnas tegutsejatele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tuleks edasi tegutseda Aafrika riikide isevastutuse põhimõtte elluviimise suunas, eelkõige seades piiratud arvu selgeid prioriteete ja täiendades ELi abi suutlikkuse suurendamisega; palub ELil uurida võimalusi, kuidas täiendavalt detsentraliseerida rahutagamisrahastu programmijuhtimise aspekte, sh rahutagamisrahastust rahastatud ALi ja piirkondliku majandusühenduse/piirkondliku mehhanismi tegevuse seire, rahutagamisrahastuga seotud ELi asjade kohapealne koordineerimine ja tehniline abi; peab tervitatavaks ühisteatist „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel”; (3) palub sellega seoses komisjonil esitada kaugeleulatuvate õigusaktide ettepanekud, et suurendada ELi toetust piirkondliku julgeoleku valdkonnas tegutsejatele;

| 14. | rõhutab, et tähtis on toetada naiste osalemist rahuläbirääkimistel ja konfliktijärgses ülesehituses ning kaitsta naisi ja tüdrukuid relvastatud konfliktidega kaasneva seksuaalse ja soolise vägivalla eest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et tähtis on toetada naiste osalemist rahuläbirääkimistel ja konfliktijärgses ülesehituses ning kaitsta naisi ja tüdrukuid relvastatud konfliktidega kaasneva seksuaalse ja soolise vägivalla eest;

| 15. | palub ELil suhelda tihemini ALi liikmesriikidega ja piirkondlike majandusühendustega/piirkondlike mehhanismidega nii eeskirjade kui ka poliitilisel tasandil, et luua alus korrapäraseks dialoogiks selle kohta, kuidas kindlustada hiljutised rahutagamisrahastu saavutused keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

15.

palub ELil suhelda tihemini ALi liikmesriikidega ja piirkondlike majandusühendustega/piirkondlike mehhanismidega nii eeskirjade kui ka poliitilisel tasandil, et luua alus korrapäraseks dialoogiks selle kohta, kuidas kindlustada hiljutised rahutagamisrahastu saavutused keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 16. | nõuab süstemaatilisemat ühist kavandamist teiste ELi vahenditega ja muu poliitika raames, ning ELi delegatsioonide rolli ja suutlikkuse tugevdamist; |
| --- | --- |

16.

nõuab süstemaatilisemat ühist kavandamist teiste ELi vahenditega ja muu poliitika raames, ning ELi delegatsioonide rolli ja suutlikkuse tugevdamist;

| 17. | peab tervitatavaks ALi kavatsust kasutada oma suutlikkust reageerida kriisidele kiiresti, integreerides Aafrika kriisidele kiiresti reageerimise suutlikkuse (African Capacity for Immediate Response to Crises, ACIRC) Aafrika valmisolekuvägedesse; |
| --- | --- |

17.

peab tervitatavaks ALi kavatsust kasutada oma suutlikkust reageerida kriisidele kiiresti, integreerides Aafrika kriisidele kiiresti reageerimise suutlikkuse (African Capacity for Immediate Response to Crises, ACIRC) Aafrika valmisolekuvägedesse;

| 18. | rõhutab Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri täieliku toimivuse saavutamiseks tehtavaid edusamme, kusjuures struktuuri eesmärk on tagada, et kõik ALi vahendid Aafrika konfliktide ennetamise, ohjamise ja lahendamise jaoks toimivad koos ja saavutavad oodatud tulemused; |
| --- | --- |

18.

rõhutab Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri täieliku toimivuse saavutamiseks tehtavaid edusamme, kusjuures struktuuri eesmärk on tagada, et kõik ALi vahendid Aafrika konfliktide ennetamise, ohjamise ja lahendamise jaoks toimivad koos ja saavutavad oodatud tulemused;

| 19. | palub rahutagamisrahastu partneritel (EL/AL/piirkondlik majandusühendus/piirkondlikud mehhanismid) võtta rahu ja julgeoleku valdkonnas kasutusele paremini kohandatud lähenemisviis suutlikkuse suurendamisele, eelkõige Amisomi ametnike jaoks, mis rajaneb põhjalikul vajaduste hindamisel ja institutsioonilise arengu strateegilisel üldkaval; |
| --- | --- |

19.

palub rahutagamisrahastu partneritel (EL/AL/piirkondlik majandusühendus/piirkondlikud mehhanismid) võtta rahu ja julgeoleku valdkonnas kasutusele paremini kohandatud lähenemisviis suutlikkuse suurendamisele, eelkõige Amisomi ametnike jaoks, mis rajaneb põhjalikul vajaduste hindamisel ja institutsioonilise arengu strateegilisel üldkaval;

| 20. | rõhutab, et rahutagamisrahastu saab olla ainult ühiseid rahvusvahelisi jõupingutusi täiendav vahend; peab tervitatavaks ALi 15. juuni 2015. aasta alternatiivseid rahastamisallikaid käsitlevas otsuses avaldatud tahet suurendada vastutust oma julgeoleku eest; palub ELil uurida lisameetmeid, et aidata tagada rahutagamisrahastu pikaajalist rahalist jätkusuutlikkust; rõhutab, et sellega seoses on hädavajalik tõhustada finantshaldusalase suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et rahutagamisrahastu saab olla ainult ühiseid rahvusvahelisi jõupingutusi täiendav vahend; peab tervitatavaks ALi 15. juuni 2015. aasta alternatiivseid rahastamisallikaid käsitlevas otsuses avaldatud tahet suurendada vastutust oma julgeoleku eest; palub ELil uurida lisameetmeid, et aidata tagada rahutagamisrahastu pikaajalist rahalist jätkusuutlikkust; rõhutab, et sellega seoses on hädavajalik tõhustada finantshaldusalase suutlikkuse suurendamist;

| 21. | nõuab rahutagamisrahastu praeguse mudeli ümberkorraldamist, et tsentraliseerida operatsiooniliste ja rahaliste otsuste tegemine, mis suurendab tõhusust; |
| --- | --- |

21.

nõuab rahutagamisrahastu praeguse mudeli ümberkorraldamist, et tsentraliseerida operatsiooniliste ja rahaliste otsuste tegemine, mis suurendab tõhusust;

| 22. | peab tervitatavaks ELi otsust kohaldada 80 % ülempiir kõigi uute rahutagamisoperatsioonide ja Amisomi raames vägedele antavate ELi toetuste jaoks alates 2016. aasta jaanuarist; |
| --- | --- |

22.

peab tervitatavaks ELi otsust kohaldada 80 % ülempiir kõigi uute rahutagamisoperatsioonide ja Amisomi raames vägedele antavate ELi toetuste jaoks alates 2016. aasta jaanuarist;

| 23. | rõhutab, et kiiresti tuleks vastu võtta tõhusad meetmed väike- ja kergrelvade kogumise ja leviku ja nendega kauplemise peatamiseks ning desarmeerimise edendamiseks, sest need on ülitähtsad konfliktide, vägivalla ja ebakindla olukorra süvenemise vältimiseks Aafrikas; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kiiresti tuleks vastu võtta tõhusad meetmed väike- ja kergrelvade kogumise ja leviku ja nendega kauplemise peatamiseks ning desarmeerimise edendamiseks, sest need on ülitähtsad konfliktide, vägivalla ja ebakindla olukorra süvenemise vältimiseks Aafrikas;

| 24. | leiab, et Euroopa Liit peaks olema jätkuvalt pühendunud partner rahutagamisrahastus ja teistes rahumeelsetes ettevõtmistes, kuid toonitab, et optimaalsed tulemused saavutatakse ainult siis, kui on olemas tõeline Aafrika juhtkond ja piirkondlik koostöö; |
| --- | --- |

24.

leiab, et Euroopa Liit peaks olema jätkuvalt pühendunud partner rahutagamisrahastus ja teistes rahumeelsetes ettevõtmistes, kuid toonitab, et optimaalsed tulemused saavutatakse ainult siis, kui on olemas tõeline Aafrika juhtkond ja piirkondlik koostöö;

| 25. | soovitab integreerida Euroopa Arengufondi kuuluvat rahutagamisrahastut käsitlev arutelu Cotonou lepingu tulevikku käsitlevasse arutelusse; |
| --- | --- |

25.

soovitab integreerida Euroopa Arengufondi kuuluvat rahutagamisrahastut käsitlev arutelu Cotonou lepingu tulevikku käsitlevasse arutelusse;

| 26. | soovitab ühitada praegused ja tulevased rahutagamisrahastu programmid olemasolevate ressurssidega, et ühendada rahalised vahendid paremini kohapealsete eesmärkide ja vajadustega; |
| --- | --- |

26.

soovitab ühitada praegused ja tulevased rahutagamisrahastu programmid olemasolevate ressurssidega, et ühendada rahalised vahendid paremini kohapealsete eesmärkide ja vajadustega;

| 27. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

27.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

RESOLUTSIOON (4)

neljakümneaastase partnerluse kohta: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu kestvate suhete väljavaated

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (1), eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (1), eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (2),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta: probleemid ja väljavaated (3), 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ülevaate kohta (4), 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele (5) ning 19. juuni 2013. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta – järgmised sammud (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta: probleemid ja väljavaated (3), 23. novembri 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ülevaate kohta (4), 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele (5) ning 19. juuni 2013. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta – järgmised sammud (6),

| — | võttes arvesse oma 19. märtsi 2014. aasta resolutsiooni piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta koostöös ELiga AKV riikide säästvaks arenguks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. märtsi 2014. aasta resolutsiooni piirkondliku integratsiooni ja tolli ajakohastamise kohta koostöös ELiga AKV riikide säästvaks arenguks (7),

| — | võttes arvesse ministrite nõukogu 12. juuni 2014. aasta avaldust 2015. aasta järgse arengukava kohta (8) ja AKV–ELi ühisavaldust 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ministrite nõukogu 12. juuni 2014. aasta avaldust 2015. aasta järgse arengukava kohta (8) ja AKV–ELi ühisavaldust 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab parlamendi soovitust komisjonile majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta AKV riikide ja piirkondadega (9), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (10), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (11), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (12) ja 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab parlamendi soovitust komisjonile majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta AKV riikide ja piirkondadega (9), 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (10), 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (11), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (12) ja 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni EÜ ja Cariforumi riikide vahelise majanduspartnerluslepingu kohta (14), 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (15), 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (16), ning 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta Euroopa Ühenduse ja Kesk-Aafrika vahel (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni EÜ ja Cariforumi riikide vahelise majanduspartnerluslepingu kohta (14), 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni EÜ ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (15), 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni vahelepingu kohta, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (16), ning 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni vahepealse majanduspartnerluslepingu kohta Euroopa Ühenduse ja Kesk-Aafrika vahel (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (18), 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kohta (19), 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (20) ning 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (18), 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 tehtava ELi koostöö rahastamist (11. Euroopa Arengufond) käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise kohta (19), 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (20) ning 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (21),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (22),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (23),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020” (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020” (24),

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit, ning 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsi neljandal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit, ning 14. novembril 2001. aastal Dohas WTO ministrite konverentsi neljandal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni ja 18. detsembril 2005. aastal Hongkongis WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul vastu võetud ministrite deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 13.–14. detsembri 2012. aasta seitsmenda tippkohtumise „AKV riikide rühma tulevik muutuvas maailmas: väljakutsed ja võimalused” Sipopo deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 13.–14. detsembri 2012. aasta seitsmenda tippkohtumise „AKV riikide rühma tulevik muutuvas maailmas: väljakutsed ja võimalused” Sipopo deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse silmapaistvate isikute töörühma AKV ministrite nõukogu vastavalt 16.–18. juuni 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta 99. ja 100. istungjärgu eduaruannet AKV riikide rühma tuleviku kohta pärast 2020. aastat (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse silmapaistvate isikute töörühma AKV ministrite nõukogu vastavalt 16.–18. juuni 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta 99. ja 100. istungjärgu eduaruannet AKV riikide rühma tuleviku kohta pärast 2020. aastat (25),

| — | võttes arvesse majanduspoliitika ja piirkondliku arengu büroo (EPRD) lõplikku aruannet AKV–ELi suhete kohta pärast 2020. aastat: ELi probleemid esimeses konsultatsioonietapis 2015. aasta juulis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspoliitika ja piirkondliku arengu büroo (EPRD) lõplikku aruannet AKV–ELi suhete kohta pärast 2020. aastat: ELi probleemid esimeses konsultatsioonietapis 2015. aasta juulis,

| — | võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust,

| — | võttes arvesse Euroopa Arengufondi, selle programmeerimist ja korda, investeerimisrahastut ning EIP abi AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Arengufondi, selle programmeerimist ja korda, investeerimisrahastut ning EIP abi AKV riikidele,

| — | võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu 7. juuni 2013. aasta otsust nr 1/2013, millega võetakse vastu protokoll mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020 ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu 7. juuni 2013. aasta otsust nr 1/2013, millega võetakse vastu protokoll mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020 ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu raames,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri koondaruannet säästva arengu 2015. aasta järgse tegevuskava kohta „The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine) (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri koondaruannet säästva arengu 2015. aasta järgse tegevuskava kohta „The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine) (26),

| — | võttes arvesse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi lõppdokumenti: 16. juuli 2015. aasta Addis Abeba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi lõppdokumenti: 16. juuli 2015. aasta Addis Abeba tegevuskava,

| — | võttes arvesse lõppdokumenti 2015. aasta järgse arengukava ja säästva arengu eesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lõppdokumenti 2015. aasta järgse arengukava ja säästva arengu eesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| A. | arvestades, et Cotonou leping (edaspidi „Cotonou”) on seni parim näide põhja ja lõuna vahelise koostöö suurimast võrgustikust, mis reguleerib 78 AKV riigi ja ELi suhteid ning milles on kombineeritud pikaajaline arengu rahastamine, kaubandus- ja majanduskoostöö ning poliitiline dialoog; arvestades, et pärast selle aegumist 2020. aastal on vaja Cotonou-järgset raamistikku; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou leping (edaspidi „Cotonou”) on seni parim näide põhja ja lõuna vahelise koostöö suurimast võrgustikust, mis reguleerib 78 AKV riigi ja ELi suhteid ning milles on kombineeritud pikaajaline arengu rahastamine, kaubandus- ja majanduskoostöö ning poliitiline dialoog; arvestades, et pärast selle aegumist 2020. aastal on vaja Cotonou-järgset raamistikku;

| B. | arvestades, et Cotonou põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja selle lõplik väljajuurimine „koos selliste eesmärkidega nagu püsiv areng ja AKV riikide järkjärguline integreerumine maailmamajandusse” ning hea valitsemistava edendamine ja võõrandamatute inimõiguste kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Cotonou põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja selle lõplik väljajuurimine „koos selliste eesmärkidega nagu püsiv areng ja AKV riikide järkjärguline integreerumine maailmamajandusse” ning hea valitsemistava edendamine ja võõrandamatute inimõiguste kaitse;

| C. | arvestades, et Lomé konventsioonidele (edaspidi „Lomé”) omane ühepoolne, mittevastastikune soodustatud turulepääs üksi ei ole piisaval määral saavutanud Lomé IV eesmärki „soodustada ja kiirendada AKV riikide majanduse, kultuuri ja ühiskonna arengut ning tugevdada ja mitmekesistada nende suhteid”; arvestades, et Lomés sisalduvad ekspordihindade stabiliseerimismehhanismid ja toormeprotokollid ei toonud AKV riikides kaasa ekspordi mitmekesistamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lomé konventsioonidele (edaspidi „Lomé”) omane ühepoolne, mittevastastikune soodustatud turulepääs üksi ei ole piisaval määral saavutanud Lomé IV eesmärki „soodustada ja kiirendada AKV riikide majanduse, kultuuri ja ühiskonna arengut ning tugevdada ja mitmekesistada nende suhteid”; arvestades, et Lomés sisalduvad ekspordihindade stabiliseerimismehhanismid ja toormeprotokollid ei toonud AKV riikides kaasa ekspordi mitmekesistamist;

| D. | arvestades, et majanduspartnerluslepingu läbirääkimised algatati eesmärgiga luua jagatud kaubandus- ja arengupartnerlus; arvestades, et need peavad tagama, et kaubavahetuse järkjärguline ja kontrollitud liberaliseerimine ning eeskirjad sellistes sektorites nagu teenused ja investeeringud aitavad kaasa AKV riikide arengule ja nende täielikule integreerimisele maailmamajandusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduspartnerluslepingu läbirääkimised algatati eesmärgiga luua jagatud kaubandus- ja arengupartnerlus; arvestades, et need peavad tagama, et kaubavahetuse järkjärguline ja kontrollitud liberaliseerimine ning eeskirjad sellistes sektorites nagu teenused ja investeeringud aitavad kaasa AKV riikide arengule ja nende täielikule integreerimisele maailmamajandusse;

| E. | arvestades, et Lomé raames sõlmitud kaubanduslepingud ja Cotonou lepingu peatükk kaubanduskoostöö kohta, mille alusel EL laiendas ühepoolseid kaubandussoodustusi AKV riikidele, aegusid 31. detsembril 2007. aastal ning AKV ja EL alustasid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle, mis on kavandatud kaubanduse ja arengu vahenditena AKV riikides, millest enamik on vähim arenenud riigid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lomé raames sõlmitud kaubanduslepingud ja Cotonou lepingu peatükk kaubanduskoostöö kohta, mille alusel EL laiendas ühepoolseid kaubandussoodustusi AKV riikidele, aegusid 31. detsembril 2007. aastal ning AKV ja EL alustasid läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle, mis on kavandatud kaubanduse ja arengu vahenditena AKV riikides, millest enamik on vähim arenenud riigid;

| F. | arvestades, et majanduspartnerluslepingutega on võimalus luua stabiilne ja prognoositav raamistik kaubanduse, investeeringute, struktuurireformi ja töökohtade loomise jaoks; arvestades siiski, et majanduspartnerluslepinguid on kritiseeritud muu hulgas selle eest, et need vähendavad tõenäoliselt AKV riikide poliitilist tegevusruumi, õõnestavad piirkondlikku integratsiooni, vähendavad AKV maksutulu ja põhjustavad deindustrialiseerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduspartnerluslepingutega on võimalus luua stabiilne ja prognoositav raamistik kaubanduse, investeeringute, struktuurireformi ja töökohtade loomise jaoks; arvestades siiski, et majanduspartnerluslepinguid on kritiseeritud muu hulgas selle eest, et need vähendavad tõenäoliselt AKV riikide poliitilist tegevusruumi, õõnestavad piirkondlikku integratsiooni, vähendavad AKV maksutulu ja põhjustavad deindustrialiseerimist;

| G. | arvestades, et AKV riikide vahelise koostöö ergutamiseks – sh kaubanduse ja investeeringute valdkonnas – on hädavajalik piirkondlik integratsioon; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et AKV riikide vahelise koostöö ergutamiseks – sh kaubanduse ja investeeringute valdkonnas – on hädavajalik piirkondlik integratsioon;

| H. | arvestades, et partnerluse tähtis osa on ja peaks edaspidigi olema üldkehtivate inimõiguste – sh õigus arengule – austamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et partnerluse tähtis osa on ja peaks edaspidigi olema üldkehtivate inimõiguste – sh õigus arengule – austamine;

| I. | arvestades, et arengukoostöö ja kaubandus on olnud AKV-ELi suhete tugisambad alates esimesest Lomé konventsioonist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arengukoostöö ja kaubandus on olnud AKV-ELi suhete tugisambad alates esimesest Lomé konventsioonist;

| J. | arvestades, et konkreetselt AKV riikidele tehnilise ja finantsabi andmiseks loodud Euroopa Arengufond on jätkuvalt suurim ELi arengukoostöö geograafiline vahend, millest antakse 2014.–2020. aastal 30,506 miljardit eurot AKV riikidele, Euroopa ülemeremaadele ja -territooriumidele ning halduskulude katteks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konkreetselt AKV riikidele tehnilise ja finantsabi andmiseks loodud Euroopa Arengufond on jätkuvalt suurim ELi arengukoostöö geograafiline vahend, millest antakse 2014.–2020. aastal 30,506 miljardit eurot AKV riikidele, Euroopa ülemeremaadele ja -territooriumidele ning halduskulude katteks;

| K. | arvestades, et säästva arengu eesmärkide elluviimise hinnanguline maksumus on 2,6 triljonit USA dollarit, mistõttu arengu rahastamiseks on vaja uusi lisaressursse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et säästva arengu eesmärkide elluviimise hinnanguline maksumus on 2,6 triljonit USA dollarit, mistõttu arengu rahastamiseks on vaja uusi lisaressursse;

| 1. | on arvamusel, et AKV-ELi raamistik on tähtis, sest võimaldab pidada dialoogi ja suurendab ELi ja AKV riikide vastastikust arusaamist, ning seda tuleks kohandada, et lahendada uusi üleilmseid probleeme, nagu rändajate ja varjupaigataotlejate praegused vood, võttes aluseks sellised aluspõhimõtted nagu võrdsus ja võrdõiguslikkus, vastastikune lugupidamine, kaasatus, rahu, julgeoleku ja stabiilsuse tagamine, inimõiguste austamine, milles juhitakse erilist tähelepanu naiste, laste ja haavatavate isikute olukorrale, demokraatia põhimõtted ja õigusriik ning hea valitsemistava, et integreerida pikaajaliselt areng ja majandus maailmamajandusse; on samas arvamusel, et praegust korda tuleks kohandada küsimustele, kus partnerlusel võib olla lisandväärtus; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et AKV-ELi raamistik on tähtis, sest võimaldab pidada dialoogi ja suurendab ELi ja AKV riikide vastastikust arusaamist, ning seda tuleks kohandada, et lahendada uusi üleilmseid probleeme, nagu rändajate ja varjupaigataotlejate praegused vood, võttes aluseks sellised aluspõhimõtted nagu võrdsus ja võrdõiguslikkus, vastastikune lugupidamine, kaasatus, rahu, julgeoleku ja stabiilsuse tagamine, inimõiguste austamine, milles juhitakse erilist tähelepanu naiste, laste ja haavatavate isikute olukorrale, demokraatia põhimõtted ja õigusriik ning hea valitsemistava, et integreerida pikaajaliselt areng ja majandus maailmamajandusse; on samas arvamusel, et praegust korda tuleks kohandada küsimustele, kus partnerlusel võib olla lisandväärtus;

| 2. | rõhutab, et AKV-ELi partnerluse ajalugu on näidanud, et ainult abi ja kaubandus ei ole piisavad säästva arengu ja vaesuse vähendamise jaoks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et AKV-ELi partnerluse ajalugu on näidanud, et ainult abi ja kaubandus ei ole piisavad säästva arengu ja vaesuse vähendamise jaoks;

| 3. | on seisukohal, et kui majanduspartnerluslepingutega nõustuvad mõlemad pooled ja neid hästi rakendatakse, võivad need anda AKV riikidele soodsa ja stabiilse juurdepääsu ELi turule, et võimaldada neil suurendada ja mitmekesistada oma eksporti ning edendada piirkondlikku integratsiooni, luues keskused, mis toovad kasu tervetele piirkondadele ja mis integreeritakse täielikult maailmamajandusse viisil, mis toetab jätkusuutlikku ja õiglast kaubandust; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et kui majanduspartnerluslepingutega nõustuvad mõlemad pooled ja neid hästi rakendatakse, võivad need anda AKV riikidele soodsa ja stabiilse juurdepääsu ELi turule, et võimaldada neil suurendada ja mitmekesistada oma eksporti ning edendada piirkondlikku integratsiooni, luues keskused, mis toovad kasu tervetele piirkondadele ja mis integreeritakse täielikult maailmamajandusse viisil, mis toetab jätkusuutlikku ja õiglast kaubandust;

| 4. | rõhutab, et tähtis on avaliku ja erasektori partnerluse kaudu toetada AKV riikide majandus- ja investeerimisvõimalusi, nagu taastuvenergia ja ookeanide, sh rikkalike kalavarude ja vesiviljeluse säästev kasutamine; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tähtis on avaliku ja erasektori partnerluse kaudu toetada AKV riikide majandus- ja investeerimisvõimalusi, nagu taastuvenergia ja ookeanide, sh rikkalike kalavarude ja vesiviljeluse säästev kasutamine;

| 5. | rõhutab, et tähtis on säilitada asjakohane dialoog kõigil tasanditel, et saada täit kasu Cotonou lepingust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tähtis on säilitada asjakohane dialoog kõigil tasanditel, et saada täit kasu Cotonou lepingust;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata Euroopa Parlamendi sellekohastest üleskutsetest ei pikendanud EL turulepääsu määruse kehtivuse lõppkuupäeva 1. oktoober 2014; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et hoolimata Euroopa Parlamendi sellekohastest üleskutsetest ei pikendanud EL turulepääsu määruse kehtivuse lõppkuupäeva 1. oktoober 2014;

| 7. | ergutab kõiki pooli ratifitseerima kaubanduse lihtsustamise lepingut enne kümnendat WTO ministrite konverentsi Nairobis, et saada täit kasu tolli heast ajakohastamisest ja reformimisest, teadmiste ja heade tavade vahetamisest tollikoostöö valdkonnas ning olemasolevas raamistikus rahaliste vahendite ja instrumentide optimeerimisest; |
| --- | --- |

7.

ergutab kõiki pooli ratifitseerima kaubanduse lihtsustamise lepingut enne kümnendat WTO ministrite konverentsi Nairobis, et saada täit kasu tolli heast ajakohastamisest ja reformimisest, teadmiste ja heade tavade vahetamisest tollikoostöö valdkonnas ning olemasolevas raamistikus rahaliste vahendite ja instrumentide optimeerimisest;

| 8. | tuletab ELile ja selle liikmesriikidele meelde oma poliitikavaldkondade arengusidususe tegevuskava rakendamise kohustust, et suurendada sidusust oma kaubanduse, põllumajanduse, maksunduse, kliimamuutuste, investeeringute, tooraine kättesaadavuse ja arengupoliitika vahel ning aidata seega kaasa AKV riikide majanduse jätkusuutlikuks muutmisele; |
| --- | --- |

8.

tuletab ELile ja selle liikmesriikidele meelde oma poliitikavaldkondade arengusidususe tegevuskava rakendamise kohustust, et suurendada sidusust oma kaubanduse, põllumajanduse, maksunduse, kliimamuutuste, investeeringute, tooraine kättesaadavuse ja arengupoliitika vahel ning aidata seega kaasa AKV riikide majanduse jätkusuutlikuks muutmisele;

| 9. | tuletab meelde, et kaubandust, majandusarengut ja vaesuse vähendamist ühendav side ei ole automaatselt toimiv; tuletab meelde, et kaubandus juba moodustab märkimisväärse osa vähim arenenud riikide majandusest; märgib siiski, et vähim arenenud riikides väheneb vaesus üldiselt palju aeglasemini kui arenguriikides; julgustab sellega seoses komisjoni uurima paindlikumaid viise WTOga kokkusobiva asümmeetrilise turulepääsu saavutamiseks, sh WTO eeskirjadest vabastamise kaudu, ning näitama aruteludes partneritega jätkuvalt üles paindlikkust; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kaubandust, majandusarengut ja vaesuse vähendamist ühendav side ei ole automaatselt toimiv; tuletab meelde, et kaubandus juba moodustab märkimisväärse osa vähim arenenud riikide majandusest; märgib siiski, et vähim arenenud riikides väheneb vaesus üldiselt palju aeglasemini kui arenguriikides; julgustab sellega seoses komisjoni uurima paindlikumaid viise WTOga kokkusobiva asümmeetrilise turulepääsu saavutamiseks, sh WTO eeskirjadest vabastamise kaudu, ning näitama aruteludes partneritega jätkuvalt üles paindlikkust;

| 10. | on seisukohal, et ELi turule pääsuga peab kaasnema majanduse ja ekspordi mitmekesistamine ning et rõhku tuleks panna ka lõuna-lõuna integratsiooni ning avaliku ja erasektori partnerluste edendamisele ja tugevdamisele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ELi turule pääsuga peab kaasnema majanduse ja ekspordi mitmekesistamine ning et rõhku tuleks panna ka lõuna-lõuna integratsiooni ning avaliku ja erasektori partnerluste edendamisele ja tugevdamisele;

| 11. | rõhutab majanduspartnerluslepingutes ja tulevases koostööraamistikus säästvat arengut käsitlevate sätete tähtsust (ning asjaolu, et täitmatajätmise klausel ei kuulu arutamisele); |
| --- | --- |

11.

rõhutab majanduspartnerluslepingutes ja tulevases koostööraamistikus säästvat arengut käsitlevate sätete tähtsust (ning asjaolu, et täitmatajätmise klausel ei kuulu arutamisele);

| 12. | peab tervitatavaks Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (Comesa), Ida-Aafrika Ühenduse (EAC) ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) kolmepoolse vabakaubanduslepingu sõlmimist ning Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna (CFTA) läbirääkimiste algatamist; palub ELi muu hulgas WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu raames antava abi kaudu täiendavalt hõlbustada piirkondliku integratsiooni protsesse, nagu CFTA; |
| --- | --- |

12.

peab tervitatavaks Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (Comesa), Ida-Aafrika Ühenduse (EAC) ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) kolmepoolse vabakaubanduslepingu sõlmimist ning Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna (CFTA) läbirääkimiste algatamist; palub ELi muu hulgas WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu raames antava abi kaudu täiendavalt hõlbustada piirkondliku integratsiooni protsesse, nagu CFTA;

| 13. | kutsub ELi ja AKV riike üles tagama, et majanduspartnerluslepingud ning tulevane AKV ja ELi raamistik sisaldaksid konkreetseid arengu- ja inimõigustealaseid sätteid, ning palub AKV ja ELi partneritel järgida keskkonna- ja tööstandardeid, kindlustada ressursside säästev kasutamine ja edendada ettevõtja sotsiaalset vastutust; nõuab, et majanduspartnerluslepingu partnerid kasutaksid oma mõjuvõimu säästva ja kestva arengu katalüsaatorina; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi ja AKV riike üles tagama, et majanduspartnerluslepingud ning tulevane AKV ja ELi raamistik sisaldaksid konkreetseid arengu- ja inimõigustealaseid sätteid, ning palub AKV ja ELi partneritel järgida keskkonna- ja tööstandardeid, kindlustada ressursside säästev kasutamine ja edendada ettevõtja sotsiaalset vastutust; nõuab, et majanduspartnerluslepingu partnerid kasutaksid oma mõjuvõimu säästva ja kestva arengu katalüsaatorina;

| 14. | rõhutab, et 2015. aasta järgses arengukavas ja ÜRO Addis Abeba arengu rahastamise programmis määratletud ametlik arenguabi on endiselt vajalik AKV riikidele ja eelkõige vähim arenenud riikidele; märgib, et EL on pühendunud AKV riikidele arenguabi andmisele; palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel anda abi toetuste ja laenudena, k.a segarahastamismehhanismi kasutamise kaudu, et mitte suurendada võlakoormust; peab kahetsusväärseks, et paljud ELi liikmesriigid ei saavutanud 2015. aastaks ametliku arenguabi kogurahvatulu 0,7 % eesmärki; taunib asjaolu, et teatavad liikmesriigid, nt Soome, Taani, Luksemburg ja Prantsusmaa, on vähendanud oma arenguabi osakaalu; kutsub kõiki partnereid üles täitma täies ulatuses endale võetud kohustusi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et 2015. aasta järgses arengukavas ja ÜRO Addis Abeba arengu rahastamise programmis määratletud ametlik arenguabi on endiselt vajalik AKV riikidele ja eelkõige vähim arenenud riikidele; märgib, et EL on pühendunud AKV riikidele arenguabi andmisele; palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel anda abi toetuste ja laenudena, k.a segarahastamismehhanismi kasutamise kaudu, et mitte suurendada võlakoormust; peab kahetsusväärseks, et paljud ELi liikmesriigid ei saavutanud 2015. aastaks ametliku arenguabi kogurahvatulu 0,7 % eesmärki; taunib asjaolu, et teatavad liikmesriigid, nt Soome, Taani, Luksemburg ja Prantsusmaa, on vähendanud oma arenguabi osakaalu; kutsub kõiki partnereid üles täitma täies ulatuses endale võetud kohustusi;

| 15. | tuletab meelde, et Cotonou-järgsetes arengueesmärkides võetakse arvesse, et kaubandus mõjutab mehi ja naisi erinevalt ja seda peamiselt AKV riikides, ning nende raames nähakse ette asjakohane meede võimaliku negatiivse mõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et Cotonou-järgsetes arengueesmärkides võetakse arvesse, et kaubandus mõjutab mehi ja naisi erinevalt ja seda peamiselt AKV riikides, ning nende raames nähakse ette asjakohane meede võimaliku negatiivse mõju leevendamiseks;

| 16. | tunnistab Euroopa Arengufondi kui AKV riikidega toimuva arengukoostöö keskse vahendi tähtsust ja selle teatavaid väärtuslikke eriomadusi, nt abist suure osa andmine vähim arenenud riikidele ja koostöö riiklike programmdokumentide koostamisel; rõhutab ressursside prognoositavuse tähtsust ning paindlikkuse ja tõhususe olulisust nende kasutamisel; |
| --- | --- |

16.

tunnistab Euroopa Arengufondi kui AKV riikidega toimuva arengukoostöö keskse vahendi tähtsust ja selle teatavaid väärtuslikke eriomadusi, nt abist suure osa andmine vähim arenenud riikidele ja koostöö riiklike programmdokumentide koostamisel; rõhutab ressursside prognoositavuse tähtsust ning paindlikkuse ja tõhususe olulisust nende kasutamisel;

| 17. | märgib murega, et majanduspartnerluslepingute kohandamiskulude rahastamiseks ette nähtud ELi abi ei ole uus ja täiendav abi tuleb Euroopa Arengufondi olemasolevatest vahenditest ning see saadakse järelikult muidu tervisele, haridusele ja sotsiaalkaitsele ette nähtud tulude arvelt; |
| --- | --- |

17.

märgib murega, et majanduspartnerluslepingute kohandamiskulude rahastamiseks ette nähtud ELi abi ei ole uus ja täiendav abi tuleb Euroopa Arengufondi olemasolevatest vahenditest ning see saadakse järelikult muidu tervisele, haridusele ja sotsiaalkaitsele ette nähtud tulude arvelt;

| 18. | märgib, et ametlik arenguabi on ainult üks arengu rahastamise võimalikest vahenditest; nõuab, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid uuriksid muid konkreetseid võimalusi vajalike vahendite mobiliseerimiseks, muu hulgas kaasates erasektorit rohkem kaubandusse ja arengule suunatud investeeringutesse, suurendades fiskaalvõimekust ja riiklike vahendite kasutamist ning luues rahvusvaheliselt arengut soodustava keskkonna maksupettuste, maksustamise vältimise ja ebaseaduslike rahavoogudega võitlemise kaudu; rõhutab, et vähesed riigiabi vahendid peaksid toetama abi saavates riikides riiklikke investeeringuid, millest ei pruugi saada lühikese või keskmise tähtajaga rahalist tulu; |
| --- | --- |

18.

märgib, et ametlik arenguabi on ainult üks arengu rahastamise võimalikest vahenditest; nõuab, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid uuriksid muid konkreetseid võimalusi vajalike vahendite mobiliseerimiseks, muu hulgas kaasates erasektorit rohkem kaubandusse ja arengule suunatud investeeringutesse, suurendades fiskaalvõimekust ja riiklike vahendite kasutamist ning luues rahvusvaheliselt arengut soodustava keskkonna maksupettuste, maksustamise vältimise ja ebaseaduslike rahavoogudega võitlemise kaudu; rõhutab, et vähesed riigiabi vahendid peaksid toetama abi saavates riikides riiklikke investeeringuid, millest ei pruugi saada lühikese või keskmise tähtajaga rahalist tulu;

| 19. | tuletab samuti meelde, et erainvesteeringud ei peaks asendama ametlikku arenguabi, kusjuures segarahastamismehhanismide kaudu rahastatud avaliku ja erasektori partnerlused tuleks igal juhul ühitada abi saava riigi arengukavaga ning nende suhtes kohaldada tugevat reguleerivat raamistikku usaldusväärse rahastamise, sh kulude sissenõudmise ja tulude jaotamise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

tuletab samuti meelde, et erainvesteeringud ei peaks asendama ametlikku arenguabi, kusjuures segarahastamismehhanismide kaudu rahastatud avaliku ja erasektori partnerlused tuleks igal juhul ühitada abi saava riigi arengukavaga ning nende suhtes kohaldada tugevat reguleerivat raamistikku usaldusväärse rahastamise, sh kulude sissenõudmise ja tulude jaotamise valdkonnas;

| 20. | rõhutab, et säästva arengu eesmärgid peaksid andma põhjuse AKV ja ELi koostöö uute loovate vormide tekkeks, mida EL toetab muudes kolmandates riikides ning mille eesmärk on vähendada loodusvarade kasutamist ja edendada majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut taastuvate energiaallikate nõuetekohase kasutamise ja nendesse investeerimise kaudu; tuletab meelde, et tähtis on anda panus 2015. aastal Pariisis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste konverentsi (COP 21) edukale läbiviimisele, et aidata täielikult fossiilkütuste kasutamisest sõltuvatel AKV riikidel vähendada oma majanduse CO2-heidet; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et säästva arengu eesmärgid peaksid andma põhjuse AKV ja ELi koostöö uute loovate vormide tekkeks, mida EL toetab muudes kolmandates riikides ning mille eesmärk on vähendada loodusvarade kasutamist ja edendada majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut taastuvate energiaallikate nõuetekohase kasutamise ja nendesse investeerimise kaudu; tuletab meelde, et tähtis on anda panus 2015. aastal Pariisis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste konverentsi (COP 21) edukale läbiviimisele, et aidata täielikult fossiilkütuste kasutamisest sõltuvatel AKV riikidel vähendada oma majanduse CO2-heidet;

| 21. | märgib, et AKV ja ELi kõikehõlmav koostöö peab tulevikus põhinema koostööd soodustavatel lähenemisviisidel, loovatel ja usaldusväärsetel meetoditel ja uuenduslikel sekkumistel ning võimaldama AKV riikidel olla tõhusam ja nähtavam, võttes arvesse riiklikku ja piirkondlikku eripära ning kõigi sidusrühmade osalemist majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise protsessis, et tagada kohalikul tasandil võetav isevastutus ning edasise poliitika sidusus ja tõhusad järelmeetmed; |
| --- | --- |

21.

märgib, et AKV ja ELi kõikehõlmav koostöö peab tulevikus põhinema koostööd soodustavatel lähenemisviisidel, loovatel ja usaldusväärsetel meetoditel ja uuenduslikel sekkumistel ning võimaldama AKV riikidel olla tõhusam ja nähtavam, võttes arvesse riiklikku ja piirkondlikku eripära ning kõigi sidusrühmade osalemist majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise protsessis, et tagada kohalikul tasandil võetav isevastutus ning edasise poliitika sidusus ja tõhusad järelmeetmed;

| 22. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingute rakendamise ja Cotonou-järgse raamistiku ettevalmistamise käigus on alati tähtis võtta arvesse vastava kodanikuühiskonna nõudmisi; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingute rakendamise ja Cotonou-järgse raamistiku ettevalmistamise käigus on alati tähtis võtta arvesse vastava kodanikuühiskonna nõudmisi;

| 23. | märgib, et Cotonou-järgne arutelu on võimalus analüüsida põhjalikult nii praeguse lepingu edusamme kui ka ebaõnnestumisi AKV riikide säästva sotsiaal-majandusliku arengu valdkonnas; rõhutab vajadust, et tulevane ELi–AKV kaubandusstrateegia sisaldaks põhjalikku säästva arengu peatükki ja et konsultatsioonimenetlused oleksid läbipaistvad; |
| --- | --- |

23.

märgib, et Cotonou-järgne arutelu on võimalus analüüsida põhjalikult nii praeguse lepingu edusamme kui ka ebaõnnestumisi AKV riikide säästva sotsiaal-majandusliku arengu valdkonnas; rõhutab vajadust, et tulevane ELi–AKV kaubandusstrateegia sisaldaks põhjalikku säästva arengu peatükki ja et konsultatsioonimenetlused oleksid läbipaistvad;

| 24. | on sügavalt mures teadete pärast, et AKV riikidele Euroopa Arengufondist eraldatud vahendite ja tegelike väljamaksete summad on väga erinevad; palub komisjonil suurendada abi läbipaistvust, jälgimist ja tõhusust ning tagada, et arenguabi jõuaks nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad; peale selle kutsub komisjoni üles seda küsimust hoolsalt jälgima ning esitama korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid abisummade kulutamise ja eraldamise kohta; |
| --- | --- |

24.

on sügavalt mures teadete pärast, et AKV riikidele Euroopa Arengufondist eraldatud vahendite ja tegelike väljamaksete summad on väga erinevad; palub komisjonil suurendada abi läbipaistvust, jälgimist ja tõhusust ning tagada, et arenguabi jõuaks nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad; peale selle kutsub komisjoni üles seda küsimust hoolsalt jälgima ning esitama korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid abisummade kulutamise ja eraldamise kohta;

| 25. | palub komisjonil toetada AKV arenguriike nende püüdlustes edendada ausat konkurentsi ning luua koostöös ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku (ICN) algatustega asjakohane reguleeriv ja riiklik õigusraamistik kui strateegiline vahend kaubanduse suurendamiseks, majanduskasvu edendamiseks ja sotsiaalhoolekande parendamiseks; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil toetada AKV arenguriike nende püüdlustes edendada ausat konkurentsi ning luua koostöös ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku (ICN) algatustega asjakohane reguleeriv ja riiklik õigusraamistik kui strateegiline vahend kaubanduse suurendamiseks, majanduskasvu edendamiseks ja sotsiaalhoolekande parendamiseks;

| 26. | rõhutab vajadust tagada, et ükski AKV riik ei jääks teistest kehvemasse olukorda ning et vaesuse vähendamine, säästev areng ja töökohtade loomine kuuluksid AKV–ELi mis tahes tulevase partnerluse keskmesse; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust tagada, et ükski AKV riik ei jääks teistest kehvemasse olukorda ning et vaesuse vähendamine, säästev areng ja töökohtade loomine kuuluksid AKV–ELi mis tahes tulevase partnerluse keskmesse;

| 27. | rõhutab, et tulevikus on AKV–ELi majandussuhete tähtis osa töökohtade, eelkõige roheliste ja ringmajandusega seotud töökohtade loomine; tunnistab seega, et strateegiliselt tähtis on põllumajandus- ja loomakasvatussektor, mida mõjutavad suured probleemid, nagu kliimamuutused, hindade ebastabiilsus ja tootmise ohutusstandardite järgimine, ning kus töötab enamik AKV riikide elanikest ja mis vajab erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tulevikus on AKV–ELi majandussuhete tähtis osa töökohtade, eelkõige roheliste ja ringmajandusega seotud töökohtade loomine; tunnistab seega, et strateegiliselt tähtis on põllumajandus- ja loomakasvatussektor, mida mõjutavad suured probleemid, nagu kliimamuutused, hindade ebastabiilsus ja tootmise ohutusstandardite järgimine, ning kus töötab enamik AKV riikide elanikest ja mis vajab erilist tähelepanu;

| 28. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikidega seotud piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale. |
| --- | --- |

28.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikidega seotud piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale.

RESOLUTSIOON (5)

tervisekatastroofide ennetamiseks arenguriikides majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste, sealhulgas pereettevõtete panuse parandamine

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (27), eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (27), eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (28),

| — | võttes arvesse oma 3. detsembri 2014. aasta resolutsiooni Ebola viiruse puhangu kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. detsembri 2014. aasta resolutsiooni Ebola viiruse puhangu kohta (29),

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal ÜRO säästva arengu tippkohtumisel USAs New Yorgis vastu võetud säästva arengu tegevuskava 2030, sh säästva arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal ÜRO säästva arengu tippkohtumisel USAs New Yorgis vastu võetud säästva arengu tegevuskava 2030, sh säästva arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse 13.–16. juulil 2015. aastal Addis Abebas toimunud ÜRO arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil vastu võetud lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–16. juulil 2015. aastal Addis Abebas toimunud ÜRO arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil vastu võetud lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (30),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ebolakriisi õppetundide kohta pikemas perspektiivis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ebolakriisi õppetundide kohta pikemas perspektiivis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola viiruse puhangule (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola viiruse puhangule (31),

| — | võttes arvesse AKV riikide 2015. aasta järgse arengukava kontekstis Brüsselis tehtud järeldusi ja soovitusi tervishoiu valdkonnas, mis võeti vastu 25.–26. veebruaril 2015. aastal Belgias Brüsselis toimunud AKV riikide tervishoiuministrite teisel kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide 2015. aasta järgse arengukava kontekstis Brüsselis tehtud järeldusi ja soovitusi tervishoiu valdkonnas, mis võeti vastu 25.–26. veebruaril 2015. aastal Belgias Brüsselis toimunud AKV riikide tervishoiuministrite teisel kohtumisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Arengufondi investeerimisrahastut ja tuge, mida pakub Euroopa Investeerimispank (EIP) AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Arengufondi investeerimisrahastut ja tuge, mida pakub Euroopa Investeerimispank (EIP) AKV riikidele,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 29. oktoobril 2014. aastal sõlmitud pädevate asutuste mitmepoolset kokkulepet maksuteabe automaatse edastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 29. oktoobril 2014. aastal sõlmitud pädevate asutuste mitmepoolset kokkulepet maksuteabe automaatse edastamise kohta,

| — | võttes arvesse Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2013. aastal avaldatud aruannet „Food wastage footprint – Impacts on natural resources” („Toidu raiskamise jalajälg: loodusvaradele avaldatav mõju”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2013. aastal avaldatud aruannet „Food wastage footprint – Impacts on natural resources” („Toidu raiskamise jalajälg: loodusvaradele avaldatav mõju”),

| A. | arvestades, et OECD hinnangul moodustab maailma finantssektor 12–19 % kogu maailmamajandusest ning valuutabörs on praegu väärt keskmiselt 5,5 triljonit USA dollarit päevas, mis eeldatavasti suureneb 2019. aastaks 7,8 triljoni USA dollarini päevas; arvestades, et maailma võlakirjade turu koguväärtus on 78 triljonit USA dollarit, tasumata tuletislepingute brutoturuväärtus on 20,9 triljonit USA dollarit ja tinglik väärtus 630 triljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et OECD hinnangul moodustab maailma finantssektor 12–19 % kogu maailmamajandusest ning valuutabörs on praegu väärt keskmiselt 5,5 triljonit USA dollarit päevas, mis eeldatavasti suureneb 2019. aastaks 7,8 triljoni USA dollarini päevas; arvestades, et maailma võlakirjade turu koguväärtus on 78 triljonit USA dollarit, tasumata tuletislepingute brutoturuväärtus on 20,9 triljonit USA dollarit ja tinglik väärtus 630 triljonit USA dollarit;

| B. | arvestades, et tervisekatastroofid põhjustavad mõjutatud riikidele tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme; arvestades, et Ebola viiruse puhangul on laastav mõju Guinea, Libeeria ja Sierra Leone majandusele ning see on majanduslangust nendes riikides veelgi suurendanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tervisekatastroofid põhjustavad mõjutatud riikidele tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme; arvestades, et Ebola viiruse puhangul on laastav mõju Guinea, Libeeria ja Sierra Leone majandusele ning see on majanduslangust nendes riikides veelgi suurendanud;

| C. | arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga uurimused näitavad, et finantsarengu tase on hea ainult teatava piirini, pärast mida see võib piirata ja pärssida üldist majanduskasvu muudes sektorites, nagu põllumajandus, ning et kiiresti kasvav finantssektor on kahjulik üldisele tootlikkuse kasvule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga uurimused näitavad, et finantsarengu tase on hea ainult teatava piirini, pärast mida see võib piirata ja pärssida üldist majanduskasvu muudes sektorites, nagu põllumajandus, ning et kiiresti kasvav finantssektor on kahjulik üldisele tootlikkuse kasvule;

| D. | arvestades, et finantssektori tehnoloogia areng ja üleminek tsentraliseeritud kauplemissüsteemidele on teinud tehingute varjamise raskemaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finantssektori tehnoloogia areng ja üleminek tsentraliseeritud kauplemissüsteemidele on teinud tehingute varjamise raskemaks;

| E. | arvestades, et 29. oktoobril 2014. aastal sõlmisid 51 OECD ja G20 liiget Berliinis pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe, millega rakendatakse maksundusalase finantsteabe automaatne vahetamine läbipaistvuse suurendamiseks maksuküsimustes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 29. oktoobril 2014. aastal sõlmisid 51 OECD ja G20 liiget Berliinis pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe, millega rakendatakse maksundusalase finantsteabe automaatne vahetamine läbipaistvuse suurendamiseks maksuküsimustes;

| F. | arvestades, et AKV riikide 60 miljonit põllumajandusettevõtet loovad hinnanguliselt ühe kolmandiku nende riikide SKPst; arvestades, et neist 50 miljonit on väikesed pereettevõtted, mis harivad keskmiselt vähem kui 2 hektarit maad, ja et põllumajanduses töötab ligikaudu 80 % elanikest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et AKV riikide 60 miljonit põllumajandusettevõtet loovad hinnanguliselt ühe kolmandiku nende riikide SKPst; arvestades, et neist 50 miljonit on väikesed pereettevõtted, mis harivad keskmiselt vähem kui 2 hektarit maad, ja et põllumajanduses töötab ligikaudu 80 % elanikest;

| G. | arvestades, et alatoitlus põhjustab igal aastal 3,1 miljoni lapse surma; arvestades, et maailmas toodetakse igal aastal ligikaudu neli miljardit tonni toitu, millest kolmandik läheb raisku peamiselt halbade saagikoristus-, ladustamis- ja vedamistingimuste tõttu; arvestades, et FAO hinnangul läks 2009. aastal AKV riikides kaduma või raisku 23 % kogu toodetud toidust ehk ligikaudu 545 kcal inimese kohta päevas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alatoitlus põhjustab igal aastal 3,1 miljoni lapse surma; arvestades, et maailmas toodetakse igal aastal ligikaudu neli miljardit tonni toitu, millest kolmandik läheb raisku peamiselt halbade saagikoristus-, ladustamis- ja vedamistingimuste tõttu; arvestades, et FAO hinnangul läks 2009. aastal AKV riikides kaduma või raisku 23 % kogu toodetud toidust ehk ligikaudu 545 kcal inimese kohta päevas;

| H. | arvestades, et arenguriikidel on vaja poliitilist tegevusruumi noorte tootmisharude kaitsmiseks konkurentsi eest ning eelarvevahendeid ja tehnilist abi majanduse mitmekesistamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arenguriikidel on vaja poliitilist tegevusruumi noorte tootmisharude kaitsmiseks konkurentsi eest ning eelarvevahendeid ja tehnilist abi majanduse mitmekesistamiseks;

| I. | arvestades, et VKEd ja mikroettevõtjad on kogu maailmas majanduse alustala, fundamentaalne osa arenguriikide majandusest ning koos hästi toimiva avaliku sektoriga peamine tegur majanduse, ühiskonna ja kultuuri kasvu edendamiseks; arvestades, et nende ja eelkõige vähemusrühmadele või naistele kuuluvate VKEde juurdepääs kapitalile on piiratud ning kõigist arenguriikide VKEdest peaaegu pooled on teatanud, et piiratud juurdepääs rahastamisele on suur takistus ja et igal aastal jääb neil rahastamisest puudu hinnanguliselt 200 miljardit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et VKEd ja mikroettevõtjad on kogu maailmas majanduse alustala, fundamentaalne osa arenguriikide majandusest ning koos hästi toimiva avaliku sektoriga peamine tegur majanduse, ühiskonna ja kultuuri kasvu edendamiseks; arvestades, et nende ja eelkõige vähemusrühmadele või naistele kuuluvate VKEde juurdepääs kapitalile on piiratud ning kõigist arenguriikide VKEdest peaaegu pooled on teatanud, et piiratud juurdepääs rahastamisele on suur takistus ja et igal aastal jääb neil rahastamisest puudu hinnanguliselt 200 miljardit eurot;

| J. | arvestades, et ebapiisavad maksusüsteemid võivad diskrimineerida VKEsid ja pereettevõtteid hargmaiste ettevõtete kasuks ning nõrgendada arenguriikide avalikku sektorit; arvestades, et ELi arengupoliitika ja AKV riikide poliitikakujundajate endi peamine eesmärk peaks olema tugevdada AKV riikide maksusüsteemi olemasolevaid struktuure ja luua uusi, milles võetakse arvesse tegelikku – ja mitte ainult majanduslikku, vaid ka sotsiaalset – olukorda riikides, kus neid rakendatakse, pannes rõhku maksupettuste, maksustamise vältimise ja ebaseaduslike rahavoogudega võitlemisele ning kaitstes ja edendades pereettevõtetena tegutsevaid VKEsid ja mikroettevõtjaid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ebapiisavad maksusüsteemid võivad diskrimineerida VKEsid ja pereettevõtteid hargmaiste ettevõtete kasuks ning nõrgendada arenguriikide avalikku sektorit; arvestades, et ELi arengupoliitika ja AKV riikide poliitikakujundajate endi peamine eesmärk peaks olema tugevdada AKV riikide maksusüsteemi olemasolevaid struktuure ja luua uusi, milles võetakse arvesse tegelikku – ja mitte ainult majanduslikku, vaid ka sotsiaalset – olukorda riikides, kus neid rakendatakse, pannes rõhku maksupettuste, maksustamise vältimise ja ebaseaduslike rahavoogudega võitlemisele ning kaitstes ja edendades pereettevõtetena tegutsevaid VKEsid ja mikroettevõtjaid;

| K. | arvestades, et hargmaised ettevõtjad on kasutanud arenguriike suure kasumi tekitamiseks, ilma et peaks kohaldama nende koduriigis kehtivaid nõudeid, on kasutanud oma äritugevust tegevusriigi ametiasutustele surve avaldamiseks ega ole oma tegevuse jälgi ära koristanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hargmaised ettevõtjad on kasutanud arenguriike suure kasumi tekitamiseks, ilma et peaks kohaldama nende koduriigis kehtivaid nõudeid, on kasutanud oma äritugevust tegevusriigi ametiasutustele surve avaldamiseks ega ole oma tegevuse jälgi ära koristanud;

| L. | arvestades, et 2013. aasta detsembris puhkes Lääne-Aafrikas Ebola viiruse epideemia, mis nakatas 28 000 inimest ja tappis 11 000; arvestades, et rahvusvaheline üldsus reageeris epideemiale aeglaselt ja alles 8. augustil 2014. aastal kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2013. aasta detsembris puhkes Lääne-Aafrikas Ebola viiruse epideemia, mis nakatas 28 000 inimest ja tappis 11 000; arvestades, et rahvusvaheline üldsus reageeris epideemiale aeglaselt ja alles 8. augustil 2014. aastal kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra;

| M. | arvestades, et on tähtis, et vastavad AKV riigid ehitaksid üles tõhusa tervishoiusüsteemi, mis annab kogu elanikkonnale juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, tervishoiutöötajatele, ravimitele ja tehnoloogiale ning mida toetab finantssüsteem, mis kaitseb inimesi tervishoiukuludest tulenevate rahaliste raskuste ja vaesumise eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on tähtis, et vastavad AKV riigid ehitaksid üles tõhusa tervishoiusüsteemi, mis annab kogu elanikkonnale juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, tervishoiutöötajatele, ravimitele ja tehnoloogiale ning mida toetab finantssüsteem, mis kaitseb inimesi tervishoiukuludest tulenevate rahaliste raskuste ja vaesumise eest;

| N. | arvestades, et IMFi ja Maailmapanga kehtestatud struktuurilise kohandamise programmide ajal, mis eeldasid eelarvekärpeid avalikus sektoris, on tervishoiu- ja haridussüsteemide olukord paljudes Aafrika riikides halvenenud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et IMFi ja Maailmapanga kehtestatud struktuurilise kohandamise programmide ajal, mis eeldasid eelarvekärpeid avalikus sektoris, on tervishoiu- ja haridussüsteemide olukord paljudes Aafrika riikides halvenenud;

| O. | arvestades, et AKV riikide sotsiaal-majandusliku arengu mahajäämuse tõttu on tehtud vähe selleks, et parandada terviseohu ennetamist, suurendada teadlikkust terviseohust ja ehitada piisavad päästekeskused, eelkõige äärepoolsetes piirkondades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AKV riikide sotsiaal-majandusliku arengu mahajäämuse tõttu on tehtud vähe selleks, et parandada terviseohu ennetamist, suurendada teadlikkust terviseohust ja ehitada piisavad päästekeskused, eelkõige äärepoolsetes piirkondades;

| P. | arvestades, et ilma vabaduseta on haridus võimatu ning et hariduse ja koolituse valdkonnas ei ole võimalik teha edusamme, kui ei lõpetata tsensuuri ega teabele vaba juurdepääsu keelamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ilma vabaduseta on haridus võimatu ning et hariduse ja koolituse valdkonnas ei ole võimalik teha edusamme, kui ei lõpetata tsensuuri ega teabele vaba juurdepääsu keelamist;

| Q. | arvestades, et AKV riikide erasektor ei ole piisavalt tugev, dünaamiline, konkurentsivõimeline ega enesekindel ning see ei juhindu ajakohastest teadmistest ja oskustest, millel võib olla majanduses otsustav roll; arvestades, et VKEd ja pereettevõtted ei saa vajalikku tuge ega piisavat tähelepanu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et AKV riikide erasektor ei ole piisavalt tugev, dünaamiline, konkurentsivõimeline ega enesekindel ning see ei juhindu ajakohastest teadmistest ja oskustest, millel võib olla majanduses otsustav roll; arvestades, et VKEd ja pereettevõtted ei saa vajalikku tuge ega piisavat tähelepanu;

| R. | arvestades, et AKV riikides on puudus kõigile kasu toovast tugevast, toimetulevast osalusmajandusest, kus rahvuslik rikkus jaguneb võrdselt riigieelarve kaudu ja loodusvarasid kasutatakse vastutustundlikult; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et AKV riikides on puudus kõigile kasu toovast tugevast, toimetulevast osalusmajandusest, kus rahvuslik rikkus jaguneb võrdselt riigieelarve kaudu ja loodusvarasid kasutatakse vastutustundlikult;

| S. | arvestades, et just haridus on vahend, mis aitab kaotada vaesuse, muuta sotsiaalkultuurilist olukorda, suurendada majanduskasvu ning kokkuvõttes parandada enamiku inimeste tervist, elamistingimusi ja eluviise; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et just haridus on vahend, mis aitab kaotada vaesuse, muuta sotsiaalkultuurilist olukorda, suurendada majanduskasvu ning kokkuvõttes parandada enamiku inimeste tervist, elamistingimusi ja eluviise;

| T. | arvestades, et rahust ja julgeolekust tulenev poliitiline stabiilsus on majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamise ning epideemiliste haiguste ja tervisekatastroofide ennetamise põhitingimus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rahust ja julgeolekust tulenev poliitiline stabiilsus on majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamise ning epideemiliste haiguste ja tervisekatastroofide ennetamise põhitingimus;

| 1. | tuletab meelde, et 79 AKV riigist mitmel on ajalooline suhe ELi riikidega ja seetõttu peaks EL pöörama erilist tähelepanu koostööle AKV riikidega; et ELi ja AKV moodustavad 106 riiki, mille elanikkonna suurus kokku on üle 1,4 miljardi; et kuigi EL on jõukas ja hästi arenenud, on selle majanduskasvu määr vähem kui 2 % aastas; et AKV majanduskasv on kiirem ning et EL ja AKV on koos üleilmne majandusjõud, mis suudab konkureerida maailma tasemel; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et 79 AKV riigist mitmel on ajalooline suhe ELi riikidega ja seetõttu peaks EL pöörama erilist tähelepanu koostööle AKV riikidega; et ELi ja AKV moodustavad 106 riiki, mille elanikkonna suurus kokku on üle 1,4 miljardi; et kuigi EL on jõukas ja hästi arenenud, on selle majanduskasvu määr vähem kui 2 % aastas; et AKV majanduskasv on kiirem ning et EL ja AKV on koos üleilmne majandusjõud, mis suudab konkureerida maailma tasemel;

| 2. | teeb ettepaneku luua fond, kuhu kantakse pool saadud finantstehingumaksu tulust ja mida kasutatakse ainult väikese sissetulekuga AKV riikide heaks; on veendumusel, et märkimisväärse osa võib rakendada nende riikide elujõuliste VKEde ja pereettevõtete taristu mikrorahastamiseks ning et rahastada tuleks ka tervishoiu-, haridus-, transpordi- ja energiataristut, et reageerida tõhusamalt tervisekatastroofidele, nagu Ebola viiruse puhang, ning vähendada noorte inimeste rändevooge, mis tulenevad hädavajalike inimressursside ehk ajude äravoolust; palub AKV riikidel võidelda korruptsiooniga, tugevdada oma maksusüsteeme ja tegeleda tihedas koostöös ELiga ebaseaduslike finantsvoogudega; leiab, et võlakergendust võiks kohaldada nende AKV riikide suhtes, kellel on vaesuse tõttu raske oma võlgu tagasi maksta; |
| --- | --- |

2.

teeb ettepaneku luua fond, kuhu kantakse pool saadud finantstehingumaksu tulust ja mida kasutatakse ainult väikese sissetulekuga AKV riikide heaks; on veendumusel, et märkimisväärse osa võib rakendada nende riikide elujõuliste VKEde ja pereettevõtete taristu mikrorahastamiseks ning et rahastada tuleks ka tervishoiu-, haridus-, transpordi- ja energiataristut, et reageerida tõhusamalt tervisekatastroofidele, nagu Ebola viiruse puhang, ning vähendada noorte inimeste rändevooge, mis tulenevad hädavajalike inimressursside ehk ajude äravoolust; palub AKV riikidel võidelda korruptsiooniga, tugevdada oma maksusüsteeme ja tegeleda tihedas koostöös ELiga ebaseaduslike finantsvoogudega; leiab, et võlakergendust võiks kohaldada nende AKV riikide suhtes, kellel on vaesuse tõttu raske oma võlgu tagasi maksta;

| 3. | märgib, et paljudes AKV riikides on maksupettus suur probleem, mille tõttu jääb riikide eelarvetesse lisamata miljardeid eurosid; |
| --- | --- |

3.

märgib, et paljudes AKV riikides on maksupettus suur probleem, mille tõttu jääb riikide eelarvetesse lisamata miljardeid eurosid;

| 4. | tuletab meelde, et põllumajanduslikul pereettevõtlusel, mis on maailmas kõige levinum põllumajandusmudel, on tähtis osa säästva arengu eesmärkide täitmisel: see aitab suurel määral kaasa toiduga kindlustatuse saavutamisele, mullaerosiooni ja mitmekesisuse vähenemise vastasele tegevusele ning kliimamuutuste vähendamisele, andes samas töökohti; rõhutab, et EL peaks edaspidi kogu maailmas edendama säästvat põllumajandust kui toiduga kindlustatuse ning põllumajandustootjatele inimväärse elu ja õiglase sissetuleku tagamise vahendit; tuletab meelde ELi kohustust olla liidusiseselt eeskujuks, integreerides sotsiaal- ja keskkonnaküsimused täielikult põllumajanduslikku tootmisse ning tugevdades maaelu arengut kohalike kogukondade hüvanguks; nõuab eelkõige, et EL pühenduks koostöös õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustega kardinaalsele üleminekule agroökoloogiale kui toidusüsteemide vastupidavuse ja jätkusuutlikkuse suurendamise vahendile; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et põllumajanduslikul pereettevõtlusel, mis on maailmas kõige levinum põllumajandusmudel, on tähtis osa säästva arengu eesmärkide täitmisel: see aitab suurel määral kaasa toiduga kindlustatuse saavutamisele, mullaerosiooni ja mitmekesisuse vähenemise vastasele tegevusele ning kliimamuutuste vähendamisele, andes samas töökohti; rõhutab, et EL peaks edaspidi kogu maailmas edendama säästvat põllumajandust kui toiduga kindlustatuse ning põllumajandustootjatele inimväärse elu ja õiglase sissetuleku tagamise vahendit; tuletab meelde ELi kohustust olla liidusiseselt eeskujuks, integreerides sotsiaal- ja keskkonnaküsimused täielikult põllumajanduslikku tootmisse ning tugevdades maaelu arengut kohalike kogukondade hüvanguks; nõuab eelkõige, et EL pühenduks koostöös õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustega kardinaalsele üleminekule agroökoloogiale kui toidusüsteemide vastupidavuse ja jätkusuutlikkuse suurendamise vahendile;

| 5. | palub ELil luua rahastamisprogramm (DEVETAX 2030), et anda abi konkreetselt tärkava turumajandusega riikides maksustruktuuride kehtestamisel ja aidata arenguriikidel luua 2030. aastaks uued maksuhalduri piirkondlikud asutused; |
| --- | --- |

5.

palub ELil luua rahastamisprogramm (DEVETAX 2030), et anda abi konkreetselt tärkava turumajandusega riikides maksustruktuuride kehtestamisel ja aidata arenguriikidel luua 2030. aastaks uued maksuhalduri piirkondlikud asutused;

| 6. | on peale selle arvamusel, et rahalist toetust võib eraldada ka aktiivse toetuse vormidele, nagu miinimumsissetulek vaesuses elavatele ja ühiskonnas tõrjutud inimestele, ning et võiks uurida, kas on soovitatav suurendada ühisrahastamist, et edendada ettevõtlusvaimu ja seda eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

6.

on peale selle arvamusel, et rahalist toetust võib eraldada ka aktiivse toetuse vormidele, nagu miinimumsissetulek vaesuses elavatele ja ühiskonnas tõrjutud inimestele, ning et võiks uurida, kas on soovitatav suurendada ühisrahastamist, et edendada ettevõtlusvaimu ja seda eelkõige noorte seas;

| 7. | palub arengupankadel, sh EIP-l, koostöös abi saavate AKV riikide valitsustega teha ettepanek mikrokrediidi rahastu kohta, et rahastada põllumajanduslikele pereettevõtetele antavaid laene mikrokrediidi kaudu eesmärgiga suurendada nende tootlikkust ja vähendada toidu raiskamist; rõhutab, et mikrorahastamine aitab saavutada paremaid töötingimusi naistele; kutsub AKV riikide valitsusi üles hõlbustama ja toetama põllumajandustootjate organisatsioonide, sh ühistute loomist; väljendab muret selle pärast, et nii maa hõivamine kui ka suuremahuline agrotööstus võib ohustada kohalikku elanikkonda, sest need võivad põhjustada lühiajaliselt sellise maa ülekasutamist, mis hiljem sööti jäetakse; |
| --- | --- |

7.

palub arengupankadel, sh EIP-l, koostöös abi saavate AKV riikide valitsustega teha ettepanek mikrokrediidi rahastu kohta, et rahastada põllumajanduslikele pereettevõtetele antavaid laene mikrokrediidi kaudu eesmärgiga suurendada nende tootlikkust ja vähendada toidu raiskamist; rõhutab, et mikrorahastamine aitab saavutada paremaid töötingimusi naistele; kutsub AKV riikide valitsusi üles hõlbustama ja toetama põllumajandustootjate organisatsioonide, sh ühistute loomist; väljendab muret selle pärast, et nii maa hõivamine kui ka suuremahuline agrotööstus võib ohustada kohalikku elanikkonda, sest need võivad põhjustada lühiajaliselt sellise maa ülekasutamist, mis hiljem sööti jäetakse;

| 8. | märgib, et üle 40 %-l maailma elanikkonnast ei ole endiselt kodus kraanivett; märgib, et igal aastal põhjustab veereostus 1,5 miljonit surmajuhtumit ja et maapiirkondade vee, millel on suurim reostumisoht, saab muuta odavalt joogiveeks puuraukude puurimise ja klooritablettide kasutamise abil; leiab, et VKEd tarbivad vett palju kokkuhoidlikumalt kui suured ja hargmaised ettevõtjad; nõuab, et veereostuse vastu võitlemiseks trahviksid AKV riigid reostuse tekitajaid; |
| --- | --- |

8.

märgib, et üle 40 %-l maailma elanikkonnast ei ole endiselt kodus kraanivett; märgib, et igal aastal põhjustab veereostus 1,5 miljonit surmajuhtumit ja et maapiirkondade vee, millel on suurim reostumisoht, saab muuta odavalt joogiveeks puuraukude puurimise ja klooritablettide kasutamise abil; leiab, et VKEd tarbivad vett palju kokkuhoidlikumalt kui suured ja hargmaised ettevõtjad; nõuab, et veereostuse vastu võitlemiseks trahviksid AKV riigid reostuse tekitajaid;

| 9. | ergutab kasutama pereettevõtetele ette nähtud investeerimisprogramme, andes taskukohaseid ja stabiilseid laene; rõhutab naiste tähtsat ja positiivset rolli pereettevõtluses; |
| --- | --- |

9.

ergutab kasutama pereettevõtetele ette nähtud investeerimisprogramme, andes taskukohaseid ja stabiilseid laene; rõhutab naiste tähtsat ja positiivset rolli pereettevõtluses;

| 10. | kutsub valitsusi üles looma majandusarengut soodustavaid tingimusi ning koostama asjakohaseid strateegiaid ja poliitikat, et stimuleerida üldiselt erasektori arengut ning konkreetsemalt VKEde ja pereettevõtete arengut; |
| --- | --- |

10.

kutsub valitsusi üles looma majandusarengut soodustavaid tingimusi ning koostama asjakohaseid strateegiaid ja poliitikat, et stimuleerida üldiselt erasektori arengut ning konkreetsemalt VKEde ja pereettevõtete arengut;

| 11. | nõuab, et tagataks kõigi rahvaste õigus sõltumatusele toiduainetega varustamisel; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et tagataks kõigi rahvaste õigus sõltumatusele toiduainetega varustamisel;

| 12. | tuletab meelde, et üleilmastumine on mõjutanud riikide valitsuste võimet teenida tulu ja valida oma maksustamisstruktuur; märgib, et kapitali liikuvuse suurenemine koos maksuparadiiside laialdase kasutamisega on oluliselt muutnud sissetuleku ja jõukuse maksustamise tingimusi, mõjutades seeläbi ka maksusüsteemi ausust; on veendunud, et selle taustal on kodumaiste ressursside tõhus kasutamine ja maksusüsteemide tugevdamine asendamatu tegur arenguriikides majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste edendamisel, nt VKEde suurema toetamise kaudu; palub sellega seoses ELil suurendada oma finants- ja tehnilist abi arenguriikides; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et üleilmastumine on mõjutanud riikide valitsuste võimet teenida tulu ja valida oma maksustamisstruktuur; märgib, et kapitali liikuvuse suurenemine koos maksuparadiiside laialdase kasutamisega on oluliselt muutnud sissetuleku ja jõukuse maksustamise tingimusi, mõjutades seeläbi ka maksusüsteemi ausust; on veendunud, et selle taustal on kodumaiste ressursside tõhus kasutamine ja maksusüsteemide tugevdamine asendamatu tegur arenguriikides majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste edendamisel, nt VKEde suurema toetamise kaudu; palub sellega seoses ELil suurendada oma finants- ja tehnilist abi arenguriikides;

| 13. | märgib, et kuigi laste suremus on alates 1990. aastast oluliselt vähenenud, näitavad UNICEFi viimased arvandmed, et igal aastal sureb hinnanguliselt 6,3 miljonit alla viieaastast last enamjaolt põhjustel, mida saab ära hoida; et kolm neljandikku neist surmajuhtumitest põhjustavad kopsupõletik, kõhulahtisus, malaaria ja vastsündinute haigused, nagu lämbumine ja infektsioonid, mille jaoks on olemas kulutõhusad ravivõimalused; et kõige enam mõjutab see vaeseid, kelle haiguskoormus on ebaproportsionaalselt suur ja kellel on raskem pääseda ligi tervishoiuteenustele; et laste tervise edendamiseks on vaja terviklikku ja integreeritud lähenemisviisi, mis tegeleb korraga mitme teguriga, sh põhiliste tervishoiuteenuste, puhta vee, kanalisatsiooni ja hügieeni, toiduainete ja hariduse kättesaadavus; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kuigi laste suremus on alates 1990. aastast oluliselt vähenenud, näitavad UNICEFi viimased arvandmed, et igal aastal sureb hinnanguliselt 6,3 miljonit alla viieaastast last enamjaolt põhjustel, mida saab ära hoida; et kolm neljandikku neist surmajuhtumitest põhjustavad kopsupõletik, kõhulahtisus, malaaria ja vastsündinute haigused, nagu lämbumine ja infektsioonid, mille jaoks on olemas kulutõhusad ravivõimalused; et kõige enam mõjutab see vaeseid, kelle haiguskoormus on ebaproportsionaalselt suur ja kellel on raskem pääseda ligi tervishoiuteenustele; et laste tervise edendamiseks on vaja terviklikku ja integreeritud lähenemisviisi, mis tegeleb korraga mitme teguriga, sh põhiliste tervishoiuteenuste, puhta vee, kanalisatsiooni ja hügieeni, toiduainete ja hariduse kättesaadavus;

| 14. | nõuab maa hõivamise lõpetamist ja sellise poliitika koostamist, mis tagab, et põllumajandustootjatel on juurdepääs maale, veele ja seemnetele; |
| --- | --- |

14.

nõuab maa hõivamise lõpetamist ja sellise poliitika koostamist, mis tagab, et põllumajandustootjatel on juurdepääs maale, veele ja seemnetele;

| 15. | märgib, et endiselt sureb igal aastal leetrite tõttu 140 000 imikut, kuigi haigust on võimalik ennetada odava vaktsiini topeltannusega; nõuab, et rahvusvaheline üldsus jätkaks leetrite väljajuurimise kampaaniat; |
| --- | --- |

15.

märgib, et endiselt sureb igal aastal leetrite tõttu 140 000 imikut, kuigi haigust on võimalik ennetada odava vaktsiini topeltannusega; nõuab, et rahvusvaheline üldsus jätkaks leetrite väljajuurimise kampaaniat;

| 16. | nõuab eeskirjade koostamist väikepõllumajanduse ja põllumajandusliku pereettevõtluse arendamiseks, et varustada kohalikke ja piirkondlikke turge; |
| --- | --- |

16.

nõuab eeskirjade koostamist väikepõllumajanduse ja põllumajandusliku pereettevõtluse arendamiseks, et varustada kohalikke ja piirkondlikke turge;

| 17. | palub riikide valitsustel, Aafrika Liidul ja ELil luua ja rakendada kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil spetsiaalsed rahvatervise raamprogrammid, et rõhutada tervishoiusüsteemide ennetavat ja säästvat olemust; |
| --- | --- |

17.

palub riikide valitsustel, Aafrika Liidul ja ELil luua ja rakendada kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil spetsiaalsed rahvatervise raamprogrammid, et rõhutada tervishoiusüsteemide ennetavat ja säästvat olemust;

| 18. | leiab, et vaja on poliitikat väikesemahulise kalapüügi toetamiseks ja arendamiseks; |
| --- | --- |

18.

leiab, et vaja on poliitikat väikesemahulise kalapüügi toetamiseks ja arendamiseks;

| 19. | kutsub ELi üles toetama ja edendama AKV riikide kohapealset meditsiinilist haridust, et peatada ajude äravool ning suurendada spetsialistide, sh laste-, naha-, silma- ja troopiliste haiguste arstide ning ämmaemandate ja kirurgide arvu nende tervishoiusüsteemis; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles toetama ja edendama AKV riikide kohapealset meditsiinilist haridust, et peatada ajude äravool ning suurendada spetsialistide, sh laste-, naha-, silma- ja troopiliste haiguste arstide ning ämmaemandate ja kirurgide arvu nende tervishoiusüsteemis;

| 20. | rõhutab, et erasektori tõhusaks osalemiseks arengus on hädavajalik sotsiaaldialoog; on veendunud, et arenguriikidel on kohustus toetada sotsiaaldialoogi erasektori tööandjate, töötajate ja oma riigi valitsuse vahel, mis on hea valitsemistava ja riigi stabiilsuse edendamise viis; palub arenguriikidel eelkõige tagada, et sotsiaaldialoog hõlmaks ka eksportkauba tootmise eritsoone ja tööstusklastreid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et erasektori tõhusaks osalemiseks arengus on hädavajalik sotsiaaldialoog; on veendunud, et arenguriikidel on kohustus toetada sotsiaaldialoogi erasektori tööandjate, töötajate ja oma riigi valitsuse vahel, mis on hea valitsemistava ja riigi stabiilsuse edendamise viis; palub arenguriikidel eelkõige tagada, et sotsiaaldialoog hõlmaks ka eksportkauba tootmise eritsoone ja tööstusklastreid;

| 21. | leiab, et rahvusvahelise üldsuse reaktsioon Ebola viiruse epideemiale ei olnud piisav ning näitas valmisoleku puudumist epideemiate ja pandeemiatega toimetulemisel; nõuab, et moodustataks alaline Euroopa kiirreageerimisrühm, mis koosneb ekspertidest, laborimeeskondadest, epidemioloogidest, ja logistiline taristu, sh mobiilsed laborid, mille saaks väga kiiresti kasutusele võtta; on üldiselt seisukohal, et paindliku tervishoiusüsteemi ülesehitamine pikas perspektiivis eeldab muu hulgas i) vahendite investeerimist põhilistesse riiklikesse tervishoiuteenustesse, ii) ohutu ja heal tasemel ravi tagamist, suurendades vahendeid, mille abil koolitatakse ja jälgitakse tervishoiutöötajaid ja makstakse neile piisavalt, ja võimaldades juurdepääsu ohututele ravimitele, ja iii) kohalike sidusrühmade ja kogukondade kaasamist kriisidele reageerimisse ja arengu kavandamisse; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles suurendama nendele riikidele ametliku arenguabi andmist riiklike süsteemide kaudu, nagu näiteks eelarvetoetus; |
| --- | --- |

21.

leiab, et rahvusvahelise üldsuse reaktsioon Ebola viiruse epideemiale ei olnud piisav ning näitas valmisoleku puudumist epideemiate ja pandeemiatega toimetulemisel; nõuab, et moodustataks alaline Euroopa kiirreageerimisrühm, mis koosneb ekspertidest, laborimeeskondadest, epidemioloogidest, ja logistiline taristu, sh mobiilsed laborid, mille saaks väga kiiresti kasutusele võtta; on üldiselt seisukohal, et paindliku tervishoiusüsteemi ülesehitamine pikas perspektiivis eeldab muu hulgas i) vahendite investeerimist põhilistesse riiklikesse tervishoiuteenustesse, ii) ohutu ja heal tasemel ravi tagamist, suurendades vahendeid, mille abil koolitatakse ja jälgitakse tervishoiutöötajaid ja makstakse neile piisavalt, ja võimaldades juurdepääsu ohututele ravimitele, ja iii) kohalike sidusrühmade ja kogukondade kaasamist kriisidele reageerimisse ja arengu kavandamisse; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles suurendama nendele riikidele ametliku arenguabi andmist riiklike süsteemide kaudu, nagu näiteks eelarvetoetus;

| 22. | märgib, et olemasolevaid parimate tavade mudeleid, nt lastehalvatuse ennetamiseks (või lastehalvatusevastaseks kampaaniaks), võib kasutada üldise eeskujuna uute hädaolukordade ja tervisekatastroofide ohjamise struktuuride väljatöötamisel ja kogu tervishoiusektori arendamisel; |
| --- | --- |

22.

märgib, et olemasolevaid parimate tavade mudeleid, nt lastehalvatuse ennetamiseks (või lastehalvatusevastaseks kampaaniaks), võib kasutada üldise eeskujuna uute hädaolukordade ja tervisekatastroofide ohjamise struktuuride väljatöötamisel ja kogu tervishoiusektori arendamisel;

| 23. | rõhutab, et kõige kulutõhusam viis selliste nakkushaiguste nagu ebola ennetamiseks ja ohjamiseks on vaktsiinid; nõuab, et teadus- ja arendustegevuse ringkonnad investeeriksid enamasti vaeseid kimbutavate, kuid piiriülese nakkusvõimega nakkushaiguste vaktsiinide väljatöötamisse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kõige kulutõhusam viis selliste nakkushaiguste nagu ebola ennetamiseks ja ohjamiseks on vaktsiinid; nõuab, et teadus- ja arendustegevuse ringkonnad investeeriksid enamasti vaeseid kimbutavate, kuid piiriülese nakkusvõimega nakkushaiguste vaktsiinide väljatöötamisse;

| 24. | ergutab AKV riike kehtestama terviseohu ennetamise mehhanisme, sh teadlikkuse suurendamise programme, ning ehitama vajalike töötajate ja meditsiiniseadmetega varustatud keskusi esmajärjekorras kõrvalistesse ja ebasoodsate tingimustega piirkondadesse; |
| --- | --- |

24.

ergutab AKV riike kehtestama terviseohu ennetamise mehhanisme, sh teadlikkuse suurendamise programme, ning ehitama vajalike töötajate ja meditsiiniseadmetega varustatud keskusi esmajärjekorras kõrvalistesse ja ebasoodsate tingimustega piirkondadesse;

| 25. | peab vajalikuks, et ebola ja teiste haiguste ennetamist käsitlev poliitika hõlmaks piisavas koguses tervisliku toidu, ohutu joogivee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse tagamist elanikkonnale ning rahvatervishoiu süsteemide tugevdamist; |
| --- | --- |

25.

peab vajalikuks, et ebola ja teiste haiguste ennetamist käsitlev poliitika hõlmaks piisavas koguses tervisliku toidu, ohutu joogivee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse tagamist elanikkonnale ning rahvatervishoiu süsteemide tugevdamist;

| 26. | on veendumusel, et tegelemisel selliste epideemiatega nagu ebola tuleb erilist tähelepanu pöörata nakkuse ärahoidmisele; on seetõttu arvamusel, et korraldada tuleks meditsiinitöötajate, -õdede ja tervishoiutöötajate põhjalikke koolitusi, mis hõlmaks ka haridusvaldkonda, et oleks võimalikult palju teavet tervisealaste ja igapäevaste käitumisreeglite järgimise vajalikkuse kohta, et tõrjuda nakkusohtu; |
| --- | --- |

26.

on veendumusel, et tegelemisel selliste epideemiatega nagu ebola tuleb erilist tähelepanu pöörata nakkuse ärahoidmisele; on seetõttu arvamusel, et korraldada tuleks meditsiinitöötajate, -õdede ja tervishoiutöötajate põhjalikke koolitusi, mis hõlmaks ka haridusvaldkonda, et oleks võimalikult palju teavet tervisealaste ja igapäevaste käitumisreeglite järgimise vajalikkuse kohta, et tõrjuda nakkusohtu;

| 27. | märgib, et toidu raiskamise tõttu jääb põllumajandustootjatel osa sissetulekust saamata ja raisku lähevad sellised ressursid nagu vesi ja maa ajal, mil maailma elanikkond suureneb eeldatavasti 2015. aasta 7,3 miljardilt 9,5 miljardini 2050. aastal koos toidunõudluse suurenemisega, ning et AKV riikides tekib kolm neljandikku raisatud toidust tootmis-, käsitlemis- ja ladustamisetapis ning et olukorda saaks parandada odavate ja madaltehnoloogiliste lahendustega; leiab, et kui AKV riikides vähendataks nendes etappides toidu raiskamist Euroopa tasemeni, suurendaks see AKV riikide SKPd 2,6 % aastas; |
| --- | --- |

27.

märgib, et toidu raiskamise tõttu jääb põllumajandustootjatel osa sissetulekust saamata ja raisku lähevad sellised ressursid nagu vesi ja maa ajal, mil maailma elanikkond suureneb eeldatavasti 2015. aasta 7,3 miljardilt 9,5 miljardini 2050. aastal koos toidunõudluse suurenemisega, ning et AKV riikides tekib kolm neljandikku raisatud toidust tootmis-, käsitlemis- ja ladustamisetapis ning et olukorda saaks parandada odavate ja madaltehnoloogiliste lahendustega; leiab, et kui AKV riikides vähendataks nendes etappides toidu raiskamist Euroopa tasemeni, suurendaks see AKV riikide SKPd 2,6 % aastas;

| 28. | palub rahvusvahelisel üldsusel täita oma kohustused Lääne-Aafrikas kõige enam kannatanud riikide (Guinea, Libeeria ja Sierra Leone) ühiskonna ja majanduse ülesehitamise toetamiseks Ebola viiruse puhangu järgselt, eelkõige 3. märtsil 2015. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelisel konverentsil „Ebola: From Emergency to Recovery” („Ebola: hädaolukorrast taastumiseni”) kokku lepitud kohustused; |
| --- | --- |

28.

palub rahvusvahelisel üldsusel täita oma kohustused Lääne-Aafrikas kõige enam kannatanud riikide (Guinea, Libeeria ja Sierra Leone) ühiskonna ja majanduse ülesehitamise toetamiseks Ebola viiruse puhangu järgselt, eelkõige 3. märtsil 2015. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelisel konverentsil „Ebola: From Emergency to Recovery” („Ebola: hädaolukorrast taastumiseni”) kokku lepitud kohustused;

| 29. | palub ELi liikmesriikidel toetada ennetava tervishoiu koolitusprogrammide rakendamist mitte ainult rahaliselt, vaid ka tõelise ennetuskultuuri edendamise kaudu AKV riikides; |
| --- | --- |

29.

palub ELi liikmesriikidel toetada ennetava tervishoiu koolitusprogrammide rakendamist mitte ainult rahaliselt, vaid ka tõelise ennetuskultuuri edendamise kaudu AKV riikides;

| 30. | märgib, et enamik pereettevõtteid on VKEd, et nad parandavad vähearenenud piirkondades ja maapiirkondades elavate perede sotsiaal-majanduslikku seisundit ning et pereettevõtete jaoks ei ole kasumlikkus suurim mure; |
| --- | --- |

30.

märgib, et enamik pereettevõtteid on VKEd, et nad parandavad vähearenenud piirkondades ja maapiirkondades elavate perede sotsiaal-majanduslikku seisundit ning et pereettevõtete jaoks ei ole kasumlikkus suurim mure;

| 31. | märgib, et AKV riikides palkavad VKEd kõige rohkem inimesi ja maksavad kõige rohkem makse, kasvavad suurettevõtetest jõudsamalt, kui nende kapitalinõuded on täidetud, ning loovad sama investeeringu eest proportsionaalselt rohkem töökohti, suurema sissetuleku ja maksutulu; |
| --- | --- |

31.

märgib, et AKV riikides palkavad VKEd kõige rohkem inimesi ja maksavad kõige rohkem makse, kasvavad suurettevõtetest jõudsamalt, kui nende kapitalinõuded on täidetud, ning loovad sama investeeringu eest proportsionaalselt rohkem töökohti, suurema sissetuleku ja maksutulu;

| 32. | nõuab duaalse haridussüsteemi väljatöötamist, kus praktika ettevõttes on kombineeritud kutseõppega rakenduskõrgkoolis, et anda teadmisi praktiliste oskuste jaoks, nii et õpitud oskusi saab praktikas katsetada, ning nõuab ettevõtetele õpilaste praktikale võtmise eest stiimuleid, nagu maksusoodustused, ilma et kogu maksutulu väheneks; nõuab tõhusate, tulemuslike ja läbipaistvate korruptsioonivastaste programmide rakendamist, et vältida ajude äravoolu; |
| --- | --- |

32.

nõuab duaalse haridussüsteemi väljatöötamist, kus praktika ettevõttes on kombineeritud kutseõppega rakenduskõrgkoolis, et anda teadmisi praktiliste oskuste jaoks, nii et õpitud oskusi saab praktikas katsetada, ning nõuab ettevõtetele õpilaste praktikale võtmise eest stiimuleid, nagu maksusoodustused, ilma et kogu maksutulu väheneks; nõuab tõhusate, tulemuslike ja läbipaistvate korruptsioonivastaste programmide rakendamist, et vältida ajude äravoolu;

| 33. | palub, et EL käsitleks ELi ja AKV riikide VKEde vahelist tihedat koostööd ettevõtja sotsiaalse vastutuse selge sihtmärgina; nõuab ELi–AKV partnerlusvõrgustiku loomist, et viia AKV riikides ellu valikulised katseprojektid, mille raames noored ettevõtjad ja idufirmad saavad võimaluse areneda tööalaselt tärkava majandusega riikides ning teha koostööd Euroopa uurimisasutuste või ettevõtjatega; |
| --- | --- |

33.

palub, et EL käsitleks ELi ja AKV riikide VKEde vahelist tihedat koostööd ettevõtja sotsiaalse vastutuse selge sihtmärgina; nõuab ELi–AKV partnerlusvõrgustiku loomist, et viia AKV riikides ellu valikulised katseprojektid, mille raames noored ettevõtjad ja idufirmad saavad võimaluse areneda tööalaselt tärkava majandusega riikides ning teha koostööd Euroopa uurimisasutuste või ettevõtjatega;

| 34. | ergutab AKV riike integreerima tehnilise ja kutseõppe ja -koolituse programmid oma oskuste arendamise strateegiatesse, mis hõlmab seda, et tööstus tagab muu hulgas ettevõtluse integreerimise kvaliteetsetesse koolitusprogrammidesse; |
| --- | --- |

34.

ergutab AKV riike integreerima tehnilise ja kutseõppe ja -koolituse programmid oma oskuste arendamise strateegiatesse, mis hõlmab seda, et tööstus tagab muu hulgas ettevõtluse integreerimise kvaliteetsetesse koolitusprogrammidesse;

| 35. | nõuab, et töötataks välja riiklik haridussüsteem, mille õppekava on kohandatud iga riigi vajadustele ja prioriteetidele; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et töötataks välja riiklik haridussüsteem, mille õppekava on kohandatud iga riigi vajadustele ja prioriteetidele;

| 36. | peab vajalikuks praktika ja õpipoisiõppe süsteemi reguleerimist, et kõrvaldada kõik sellise vahendite väärkasutamise vormid, võrdsustades neid mis tahes muus vormis tööga ja tagades palkade vajalikud kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

36.

peab vajalikuks praktika ja õpipoisiõppe süsteemi reguleerimist, et kõrvaldada kõik sellise vahendite väärkasutamise vormid, võrdsustades neid mis tahes muus vormis tööga ja tagades palkade vajalikud kaitsemeetmed;

| 37. | ergutab suurendama noorte seas jätkusuutlikku ettevõtlusvaimu AKV riikides, kus üle 75 % elanikest on alla 25-aastased, soodustades koolides rohkem ettevõtlusele suunatud haridust ning luues tõhusamad partnerlused ülikoolidega ja Erasmuse õpilasvahetusprogrammidega; nõuab õpetajakoolituse ja – vahetusprogrammide loomist, et aidata parandada AKV riikides hariduse kvaliteeti ja kättesaadavust; palub AKV riikidel koolihariduse edendamiseks püüda igal võimalikul viisil tagada, et kõigil lastel oleks juurdepääs tasuta kvaliteetsele haridusele, võttes eelkõige arvesse kõige haavatavamate vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elanikkonnarühmade vajadusi; |
| --- | --- |

37.

ergutab suurendama noorte seas jätkusuutlikku ettevõtlusvaimu AKV riikides, kus üle 75 % elanikest on alla 25-aastased, soodustades koolides rohkem ettevõtlusele suunatud haridust ning luues tõhusamad partnerlused ülikoolidega ja Erasmuse õpilasvahetusprogrammidega; nõuab õpetajakoolituse ja – vahetusprogrammide loomist, et aidata parandada AKV riikides hariduse kvaliteeti ja kättesaadavust; palub AKV riikidel koolihariduse edendamiseks püüda igal võimalikul viisil tagada, et kõigil lastel oleks juurdepääs tasuta kvaliteetsele haridusele, võttes eelkõige arvesse kõige haavatavamate vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elanikkonnarühmade vajadusi;

| 38. | nõuab, et AKV riigid looksid majandussüsteemid, mis põhinevad sotsiaalse õigluse, sõltumatuse ja üldsuse osalemise põhimõtetel ning mis tuginevad peaasjalikult oma inimressursi ja loodusvarade arengule ja vastutustundlikule kasutamisele kaasaval ja säästvat arengut tagaval viisil; leiab, et valitsused peaksid välja töötama poliitika, mis toetab vaeseid ja on tulemustele suunatud, soodustab erasektori algatusi, konkurentsi ja investeeringuid, edendab teadmiste ja oskuste omandamist, suurendab tootlikkust, tagab kõigi põhiteenuste õiglase ja asjakohase jaotamise ning ergutab ja tugevdab rahvusvahelist majanduskoostööd ja investeeringuid; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et AKV riigid looksid majandussüsteemid, mis põhinevad sotsiaalse õigluse, sõltumatuse ja üldsuse osalemise põhimõtetel ning mis tuginevad peaasjalikult oma inimressursi ja loodusvarade arengule ja vastutustundlikule kasutamisele kaasaval ja säästvat arengut tagaval viisil; leiab, et valitsused peaksid välja töötama poliitika, mis toetab vaeseid ja on tulemustele suunatud, soodustab erasektori algatusi, konkurentsi ja investeeringuid, edendab teadmiste ja oskuste omandamist, suurendab tootlikkust, tagab kõigi põhiteenuste õiglase ja asjakohase jaotamise ning ergutab ja tugevdab rahvusvahelist majanduskoostööd ja investeeringuid;

| 39. | nõuab, et EL ja AKV riigid edendaksid eetilise ettevõtluse printsiipe kui tulevaste rahvusvaheliste turgude alust ning teeksid kõik mis võimalik, et võidelda korruptsiooni ja ebaseaduslike finantsvoogudega; nõuab, et kõik AKV riigid kehtestaksid tõhusad, tulemuslikud ja läbipaistvad korruptsioonivastased programmid; märgib, et eetikaalast teadlikkust tuleks õppida võimalikult varakult, ja nõuab seetõttu, et AKV riigid kaasaksid selle oma kõigi tasandi haridusprogrammidesse – algharidusest ülikoolini; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et EL ja AKV riigid edendaksid eetilise ettevõtluse printsiipe kui tulevaste rahvusvaheliste turgude alust ning teeksid kõik mis võimalik, et võidelda korruptsiooni ja ebaseaduslike finantsvoogudega; nõuab, et kõik AKV riigid kehtestaksid tõhusad, tulemuslikud ja läbipaistvad korruptsioonivastased programmid; märgib, et eetikaalast teadlikkust tuleks õppida võimalikult varakult, ja nõuab seetõttu, et AKV riigid kaasaksid selle oma kõigi tasandi haridusprogrammidesse – algharidusest ülikoolini;

| 40. | tuletab meelde, et EIP-le antud ELi tagatisega finantstehingud arenguriikides peavad lähtuma vaesuse vähendamise ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamise põhieesmärgist; rõhutab eelkõige, et EIP ja Euroopa arengu finantseerimisasutused peaksid tegema koostööd ainult finantsvahendajatega, kes ei tegutse offshore-finantskeskustes, kel on suur kohalikul tasandil võetav isevastutus ja vahendid, et rakendada arengut soodustavat lähenemisviisi, mis toetab tegevusriikide VKEde eripära; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et EIP-le antud ELi tagatisega finantstehingud arenguriikides peavad lähtuma vaesuse vähendamise ja pikas perspektiivis vaesuse kaotamise põhieesmärgist; rõhutab eelkõige, et EIP ja Euroopa arengu finantseerimisasutused peaksid tegema koostööd ainult finantsvahendajatega, kes ei tegutse offshore-finantskeskustes, kel on suur kohalikul tasandil võetav isevastutus ja vahendid, et rakendada arengut soodustavat lähenemisviisi, mis toetab tegevusriikide VKEde eripära;

| 41. | on seisukohal, et arenguriikides peaks olema kõigil tasanditel kättesaadav kvaliteetne, võrdne ja tasuta haridus, eelkõige kirja- ja arvutusoskuse õpe; et tuleks pakkuda ettevõtlusoskustealast haridust ning eelkõige tehnilist haridust, kutseõpet ja -koolitust; et peetakse vajalikuks õppimisel ja oskuste arendamisel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist; et kõigil koolidel peaks olema juurdepääs arvutitele ning piisavad ressursid ja energiaallikas nende kasutamiseks; et tuleb tagada, et õppematerjal on riigispetsiifiline ja seda õpetatakse riigi ametlikes keeltes, ning et tuleb püüelda naiste ja meeste võrdõiguslikkuse poole personaliarenduses; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et arenguriikides peaks olema kõigil tasanditel kättesaadav kvaliteetne, võrdne ja tasuta haridus, eelkõige kirja- ja arvutusoskuse õpe; et tuleks pakkuda ettevõtlusoskustealast haridust ning eelkõige tehnilist haridust, kutseõpet ja -koolitust; et peetakse vajalikuks õppimisel ja oskuste arendamisel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist; et kõigil koolidel peaks olema juurdepääs arvutitele ning piisavad ressursid ja energiaallikas nende kasutamiseks; et tuleb tagada, et õppematerjal on riigispetsiifiline ja seda õpetatakse riigi ametlikes keeltes, ning et tuleb püüelda naiste ja meeste võrdõiguslikkuse poole personaliarenduses;

| 42. | märgib, et minevikus kalduti Maailmapangast AKV riikidele antud laenude korral kasutama standardeid, mis ei võtnud nõuetekohaselt arvesse nende riikide konkreetseid vajadusi; märgib samuti, et mõned Maailmapanga projektid olid kasulikumad abiandjatele kui abi saavatele riikidele; märgib lisaks, et Maailmapanga teatavate tingimuste tõttu on arenguriikidel oht jääda võlgu, ja nõuab sellise tava kaotamist; |
| --- | --- |

42.

märgib, et minevikus kalduti Maailmapangast AKV riikidele antud laenude korral kasutama standardeid, mis ei võtnud nõuetekohaselt arvesse nende riikide konkreetseid vajadusi; märgib samuti, et mõned Maailmapanga projektid olid kasulikumad abiandjatele kui abi saavatele riikidele; märgib lisaks, et Maailmapanga teatavate tingimuste tõttu on arenguriikidel oht jääda võlgu, ja nõuab sellise tava kaotamist;

| 43. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Maailmapangale ja EIP-le. |
| --- | --- |

43.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Maailmapangale ja EIP-le.

RESOLUTSIOON (6)

rände, inimõiguste ja humanitaarpagulaste kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 13, mille alusel toimub AKV–ELi rändealane dialoog, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 13, mille alusel toimub AKV–ELi rändealane dialoog,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjul) hartat, mille võttis 27. juunil 1981. aastal vastu Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni assamblee, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjul) hartat, mille võttis 27. juunil 1981. aastal vastu Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni assamblee,

| — | võttes arvesse 2010. aasta juuni AKV–ELi ministrite nõukogu ühisavaldust rände ja arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta juuni AKV–ELi ministrite nõukogu ühisavaldust rände ja arengu kohta,

| — | võttes arvesse aruannet rännet ja arengut käsitleva 2011.–2012. aasta dialoogi kohta, mille AKV–ELi ministrite nõukogu oma 14. juunil 2012. aastal Port Vilas peetud 37. istungil heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet rännet ja arengut käsitleva 2011.–2012. aasta dialoogi kohta, mille AKV–ELi ministrite nõukogu oma 14. juunil 2012. aastal Port Vilas peetud 37. istungil heaks kiitis,

| — | võttes arvesse AKV rände vaatluskeskuse loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV rände vaatluskeskuse loomist,

| — | võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisstrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Aafrika ühisstrateegiat,

| — | võttes arvesse 2014. aasta aprillis toimunud neljandal ELi-Aafrika tippkohtumisel riigipeade ja valitsusjuhtide toetatud peamist poliitilist avaldust ja 2014.–2017. aasta tegevuskava rände ja liikuvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta aprillis toimunud neljandal ELi-Aafrika tippkohtumisel riigipeade ja valitsusjuhtide toetatud peamist poliitilist avaldust ja 2014.–2017. aasta tegevuskava rände ja liikuvuse kohta,

| — | võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ning 2014. aasta novembris toimunud neljandal Euroopa ja Aafrika ministrite rände- ja arenguteemalisel konverentsil vastu võetud programmi aastateks 2015–2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ning 2014. aasta novembris toimunud neljandal Euroopa ja Aafrika ministrite rände- ja arenguteemalisel konverentsil vastu võetud programmi aastateks 2015–2017,

| — | võttes arvesse 28. novembril 2014. aastal algatatud ELi – Aafrika Sarve piirkonna rändeteede algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 2014. aastal algatatud ELi – Aafrika Sarve piirkonna rändeteede algatust,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud Saheli piirkondlikku tegevuskava aastateks 2015–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud Saheli piirkondlikku tegevuskava aastateks 2015–2020,

| — | võttes arvesse 11.–12. novembri 2015. aasta ELi–Aafrika rändeteemalist tippkohtumist ning ühisavalduse ja tegevuskava vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11.–12. novembri 2015. aasta ELi–Aafrika rändeteemalist tippkohtumist ning ühisavalduse ja tegevuskava vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse ÜRO 3. oktoobri 2013. aasta kõrgetasemelist dialoogi rahvusvahelise rände ja arengu teemal ning ELi ja selle liikmesriikide ja AKV riikide ühisavaldust samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 3. oktoobri 2013. aasta kõrgetasemelist dialoogi rahvusvahelise rände ja arengu teemal ning ELi ja selle liikmesriikide ja AKV riikide ühisavaldust samal teemal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2240 Vahemere avamerel rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse hiljutise leviku ning sellega inimeste elu ohtu seadmise vastase tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2240 Vahemere avamerel rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse hiljutise leviku ning sellega inimeste elu ohtu seadmise vastase tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse rändajate inimõiguste ÜRO eriraportööri aastaaruandeid, eriti 2013. aasta aprillis avaldatud aruannet ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta rändajate inimõigustele ning 2014. aasta aprillis avaldatud aruannet rändajate tööalase ärakasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõiguste ÜRO eriraportööri aastaaruandeid, eriti 2013. aasta aprillis avaldatud aruannet ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta rändajate inimõigustele ning 2014. aasta aprillis avaldatud aruannet rändajate tööalase ärakasutamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) Vahemere keskosa algatust ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku ettepanekuid varjupaigataotlejate, pagulaste ja sisserändajate praeguse ja edaspidise saabumise lahendamiseks Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) Vahemere keskosa algatust ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku ettepanekuid varjupaigataotlejate, pagulaste ja sisserändajate praeguse ja edaspidise saabumise lahendamiseks Euroopas,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta Genfi konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate olukorra kohta, eelkõige 17. detsembri 2014. aasta, 29. aprilli 2015. aasta ja 10. septembri 2015. aasta resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate olukorra kohta, eelkõige 17. detsembri 2014. aasta, 29. aprilli 2015. aasta ja 10. septembri 2015. aasta resolutsioone,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed”,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast”,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 21. detsembril 1965. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 21. detsembril 1965. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivseid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivseid protokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 2008. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivset protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 2008. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivset protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601 ja 14. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonna ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka hüvanguks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601 ja 14. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonna ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka hüvanguks,

| A. | arvestades, et poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik ebastabiilsus, majanduslangus, halb valitsemistava, turvalisuse puudumine, inimõiguste rikkumised, poliitilised repressioonid, humanitaarkriisid ja looduskatastroofid ning elamistingimuste kasvav ebavõrdsus on peamised rännet põhjustavad jõud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik ebastabiilsus, majanduslangus, halb valitsemistava, turvalisuse puudumine, inimõiguste rikkumised, poliitilised repressioonid, humanitaarkriisid ja looduskatastroofid ning elamistingimuste kasvav ebavõrdsus on peamised rännet põhjustavad jõud;

| B. | arvestades, et hinnangulisest 232 miljonist rahvusvahelisest rändajast on ligi kolm neljandikku OECDsse mittekuuluvate riikide kodanikud ja ligi kolmandiku elukoht on väikese või keskmise sissetulekuga riik; arvestades, et üle 10 miljoni pagulase leiavad end arenguriikides pikaleveninud äraootavas olukorras; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hinnangulisest 232 miljonist rahvusvahelisest rändajast on ligi kolm neljandikku OECDsse mittekuuluvate riikide kodanikud ja ligi kolmandiku elukoht on väikese või keskmise sissetulekuga riik; arvestades, et üle 10 miljoni pagulase leiavad end arenguriikides pikaleveninud äraootavas olukorras;

| C. | arvestades, et ebastabiilsus, inimõiguste rikkumine ja püsivad konfliktid on tekitanud seniolematu humanitaarkriisi, mis põhjustas 2014. aastal 60 miljoni inimese sundrände; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ebastabiilsus, inimõiguste rikkumine ja püsivad konfliktid on tekitanud seniolematu humanitaarkriisi, mis põhjustas 2014. aastal 60 miljoni inimese sundrände;

| D. | arvestades, et hästi juhitud ränne võib olla kasulik nii ELi kui ka AKV riikidele, aidates rahuldada olemasolevaid ja tulevasi tööjõuvajadusi ning panustades kõigi asjaomaste riikide arengusse; arvestades, et paljud valitsused säilitavad rändevoogude peatamise illusiooni väärkohtlemise, tülikate menetluste, tarade ja isegi inimõiguste ilmsete rikkumiste abil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hästi juhitud ränne võib olla kasulik nii ELi kui ka AKV riikidele, aidates rahuldada olemasolevaid ja tulevasi tööjõuvajadusi ning panustades kõigi asjaomaste riikide arengusse; arvestades, et paljud valitsused säilitavad rändevoogude peatamise illusiooni väärkohtlemise, tülikate menetluste, tarade ja isegi inimõiguste ilmsete rikkumiste abil;

| E. | arvestades, et 2016. aasta mais toimuval ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel tuleks humanitaarkriisi käsitleda terviklikult; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2016. aasta mais toimuval ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel tuleks humanitaarkriisi käsitleda terviklikult;

| F. | arvestades, et AKV–ELi nõukogu leppis 2011. aasta mais kokku, et kvalifitseeritud inimeste liikumist, seaduslikku rännet, tagasivõtmist, viisasid, inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, rändajate õigusi ja rahaülekandeid käsitlevat dialoogi tuleks jätkata; arvestades, et AKV ja ELi riigid on võtnud endale kohustused tagada rändajate inimõiguste austamine olenemata nende sisserändaja staatusest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et AKV–ELi nõukogu leppis 2011. aasta mais kokku, et kvalifitseeritud inimeste liikumist, seaduslikku rännet, tagasivõtmist, viisasid, inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, rändajate õigusi ja rahaülekandeid käsitlevat dialoogi tuleks jätkata; arvestades, et AKV ja ELi riigid on võtnud endale kohustused tagada rändajate inimõiguste austamine olenemata nende sisserändaja staatusest;

| G. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni kohaselt on ajavahemikus 2000–2015 Põhja-Aafrika ja Euroopa vahelise Vahemere ületamisel surma saanud vähemalt 22 000 inimest; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on 2015. aastal teel Euroopasse hukkunud või kadunuks jäänud 2 800 varjupaika otsinud naist, meest ja last; arvestades, et kliimamuutuste tõttu saavad miljonitest inimestest rändajad ning ELi ja AKV riigid peavad olema valmis tagajärgedega tegelemiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni kohaselt on ajavahemikus 2000–2015 Põhja-Aafrika ja Euroopa vahelise Vahemere ületamisel surma saanud vähemalt 22 000 inimest; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on 2015. aastal teel Euroopasse hukkunud või kadunuks jäänud 2 800 varjupaika otsinud naist, meest ja last; arvestades, et kliimamuutuste tõttu saavad miljonitest inimestest rändajad ning ELi ja AKV riigid peavad olema valmis tagajärgedega tegelemiseks;

| H. | arvestades, et igal aastal kaotab Aafrika väljarände tõttu hinnanguliselt üle 70 000 kvalifitseeritud spetsialisti, mis põhjustab sellel mandril tohutu inimressursi puudujäägi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et igal aastal kaotab Aafrika väljarände tõttu hinnanguliselt üle 70 000 kvalifitseeritud spetsialisti, mis põhjustab sellel mandril tohutu inimressursi puudujäägi;

| I. | arvestades, et lõuna-lõunasuunaline ränne on endiselt palju levinum kui lõuna-põhjasuunaline ränne, sest see moodustab kogurändest ligikaudu kaks kolmandikku; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on maailmas 60 miljonit põgenikku ja pagulast, kellest 80 % on pärit nendest kümnest riigist, kus toimuvad destabiliseerimine ja sõjad; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on prognoosinud, et 2015. aastal mõjutab Aafrikas ümberasustamine 15 miljonit inimest; arvestades, et arenguriikidest pärit pagulastest 85 % otsib varjupaika oma elukoha piirkonnas, ning arvestades, et hoolimata nendest suurtest arvudest austatakse Aafrikas üldjoontes õigust otsida ja saada varjupaika; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lõuna-lõunasuunaline ränne on endiselt palju levinum kui lõuna-põhjasuunaline ränne, sest see moodustab kogurändest ligikaudu kaks kolmandikku; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on maailmas 60 miljonit põgenikku ja pagulast, kellest 80 % on pärit nendest kümnest riigist, kus toimuvad destabiliseerimine ja sõjad; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on prognoosinud, et 2015. aastal mõjutab Aafrikas ümberasustamine 15 miljonit inimest; arvestades, et arenguriikidest pärit pagulastest 85 % otsib varjupaika oma elukoha piirkonnas, ning arvestades, et hoolimata nendest suurtest arvudest austatakse Aafrikas üldjoontes õigust otsida ja saada varjupaika;

| J. | arvestades, et diskrimineerimine ja vägivald, mis on suunatud eeskätt rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate vastu, koos märgatavalt suureneva ksenofoobia, rändajatevastase meelsuse, vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudega muutub ELi ja AKV riikide jaoks tõsiseks mureks; arvestades, et paljude Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrite tingimused halvenevad ning sageli ei ole pagulaste julgeolek tagatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et diskrimineerimine ja vägivald, mis on suunatud eeskätt rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate vastu, koos märgatavalt suureneva ksenofoobia, rändajatevastase meelsuse, vihkamist õhutavate avalduste ja vihakuritegudega muutub ELi ja AKV riikide jaoks tõsiseks mureks; arvestades, et paljude Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrite tingimused halvenevad ning sageli ei ole pagulaste julgeolek tagatud;

| K. | arvestades nende pagulastest naiste ja tüdrukute haavatavat eriolukorda, kes on inimkaubanduse, sundabielude, seksuaalse ärakasutamise ja soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et oma 2016.–2020. aasta soolises tegevuskavas on EL võtnud endale täieliku kohustuse tagada sooline võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu oma välissuhete kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades nende pagulastest naiste ja tüdrukute haavatavat eriolukorda, kes on inimkaubanduse, sundabielude, seksuaalse ärakasutamise ja soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et oma 2016.–2020. aasta soolises tegevuskavas on EL võtnud endale täieliku kohustuse tagada sooline võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu oma välissuhete kaudu;

| 1. | väljendab sügavat kahetsust ja kurbust selle pärast, et ELis varjupaika otsivad inimesed kaotavad sageli elu; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et hoida ära uusi hukkumisi merel ja maal; kutsub ELi, Frontexit ja liikmesriike üles tagama, et abi raskustes olevatele rändajatele on osa peamistest prioriteetidest Eurosuri määruse rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kahetsust ja kurbust selle pärast, et ELis varjupaika otsivad inimesed kaotavad sageli elu; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et hoida ära uusi hukkumisi merel ja maal; kutsub ELi, Frontexit ja liikmesriike üles tagama, et abi raskustes olevatele rändajatele on osa peamistest prioriteetidest Eurosuri määruse rakendamisel;

| 2. | rõhutab vajadust ühise ELi–AKV lähenemisviisi järele rände valdkonnas; tuletab meelde, et 2000. aasta juunis Cotonous sõlmitud AKV-ELi partnerluslepingu artikli 13 kohaselt toimub „migratsiooni teemal [–-] põhjalik dialoog”; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust ühise ELi–AKV lähenemisviisi järele rände valdkonnas; tuletab meelde, et 2000. aasta juunis Cotonous sõlmitud AKV-ELi partnerluslepingu artikli 13 kohaselt toimub „migratsiooni teemal [–-] põhjalik dialoog”;

| 3. | juhib tähelepanu 11.–12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud rändeteemalise tippkohtumise tulemustele; leiab, et tippkohtumine peaks olema lähtepunkt sellise kaugeleulatuva ELi–Aafrika strateegia väljatöötamiseks, milles reageeritakse Aafrika ja ELi vaheliste rändevoogude inimestega seotud, sotsiaalsetele ja poliitilistele probleemidele ning keskendutakse algpõhjustele; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu 11.–12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud rändeteemalise tippkohtumise tulemustele; leiab, et tippkohtumine peaks olema lähtepunkt sellise kaugeleulatuva ELi–Aafrika strateegia väljatöötamiseks, milles reageeritakse Aafrika ja ELi vaheliste rändevoogude inimestega seotud, sotsiaalsetele ja poliitilistele probleemidele ning keskendutakse algpõhjustele;

| 4. | kutsub konfliktide riiklikke ja muid osalejaid üles katkestama kõik tsiviilelanike vastu suunatud rünnakud, järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja tagama, et tsiviilelanikud on kaitstud, neil on tõketeta juurdepääs meditsiiniasutustele ja humanitaarabile ning neil on võimalik lahkuda vägivaldsetest piirkondadest ohutult ja väärikalt; |
| --- | --- |

4.

kutsub konfliktide riiklikke ja muid osalejaid üles katkestama kõik tsiviilelanike vastu suunatud rünnakud, järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja tagama, et tsiviilelanikud on kaitstud, neil on tõketeta juurdepääs meditsiiniasutustele ja humanitaarabile ning neil on võimalik lahkuda vägivaldsetest piirkondadest ohutult ja väärikalt;

| 5. | palub rahvusvahelisel üldsusel näidata, et ta suudab toime tulla praeguste kriiside ulatusega, ning rahastada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste asutuste humanitaarabitegevust tuvastatud vajaduste kohaselt; |
| --- | --- |

5.

palub rahvusvahelisel üldsusel näidata, et ta suudab toime tulla praeguste kriiside ulatusega, ning rahastada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste asutuste humanitaarabitegevust tuvastatud vajaduste kohaselt;

| 6. | on veendumusel, et tõeliselt toimiv vastus ELi ja Aafrika rändekriisidele on pikaajaline võitlemine nende algpõhjustega, milleks on vaesus, ebastabiilsus, ebavõrdsus, organiseeritud kuritegevus, relvastatud konfliktid, ebaseaduslik kaubandus, tagakiusamine, inimõiguste rikkumised, kliimamuutused ja looduskatastroofid; |
| --- | --- |

6.

on veendumusel, et tõeliselt toimiv vastus ELi ja Aafrika rändekriisidele on pikaajaline võitlemine nende algpõhjustega, milleks on vaesus, ebastabiilsus, ebavõrdsus, organiseeritud kuritegevus, relvastatud konfliktid, ebaseaduslik kaubandus, tagakiusamine, inimõiguste rikkumised, kliimamuutused ja looduskatastroofid;

| 7. | palub ELil jätkata oma jõupingutusi päritoluriikide arengu ja demokratiseerimise jätkamiseks; nõuab, et EL ja AKV riigid aitaksid leida kestva poliitilise lahenduse konfliktis olevates riikides ja tugevdada kõiki inimõiguste elemente hõlmavat poliitilist dialoogi, et toetada kaasavaid ja demokraatlikke institutsioone, suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet ning kiirendada sotsiaalset ja demokraatlikku arengut päritoluriikides ja nende elanikkonna hulgas; |
| --- | --- |

7.

palub ELil jätkata oma jõupingutusi päritoluriikide arengu ja demokratiseerimise jätkamiseks; nõuab, et EL ja AKV riigid aitaksid leida kestva poliitilise lahenduse konfliktis olevates riikides ja tugevdada kõiki inimõiguste elemente hõlmavat poliitilist dialoogi, et toetada kaasavaid ja demokraatlikke institutsioone, suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet ning kiirendada sotsiaalset ja demokraatlikku arengut päritoluriikides ja nende elanikkonna hulgas;

| 8. | palub ELil ja AKV riikidel võtta konkreetsed meetmed majandusarengu ja tööhõive suurendamiseks, et vähendada olulisel määral praegust laialt levinud vaesust ja sissetulekute ebavõrdsust; taunib asjaolu, et paljud ELi liikmesriigid ei ole täitnud eesmärki eraldada 0,7 % oma kogurahvatulust arenguabile ja et mõned kärbivad oma arenguabi eelarvet; |
| --- | --- |

8.

palub ELil ja AKV riikidel võtta konkreetsed meetmed majandusarengu ja tööhõive suurendamiseks, et vähendada olulisel määral praegust laialt levinud vaesust ja sissetulekute ebavõrdsust; taunib asjaolu, et paljud ELi liikmesriigid ei ole täitnud eesmärki eraldada 0,7 % oma kogurahvatulust arenguabile ja et mõned kärbivad oma arenguabi eelarvet;

| 9. | juhib tähelepanu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi (edaspidi „usaldusfond”) loomisele, sh asjaolule, et ELi vahenditest on ette nähtud 1,8 miljardit eurot ja Euroopa riigid annavad 81 miljonit eurot; leiab, et selle fondi vahendid tuleks eraldada asjakohaste abiprojektide toetamiseks, eriti kõige haavatavamate isikute, nagu naiste ja laste toetamisele ja edendamisele keskenduvate projektide toetamiseks, ning et arengukoostöö peab järgima abi tõhususe põhimõtteid, sh isevastutus ja kooskõla abisaajate, mitte abiandjate määratletud prioriteetidega; rõhutab, et usaldusfondi ei tohiks kasutada piirihalduse ja tagasisaatmise alaseks koostööks; märgib, et mõned ELi liikmesriigid otsustasid teha tähelepanuväärse panuse sellesse fondi, samal ajal kui teiste panus oli väga piiratud; palub komisjonil täielikult tagada usaldusfondi poliitiline vastutus ja finantsalane läbipaistvus; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi (edaspidi „usaldusfond”) loomisele, sh asjaolule, et ELi vahenditest on ette nähtud 1,8 miljardit eurot ja Euroopa riigid annavad 81 miljonit eurot; leiab, et selle fondi vahendid tuleks eraldada asjakohaste abiprojektide toetamiseks, eriti kõige haavatavamate isikute, nagu naiste ja laste toetamisele ja edendamisele keskenduvate projektide toetamiseks, ning et arengukoostöö peab järgima abi tõhususe põhimõtteid, sh isevastutus ja kooskõla abisaajate, mitte abiandjate määratletud prioriteetidega; rõhutab, et usaldusfondi ei tohiks kasutada piirihalduse ja tagasisaatmise alaseks koostööks; märgib, et mõned ELi liikmesriigid otsustasid teha tähelepanuväärse panuse sellesse fondi, samal ajal kui teiste panus oli väga piiratud; palub komisjonil täielikult tagada usaldusfondi poliitiline vastutus ja finantsalane läbipaistvus;

| 10. | tuletab meelde, et õigus lahkuda mis tahes riigist, sh omaenda riigist, on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 13; toonitab, et kuigi see on vabadus ja põhiõigus, mis peaks tooma kasu kõigile, saavad vaid n-ö põhjapoolsete riikide kodanikud ja n-ö lõunapoolsete riikide kõige jõukamad kodanikud seda õigust praegu kasutada; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et õigus lahkuda mis tahes riigist, sh omaenda riigist, on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 13; toonitab, et kuigi see on vabadus ja põhiõigus, mis peaks tooma kasu kõigile, saavad vaid n-ö põhjapoolsete riikide kodanikud ja n-ö lõunapoolsete riikide kõige jõukamad kodanikud seda õigust praegu kasutada;

| 11. | nõuab alalise ümberasustamise mehhanismi tugevdamist ja et liikmesriigid teeksid kiiresti teatavaks ümberasustatavate pagulaste arvu, mis vastab praeguse humanitaarkatastroofi ulatusele; nõuab ELi rahastamise märgatavat suurendamist varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtmise korraldamiseks; rõhutab, et rändajate integreerimine peaks olema prioriteet, eelkõige hariduse, tööhõive-, majutuse, tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas, et tagada kõigile kodanikele võrdsed õigused; |
| --- | --- |

11.

nõuab alalise ümberasustamise mehhanismi tugevdamist ja et liikmesriigid teeksid kiiresti teatavaks ümberasustatavate pagulaste arvu, mis vastab praeguse humanitaarkatastroofi ulatusele; nõuab ELi rahastamise märgatavat suurendamist varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtmise korraldamiseks; rõhutab, et rändajate integreerimine peaks olema prioriteet, eelkõige hariduse, tööhõive-, majutuse, tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas, et tagada kõigile kodanikele võrdsed õigused;

| 12. | toonitab rahvusvaheliste kohustuste täitmise tähtsust pagulaste vastuvõtmisel ja nende õiguste kaitsmisel; peab sellega seoses tervitatavaks Euroopa Komisjoni otsusekindlust algatada mitu rikkumismenetlust; |
| --- | --- |

12.

toonitab rahvusvaheliste kohustuste täitmise tähtsust pagulaste vastuvõtmisel ja nende õiguste kaitsmisel; peab sellega seoses tervitatavaks Euroopa Komisjoni otsusekindlust algatada mitu rikkumismenetlust;

| 13. | nõuab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kiiret ja täielikku ülevõtmist ning tõhusat rakendamist kõigi osalevate liikmesriikide poolt, et tagada ühised Euroopa miinimumstandardid, sh varjupaigataotlejate vastuvõtutingimustest ja põhiõiguste austamisest kinnipidamise kehtivate õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

13.

nõuab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kiiret ja täielikku ülevõtmist ning tõhusat rakendamist kõigi osalevate liikmesriikide poolt, et tagada ühised Euroopa miinimumstandardid, sh varjupaigataotlejate vastuvõtutingimustest ja põhiõiguste austamisest kinnipidamise kehtivate õigusaktide alusel;

| 14. | mõistab hukka kõik ELi liikmesriikides esinenud inimõiguste rikkumiste juhud, mis mõjutavad rändajate ja varjupaigataotlejate elu ja väärikust; tuletab meelde, et kõigi inimeste õigusi tuleb austada kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega; kutsub ELi liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ja lõpetama viivitamata mis tahes sobimatud ja laiendatud vahistamistavad; nõuab pagulaslaagrite elamistingimuste parandamist ja mahutavuse suurendamist; kordab veendumusega, et inimõigusi tuleb alati austada ning et erilist tähelepanu tuleb pöörata kõige haavatavamatele isikutele, nagu saatjata alaealised, eakad ja eraldatud naised; seisab vastu kõigile püüetele siduda arenguabi tagasisaatmist käsitleva poliitika alase koostööga või piirihalduskoostööga; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka kõik ELi liikmesriikides esinenud inimõiguste rikkumiste juhud, mis mõjutavad rändajate ja varjupaigataotlejate elu ja väärikust; tuletab meelde, et kõigi inimeste õigusi tuleb austada kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega; kutsub ELi liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ja lõpetama viivitamata mis tahes sobimatud ja laiendatud vahistamistavad; nõuab pagulaslaagrite elamistingimuste parandamist ja mahutavuse suurendamist; kordab veendumusega, et inimõigusi tuleb alati austada ning et erilist tähelepanu tuleb pöörata kõige haavatavamatele isikutele, nagu saatjata alaealised, eakad ja eraldatud naised; seisab vastu kõigile püüetele siduda arenguabi tagasisaatmist käsitleva poliitika alase koostööga või piirihalduskoostööga;

| 15. | on arvamusel, et inimõiguste rikkumine, rändajatest ja pagulastest naiste ja tüdrukute probleemid rändeprotsessis ning selle protsessi mõju naiste mõjuvõimu suurendamisele ja inimõigustele on äärmiselt tähtsad küsimused; rõhutab, et rände- ja pagulaskriisi käsitlevas poliitikas tuleks võtta sõnaselge soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv ning et kättesaadavaks tuleks teha kõik teenused, sh seksuaaltervise ja reproduktiivtervise teenused; nõuab rändega seoses eelkõige soolise diskrimineerimise ja soolise vägivalla kaotamist; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et inimõiguste rikkumine, rändajatest ja pagulastest naiste ja tüdrukute probleemid rändeprotsessis ning selle protsessi mõju naiste mõjuvõimu suurendamisele ja inimõigustele on äärmiselt tähtsad küsimused; rõhutab, et rände- ja pagulaskriisi käsitlevas poliitikas tuleks võtta sõnaselge soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv ning et kättesaadavaks tuleks teha kõik teenused, sh seksuaaltervise ja reproduktiivtervise teenused; nõuab rändega seoses eelkõige soolise diskrimineerimise ja soolise vägivalla kaotamist;

| 16. | rõhutab vajadust tugevdada olemasolevaid mehhanisme, et kaitsta lapsi alati kuritarvituste ja ärakasutamise eest, sh selliste oluliste teenuste osutamise abil nagu arstiabi, psühholoogiline abi, kvaliteetne haridus ja konkreetsed meetmed laste järkjärguliseks integreerimiseks eri liikmesriikide ühiskonda; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks lahutatud perede ja mahajäänute vajadustele, mis aitab peresid taas kokku viia; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust tugevdada olemasolevaid mehhanisme, et kaitsta lapsi alati kuritarvituste ja ärakasutamise eest, sh selliste oluliste teenuste osutamise abil nagu arstiabi, psühholoogiline abi, kvaliteetne haridus ja konkreetsed meetmed laste järkjärguliseks integreerimiseks eri liikmesriikide ühiskonda; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks lahutatud perede ja mahajäänute vajadustele, mis aitab peresid taas kokku viia;

| 17. | peab äärmiselt tähtsaks küsimusi ja probleeme, mis tekivad ELis toimuvas rändeprotsessis naistel, lastel ja haavatavatel rühmadel (nt eakad, erivajadustega inimesed, puudega inimesed, lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed jt), ning nende mõju nende rühmade mõjuvõimu suurendamisele ja inimõigustele; rõhutab, et väga oluline on lisada rändepoliitikasse kaasav mõõde, mis võtab arvesse iga haavatava rühma eriomadusi, ning nõuab selle mõõtme lisamist kõikidesse rändajatega seotud poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

17.

peab äärmiselt tähtsaks küsimusi ja probleeme, mis tekivad ELis toimuvas rändeprotsessis naistel, lastel ja haavatavatel rühmadel (nt eakad, erivajadustega inimesed, puudega inimesed, lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed jt), ning nende mõju nende rühmade mõjuvõimu suurendamisele ja inimõigustele; rõhutab, et väga oluline on lisada rändepoliitikasse kaasav mõõde, mis võtab arvesse iga haavatava rühma eriomadusi, ning nõuab selle mõõtme lisamist kõikidesse rändajatega seotud poliitikavaldkondadesse;

| 18. | taunib suundumust käsitleda prioriteedina ebaseadusliku rände vastast tegevust, pöörates samal ajal liiga vähe tähelepanu juba rändavate isikute seaduslikele rändevõimalustele, saades samas vastastikku kasu korduvrändest; nõuab seadusliku rände ja liikuvuse (sh korduvrände ja ajutise rände kavade) jaoks paremat raamistikku, paremat teavet, kaitset ja lahkumiseelset koolitust ning täiendavate ohutute ja seaduslike rändekanalite ja humanitaarkoridoride loomist suurema arvu viisade ja eelkõige humanitaarviisade väljastamise kaudu konfliktide või humanitaarkriiside käes kannatavatest riikidest pärit rändajatele ning perede taasühinemise ja töötajate seaduslike rändekanalite hõlbustamise kaudu; nõuab, et EL võimaldaks esitada varjupaigataotlusi väljastpoolt liidu territooriumi, toetades seeläbi ohutut ja seaduslikku sisenemist ELi; |
| --- | --- |

18.

taunib suundumust käsitleda prioriteedina ebaseadusliku rände vastast tegevust, pöörates samal ajal liiga vähe tähelepanu juba rändavate isikute seaduslikele rändevõimalustele, saades samas vastastikku kasu korduvrändest; nõuab seadusliku rände ja liikuvuse (sh korduvrände ja ajutise rände kavade) jaoks paremat raamistikku, paremat teavet, kaitset ja lahkumiseelset koolitust ning täiendavate ohutute ja seaduslike rändekanalite ja humanitaarkoridoride loomist suurema arvu viisade ja eelkõige humanitaarviisade väljastamise kaudu konfliktide või humanitaarkriiside käes kannatavatest riikidest pärit rändajatele ning perede taasühinemise ja töötajate seaduslike rändekanalite hõlbustamise kaudu; nõuab, et EL võimaldaks esitada varjupaigataotlusi väljastpoolt liidu territooriumi, toetades seeläbi ohutut ja seaduslikku sisenemist ELi;

| 19. | nõuab ühiseid konkreetseid meetmeid, mille keskmes on inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase tegevuse edendamine; rõhutab, et nende hulka peaks kuuluma institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamine, reguleeriva raamistiku täiustamine ning ühised operatiivmeetmed koos riskianalüüsi ja teabevahetusega; tuletab meelde, et inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine lõpeb rändaja jõudmisega oma sihtkohta, kuid inimkaubandus hõlmab ohvrite jätkuvat ärakasutamist ja kontrolli nende üle; |
| --- | --- |

19.

nõuab ühiseid konkreetseid meetmeid, mille keskmes on inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase tegevuse edendamine; rõhutab, et nende hulka peaks kuuluma institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamine, reguleeriva raamistiku täiustamine ning ühised operatiivmeetmed koos riskianalüüsi ja teabevahetusega; tuletab meelde, et inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine lõpeb rändaja jõudmisega oma sihtkohta, kuid inimkaubandus hõlmab ohvrite jätkuvat ärakasutamist ja kontrolli nende üle;

| 20. | rõhutab, et nii ELi liikmesriigid kui ka AKV riigid peaksid kehtestama ranged kriminaalkaristused inimkaubandusele ja inimeste ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele, samuti ELis haavatavaid rändajaid ärakasutavatele üksikisikutele ja rühmadele; rõhutab vajadust ulatuslike teabekampaaniate järele, et suurendada teadlikkust nendele inimestele tekkivatest riskidest, kes usaldavad oma elu kullerite kätte või on inimkaubanduse ohvrid; mõistab teravalt hukka kuritegelikud võrgustikud, mis korraldavad inimkaubandust ja inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, näidates üles täielikku hoolimatust inimelude suhtes, ning nõuab kiireid meetmeid selliste võrgustike vastu võitlemiseks; toetab seetõttu AKV–ELi nõukogu 2015. aasta juuni soovitusi; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et nii ELi liikmesriigid kui ka AKV riigid peaksid kehtestama ranged kriminaalkaristused inimkaubandusele ja inimeste ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele, samuti ELis haavatavaid rändajaid ärakasutavatele üksikisikutele ja rühmadele; rõhutab vajadust ulatuslike teabekampaaniate järele, et suurendada teadlikkust nendele inimestele tekkivatest riskidest, kes usaldavad oma elu kullerite kätte või on inimkaubanduse ohvrid; mõistab teravalt hukka kuritegelikud võrgustikud, mis korraldavad inimkaubandust ja inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, näidates üles täielikku hoolimatust inimelude suhtes, ning nõuab kiireid meetmeid selliste võrgustike vastu võitlemiseks; toetab seetõttu AKV–ELi nõukogu 2015. aasta juuni soovitusi;

| 21. | nõuab paremat piiriülest politseikoostööd ja luureteabe vahetamist, mis aitab võidelda organiseeritud kuritegevuse operatsioonidega; |
| --- | --- |

21.

nõuab paremat piiriülest politseikoostööd ja luureteabe vahetamist, mis aitab võidelda organiseeritud kuritegevuse operatsioonidega;

| 22. | palub liikmesriikidel teha suurem osamakse olemasolevatesse ümberasustamisprogrammidesse ning toetada kauaaegsete pagulaste ja põgenike integreerimist neid vastuvõtvasse kogukonda, eriti mis puudutab neid ELi liikmesriike, kes ei ole üldse panustanud; palub, et EL suurendaks oma toetust; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel teha suurem osamakse olemasolevatesse ümberasustamisprogrammidesse ning toetada kauaaegsete pagulaste ja põgenike integreerimist neid vastuvõtvasse kogukonda, eriti mis puudutab neid ELi liikmesriike, kes ei ole üldse panustanud; palub, et EL suurendaks oma toetust;

| 23. | kutsub liikmesriike üles jõustama nõukogu otsuseid, et paigutada nende territooriumil ümber 160 000 inimest, kes vajavad ilmselgelt rahvusvahelist kaitset; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles jõustama nõukogu otsuseid, et paigutada nende territooriumil ümber 160 000 inimest, kes vajavad ilmselgelt rahvusvahelist kaitset;

| 24. | rõhutab, et liikmesriikide kõik katsed tõrjuda tagasi rändajaid, kellele ei ole antud võimalust esitada varjupaigataotlust, on vastuolus ELi ja rahvusvahelise õigusega; märgib, et kollektiivne väljasaatmine, mille puhul ei võeta arvesse üksikisikute olukorda, on vastuolus rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et liikmesriikide kõik katsed tõrjuda tagasi rändajaid, kellele ei ole antud võimalust esitada varjupaigataotlust, on vastuolus ELi ja rahvusvahelise õigusega; märgib, et kollektiivne väljasaatmine, mille puhul ei võeta arvesse üksikisikute olukorda, on vastuolus rahvusvahelise õigusega;

| 25. | tuletab meelde, et rändaja tagasisaatmine peab olema ohutu ja eelistatavalt vabatahtlik ning toimuma alles pärast tema taotluse asjakohast individuaalset läbivaatamist täielikus kooskõlas konkreetse rändaja põhi- ja menetlusõigustega; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et rändaja tagasisaatmine peab olema ohutu ja eelistatavalt vabatahtlik ning toimuma alles pärast tema taotluse asjakohast individuaalset läbivaatamist täielikus kooskõlas konkreetse rändaja põhi- ja menetlusõigustega;

| 26. | tuletab meelde, et relvaeksport ja piiratud jõupingutused ebaseaduslike kapitalivoogude vastu võitlemisel mõjutavad negatiivselt arenguriikide majandus- ja sotsiaalarengut ning rahu, julgeolekut ja inimõigusi, suurendades seega ebastabiilsust ja rändevooge; on samuti veendumusel, et sellise mõju vältimiseks on hädavajalik poliitikavaldkondade arengusidusus, eelkõige ELi kaubandus-, kalandus- ja põllumajanduspoliitika määratlemisel; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et relvaeksport ja piiratud jõupingutused ebaseaduslike kapitalivoogude vastu võitlemisel mõjutavad negatiivselt arenguriikide majandus- ja sotsiaalarengut ning rahu, julgeolekut ja inimõigusi, suurendades seega ebastabiilsust ja rändevooge; on samuti veendumusel, et sellise mõju vältimiseks on hädavajalik poliitikavaldkondade arengusidusus, eelkõige ELi kaubandus-, kalandus- ja põllumajanduspoliitika määratlemisel;

| 27. | palub ELil, selle liikmesriikidel ja AKV riikidel vaadata üle oma relvakaubanduseeskirjad kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtetega ning tugevdada nn halli turu ja ebaseadusliku relvakaubanduse vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

27.

palub ELil, selle liikmesriikidel ja AKV riikidel vaadata üle oma relvakaubanduseeskirjad kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtetega ning tugevdada nn halli turu ja ebaseadusliku relvakaubanduse vastaseid meetmeid;

| 28. | nõuab kliimapagulaste küsimusega tegelemist, laiendades olemasolevaid õiguslikke vahendeid või põhimõtteid, mis võimaldaksid leida ühtse ja siduva lahenduse; palub sellega seoses ELil anda minevikus lubatud vahendid kliimamuutustega seotud rahastamise jaoks, et lisaks vaesuse vähendamisele suunatud tavapärasele arenguabile täita kliimamuutustega seotud vahendite mobiliseerimise ühine eesmärk; |
| --- | --- |

28.

nõuab kliimapagulaste küsimusega tegelemist, laiendades olemasolevaid õiguslikke vahendeid või põhimõtteid, mis võimaldaksid leida ühtse ja siduva lahenduse; palub sellega seoses ELil anda minevikus lubatud vahendid kliimamuutustega seotud rahastamise jaoks, et lisaks vaesuse vähendamisele suunatud tavapärasele arenguabile täita kliimamuutustega seotud vahendite mobiliseerimise ühine eesmärk;

| 29. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu liikmesriikidele ja institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, Üleaafrikalise Parlamendi presidendile, Lähis-Ida riikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide valitsustele ja parlamentidele ning Vahemere Liidu peasekretärile. |
| --- | --- |

29.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu liikmesriikidele ja institutsioonidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassambleele, Üleaafrikalise Parlamendi presidendile, Lähis-Ida riikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide valitsustele ja parlamentidele ning Vahemere Liidu peasekretärile.

RESOLUTSIOON (7)

valimisjärgse olukorra kohta Burundis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 7.–9. detsembril 2015 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse muudetud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 28. augusti 2000. aasta Arusha rahu ja leppimise lepingut Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augusti 2000. aasta Arusha rahu ja leppimise lepingut Burundi kohta,

| — | võttes arvesse Burundi põhiseadust, eriti selle artiklit 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Burundi põhiseadust, eriti selle artiklit 96,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. novembri 2015. aasta resolutsiooni nr 2248 (2015) olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. novembri 2015. aasta resolutsiooni nr 2248 (2015) olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni, Aafrika Liidu esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 12. novembri 2015. aasta ühisavaldust Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asepeasekretäri Jan Eliassoni, Aafrika Liidu esimehe Nkosazana Dlamini-Zuma ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 12. novembri 2015. aasta ühisavaldust Burundi kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni, 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsuseid olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni, 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsuseid olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse 31. mai ja 6. juuli 2015. aasta avaldusi olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse 31. mai ja 6. juuli 2015. aasta avaldusi olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 17. juuni 2015. aasta avaldust olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 17. juuni 2015. aasta avaldust olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1755 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1755 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Burundis,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 18. mai, 22. juuni ja 16. novembri 2015. aasta järeldusi Burundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi, 18. mai, 22. juuni ja 16. novembri 2015. aasta järeldusi Burundi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Burundis,

| — | võttes arvesse ELi 26. oktoobri 2015. aasta otsust paluda Cotonou lepingu artikli 96 kohaste konsultatsioonide alustamist Burundi ametiasutustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 26. oktoobri 2015. aasta otsust paluda Cotonou lepingu artikli 96 kohaste konsultatsioonide alustamist Burundi ametiasutustega,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta järeldusi ELi ja Burundi Vabariigi konsultatsioonide kohta Cotonou lepingu artikli 96 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta järeldusi ELi ja Burundi Vabariigi konsultatsioonide kohta Cotonou lepingu artikli 96 alusel,

| A. | arvestades, et Burundi põhiseaduse artiklis 96 ning Arusha rahu ja leppimise lepingu II protokolli artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et Burundi president valitakse otseste üldvalimiste teel viieks aastaks ja tema ametiaega võib üks kord pikendada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Burundi põhiseaduse artiklis 96 ning Arusha rahu ja leppimise lepingu II protokolli artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et Burundi president valitakse otseste üldvalimiste teel viieks aastaks ja tema ametiaega võib üks kord pikendada;

| B. | arvestades, et Burundis toimusid 29. juunil 2015 parlamendi- ja kohalikud valimised ning 21. juulil 2015 presidendivalimised; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna vaatlejate hinnangul ei olnud need valimised läbipaistvad, kaasavad, vabad ega usaldusväärsed; arvestades, et sel põhjusel keeldus AL saatmast oma vaatlejaid valimisi jälgima, EL peatas oma valimiste vaatlemise missiooni Burundis ja suur osa Burundi opositsioonist otsustas valimisi boikoteerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Burundis toimusid 29. juunil 2015 parlamendi- ja kohalikud valimised ning 21. juulil 2015 presidendivalimised; arvestades, et rahvusvahelise kogukonna vaatlejate hinnangul ei olnud need valimised läbipaistvad, kaasavad, vabad ega usaldusväärsed; arvestades, et sel põhjusel keeldus AL saatmast oma vaatlejaid valimisi jälgima, EL peatas oma valimiste vaatlemise missiooni Burundis ja suur osa Burundi opositsioonist otsustas valimisi boikoteerida;

| C. | arvestades, et president Nkurunziza kandidatuur järgmiseks ametiajaks, mida rahvusvaheline üldsus ja osa Burundi opositsioonist peab kolmandaks ametiajaks, ning 21. juuli 2015. aasta valimised on viinud riigi sügavaimasse poliitilisse kriisi pärast kodusõja lõppu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Nkurunziza kandidatuur järgmiseks ametiajaks, mida rahvusvaheline üldsus ja osa Burundi opositsioonist peab kolmandaks ametiajaks, ning 21. juuli 2015. aasta valimised on viinud riigi sügavaimasse poliitilisse kriisi pärast kodusõja lõppu;

| D. | arvestades, et Burundi valitsus ei võtnud täielikult arvesse ALi ja Ida-Aafrika Ühenduse poolt vastavalt 13. juunil 2015. aastal ja 6. juulil 2015. aastal vastu võetud otsuseid ja soovitusi, mille täielik rakendamine oleks sillutanud teed usaldusväärsete ja kaasavate valimiste poole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Burundi valitsus ei võtnud täielikult arvesse ALi ja Ida-Aafrika Ühenduse poolt vastavalt 13. juunil 2015. aastal ja 6. juulil 2015. aastal vastu võetud otsuseid ja soovitusi, mille täielik rakendamine oleks sillutanud teed usaldusväärsete ja kaasavate valimiste poole;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja muude inimõigusorganisatsioonide hinnangul leidsid riigis nii enne valimisi kui ka valimisjärgsel perioodil aset poliitiliselt motiveeritud ja muud inimõiguste rikkumised ning vägivallateod, mille sihtmärgiks olid eelkõige opositsiooniaktivistid, inimõiguste kaitsjad ja ajakirjanikud, sealhulgas Pierre Claver Mbonimpa; arvestades, et laialt on levinud arvamus, et need teod on enamikul juhtudel seotud riiklike institutsioonidega, kuid mitte ainult nendega; arvestades, et esmane vastutus julgeoleku tagamise eest Burundis ning Burundi elanikkonna kaitsmisel õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise alusel on Burundi valitsusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja muude inimõigusorganisatsioonide hinnangul leidsid riigis nii enne valimisi kui ka valimisjärgsel perioodil aset poliitiliselt motiveeritud ja muud inimõiguste rikkumised ning vägivallateod, mille sihtmärgiks olid eelkõige opositsiooniaktivistid, inimõiguste kaitsjad ja ajakirjanikud, sealhulgas Pierre Claver Mbonimpa; arvestades, et laialt on levinud arvamus, et need teod on enamikul juhtudel seotud riiklike institutsioonidega, kuid mitte ainult nendega; arvestades, et esmane vastutus julgeoleku tagamise eest Burundis ning Burundi elanikkonna kaitsmisel õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise alusel on Burundi valitsusel;

| F. | arvestades, et poliitilise olukorra halvenemise tõttu Burundis on rohkem kui 200 000 isikut riigisiseselt ümber asustatud või otsinud naaberriikides varjupaika; arvestades, et 2015. aasta juulis suurendas EL oma humanitaarabi ja eraldas täiendavalt 4,5 miljonit eurot ümberasustatud elanikkonna abistamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitilise olukorra halvenemise tõttu Burundis on rohkem kui 200 000 isikut riigisiseselt ümber asustatud või otsinud naaberriikides varjupaika; arvestades, et 2015. aasta juulis suurendas EL oma humanitaarabi ja eraldas täiendavalt 4,5 miljonit eurot ümberasustatud elanikkonna abistamiseks;

| G. | arvestades, et EL taotles 26. oktoobril 2015. aastal Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt konsultatsioonide alustamist, et uurida lepingu oluliste osade, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtte mittejärgimist; arvestades, et nende konsultatsioonidega alustati 8. detsembril 2015; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL taotles 26. oktoobril 2015. aastal Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt konsultatsioonide alustamist, et uurida lepingu oluliste osade, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtte mittejärgimist; arvestades, et nende konsultatsioonidega alustati 8. detsembril 2015;

| H. | arvestades, et poliitiline ummikseis Burundis, mida iseloomustab puudulik dialoog Burundi sidusrühmade vahel, ning selle põhjustatud julgeoleku- ja majandusliku olukorra halvenemine avaldavad elanikkonnale tõsist mõju ja seavad tõsiselt ohtu piirkonna stabiilsuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et poliitiline ummikseis Burundis, mida iseloomustab puudulik dialoog Burundi sidusrühmade vahel, ning selle põhjustatud julgeoleku- ja majandusliku olukorra halvenemine avaldavad elanikkonnale tõsist mõju ja seavad tõsiselt ohtu piirkonna stabiilsuse;

| I. | arvestades, et rahvusvaheline kogukond täidab Arusha lepingu tagajana olulist rolli; arvestades, et siiani ei ole suudetud ühegi piirkondliku ja allpiirkondliku jõupingutusega leida piisavat positiivset lahendust kriisile ja dialoogi taastamisele kõigi poliitiliste jõudude vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheline kogukond täidab Arusha lepingu tagajana olulist rolli; arvestades, et siiani ei ole suudetud ühegi piirkondliku ja allpiirkondliku jõupingutusega leida piisavat positiivset lahendust kriisile ja dialoogi taastamisele kõigi poliitiliste jõudude vahel;

| J. | arvestades, et 1. augustil 2015. aastal kogunes poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskond Addis Abebas, et asutada Arusha lepingu ja õigusriigi põhimõtte austamise riiklik nõukogu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1. augustil 2015. aastal kogunes poliitiline opositsioon ja kodanikuühiskond Addis Abebas, et asutada Arusha lepingu ja õigusriigi põhimõtte austamise riiklik nõukogu;

| K. | arvestades, et 23. septembril 2015 kirjutas president alla dekreedile, millega luuakse Burundi-sisese dialoogi riiklik komisjon, kes juhib läbirääkimisi kuus kuud; arvestades, et märkimisväärne osa kodanikuühiskonnast oli selle komisjoni potentsiaalsete saavutuste suhtes väga skeptiline; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 23. septembril 2015 kirjutas president alla dekreedile, millega luuakse Burundi-sisese dialoogi riiklik komisjon, kes juhib läbirääkimisi kuus kuud; arvestades, et märkimisväärne osa kodanikuühiskonnast oli selle komisjoni potentsiaalsete saavutuste suhtes väga skeptiline;

| L. | arvestades, et AL, EL ja USA on kehtestanud vara külmutamise ja reisikeelu selliste valitsus- ja opositsioonijuhtide suhtes, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla püsimisele ning takistavad poliitilise lahenduse otsimist Burundi kriisile; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et AL, EL ja USA on kehtestanud vara külmutamise ja reisikeelu selliste valitsus- ja opositsioonijuhtide suhtes, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla püsimisele ning takistavad poliitilise lahenduse otsimist Burundi kriisile;

| M. | arvestades, et 17. oktoobril 2015. aastal nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu erandolukorra kavandamist, et vajaduse korral Burundis rakendada Aafrika juhitavat missiooni vägivalla ennetamiseks riigis, ning nõustus inimõiguste rikkumiste ja muu Burundi elanikkonna kuritarvitamise põhjaliku uurimise algatamisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 17. oktoobril 2015. aastal nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu erandolukorra kavandamist, et vajaduse korral Burundis rakendada Aafrika juhitavat missiooni vägivalla ennetamiseks riigis, ning nõustus inimõiguste rikkumiste ja muu Burundi elanikkonna kuritarvitamise põhjaliku uurimise algatamisega;

| N. | arvestades, et 30. novembril 2015. aastal esitas ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon ÜRO Julgeolekunõukogule kolm ettepanekut, milles soovitas ÜRO Burundis viibimise mandaadi olukorra arengust lähtuvalt läbi vaadata; arvestades, et nendes ettepanekutes on ette nähtud võimalus rahuvalvemissiooni saatmiseks, kui olukord seda nõuab; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 30. novembril 2015. aastal esitas ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon ÜRO Julgeolekunõukogule kolm ettepanekut, milles soovitas ÜRO Burundis viibimise mandaadi olukorra arengust lähtuvalt läbi vaadata; arvestades, et nendes ettepanekutes on ette nähtud võimalus rahuvalvemissiooni saatmiseks, kui olukord seda nõuab;

| O. | arvestades, et AL ja teised rahvusvahelised osalised on korduvalt nõudnud tegeliku ja kaasava dialoogi pidamist kõigi sidusrühmadega, võttes aluseks Arusha lepingu ja Burundi põhiseaduse, et leida Burundi konfliktile üksmeelne lahendus; arvestades, et EL ja ÜRO toetavad seda seisukohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AL ja teised rahvusvahelised osalised on korduvalt nõudnud tegeliku ja kaasava dialoogi pidamist kõigi sidusrühmadega, võttes aluseks Arusha lepingu ja Burundi põhiseaduse, et leida Burundi konfliktile üksmeelne lahendus; arvestades, et EL ja ÜRO toetavad seda seisukohta;

| P. | arvestades, et vahendamistegevus jätkub ALi, ELi ja ÜRO täielikul toetusel, et edendada Burundi-sisese dialoogi pidamist, et leida Burundi kriisile konsensuslik ja rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vahendamistegevus jätkub ALi, ELi ja ÜRO täielikul toetusel, et edendada Burundi-sisese dialoogi pidamist, et leida Burundi kriisile konsensuslik ja rahumeelne lahendus;

| Q. | arvestades, et EL panustab märkimisväärselt Burundi aastaeelarvesse, millest umbes pool tuleb rahvusvahelisest abist, ning eraldas hiljuti Euroopa Arengufondi (2014–2020) kaudu Burundile 432 miljonit eurot; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL panustab märkimisväärselt Burundi aastaeelarvesse, millest umbes pool tuleb rahvusvahelisest abist, ning eraldas hiljuti Euroopa Arengufondi (2014–2020) kaudu Burundile 432 miljonit eurot;

| R. | arvestades, et Burundi ametivõimud peatasid dekreedi 530/1597 abil kümne inimõigusorganisatsiooni, täpsemalt organisatsioonide ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP ja SPPDF tegevuse ning blokeerisid nende pangakontod; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Burundi ametivõimud peatasid dekreedi 530/1597 abil kümne inimõigusorganisatsiooni, täpsemalt organisatsioonide ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP ja SPPDF tegevuse ning blokeerisid nende pangakontod;

| 1. | väljendab sügavat muret väga tõsise julgeoleku- ja poliitilise olukorra pärast Burundis ja ühtlasi kiiresti halveneva humanitaarolukorra ja tagajärgede pärast, mida see võib avaldada kogu allpiirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret väga tõsise julgeoleku- ja poliitilise olukorra pärast Burundis ja ühtlasi kiiresti halveneva humanitaarolukorra ja tagajärgede pärast, mida see võib avaldada kogu allpiirkonna julgeolekule ja stabiilsusele;

| 2. | mõistab hukka hiljutised vägivaldsed rünnakud ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste arvu suurenemise, sealhulgas tapmised, kohtuvälised hukkamised, isikute füüsilise puutumatuse rikkumised, piinamised ja muu julma, ebainimliku ja/või alandava kohtlemise, meelevaldsed vahistamised ja ebaseaduslikud kinnipidamised, ajakirjandus- ja sõnavabaduse rikkumised ning karistamatuse laia leviku; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka hiljutised vägivaldsed rünnakud ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste arvu suurenemise, sealhulgas tapmised, kohtuvälised hukkamised, isikute füüsilise puutumatuse rikkumised, piinamised ja muu julma, ebainimliku ja/või alandava kohtlemise, meelevaldsed vahistamised ja ebaseaduslikud kinnipidamised, ajakirjandus- ja sõnavabaduse rikkumised ning karistamatuse laia leviku;

| 3. | nõuab vägivalla, inimõiguste rikkumiste ja vastaste poliitilise hirmutamise viivitamatut lõpetamist ning erakondadega seotud kõikide relvastatud rühmituste viivitamatut relvitustamist rangelt kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega; |
| --- | --- |

3.

nõuab vägivalla, inimõiguste rikkumiste ja vastaste poliitilise hirmutamise viivitamatut lõpetamist ning erakondadega seotud kõikide relvastatud rühmituste viivitamatut relvitustamist rangelt kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja inimõigustega;

| 4. | juhib tähelepanu eelkõige noorte suurele osakaalule Burundis tegutsevates relvarühmitustes ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles pöörama erilist tähelepanu nende noorte taasintegreerimisele ja nende osaluse edendamisele rahumeelses poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu eelkõige noorte suurele osakaalule Burundis tegutsevates relvarühmitustes ning kutsub rahvusvahelist kogukonda üles pöörama erilist tähelepanu nende noorte taasintegreerimisele ja nende osaluse edendamisele rahumeelses poliitilises protsessis;

| 5. | nõuab, et kõik Burundi osalised hoiduksid tegevusest, mis seab ohtu rahu ja julgeoleku riigis; mõistab tugevalt hukka kõik avalikud sõnavõtud, mille eesmärk on õhutada vägivalda või viha erinevate Burundi ühiskonnarühmade vastu, mis võib praegusi pingeid veelgi süvendada, ning kutsub kõiki osalisi üles sellistest avaldustest hoiduma; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et kõik Burundi osalised hoiduksid tegevusest, mis seab ohtu rahu ja julgeoleku riigis; mõistab tugevalt hukka kõik avalikud sõnavõtud, mille eesmärk on õhutada vägivalda või viha erinevate Burundi ühiskonnarühmade vastu, mis võib praegusi pingeid veelgi süvendada, ning kutsub kõiki osalisi üles sellistest avaldustest hoiduma;

| 6. | tuletab Burundi ametivõimudele meelde nende kohustust kindlustada Burundis julgeolek ning tagada inim-, kodaniku- ja poliitilised õigused ning põhivabadused, mis on sätestatud Burundi põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides; |
| --- | --- |

6.

tuletab Burundi ametivõimudele meelde nende kohustust kindlustada Burundis julgeolek ning tagada inim-, kodaniku- ja poliitilised õigused ning põhivabadused, mis on sätestatud Burundi põhiseaduses, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartas ning muudes rahvusvahelistes ja piirkondlikes inimõigustealastes õigusaktides;

| 7. | tuletab sellega seoses meelde, et ELi ja Burundi partnerlust reguleerib Cotonou leping ning kõik osalised on kohustatud järgima ja rakendama nimetatud lepingu tingimusi, eelkõige seoses inimõigustest kinnipidamisega; tuletab eelkõige meelde, et Cotonou lepingu artiklis 96 kehtestatakse võimalus alustada konsultatsioone juhuks, kui ei peeta kinni inimõigustest, demokraatlikest põhimõtetest ja õigusriigi põhimõttest, ning tunneb sellega seoses heameelt ELi otsuse üle nõuda selle artikli kohaste konsultatsioonidega alustamist; |
| --- | --- |

7.

tuletab sellega seoses meelde, et ELi ja Burundi partnerlust reguleerib Cotonou leping ning kõik osalised on kohustatud järgima ja rakendama nimetatud lepingu tingimusi, eelkõige seoses inimõigustest kinnipidamisega; tuletab eelkõige meelde, et Cotonou lepingu artiklis 96 kehtestatakse võimalus alustada konsultatsioone juhuks, kui ei peeta kinni inimõigustest, demokraatlikest põhimõtetest ja õigusriigi põhimõttest, ning tunneb sellega seoses heameelt ELi otsuse üle nõuda selle artikli kohaste konsultatsioonidega alustamist;

| 8. | nõuab tungivalt, et kõik osalised looksid usalduse taastamiseks ning rahvusliku ühtsuse tugevdamiseks vajalikud tingimused ning nõuab valitsuse, opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna esindajate osalusel toimuva kaasava ja läbipaistva rahvusliku dialoogi taasalustamist; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et kõik osalised looksid usalduse taastamiseks ning rahvusliku ühtsuse tugevdamiseks vajalikud tingimused ning nõuab valitsuse, opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonna esindajate osalusel toimuva kaasava ja läbipaistva rahvusliku dialoogi taasalustamist;

| 9. | rõhutab, et selline dialoog, mis on suunatud püsiva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele ning Burundi kodanike huvides demokraatia ja õigusriigi taastamisele, peaks põhinema Arusha lepingul ja Burundi põhiseadusel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et selline dialoog, mis on suunatud püsiva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele ning Burundi kodanike huvides demokraatia ja õigusriigi taastamisele, peaks põhinema Arusha lepingul ja Burundi põhiseadusel;

| 10. | tunneb heameelt Ida-Aafrika Ühenduse juhitava vahendustegevuse üle, mida toetavad AL ja ÜRO, et hõlbustada Burundi sidusrühmade vahelist dialoogi; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles seda vahendustegevust toetama; nõuab tungivalt, et Burundi valitsus ja teised asjaomased sidusrühmad teeksid vahendajaga igakülgset koostööd; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt Ida-Aafrika Ühenduse juhitava vahendustegevuse üle, mida toetavad AL ja ÜRO, et hõlbustada Burundi sidusrühmade vahelist dialoogi; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles seda vahendustegevust toetama; nõuab tungivalt, et Burundi valitsus ja teised asjaomased sidusrühmad teeksid vahendajaga igakülgset koostööd;

| 11. | väljendab sügavat muret ohvrite suure arvu ja alates kriisi algusest toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste juhtumite pärast; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused viiksid läbi nende kuritegudega seotud asjaolude ja motiivide range ja viivitamatu uurimise ning tagaksid süüdlaste vastutusele võtmise; kordab, et inimõiguste raskete rikkumiste eest vastutavad isikud ei saa jääda karistuseta; tuletab meelde Rahvusvahelise Kriminaalkohtu võimalust sellistel juhtudel sekkuda; |
| --- | --- |

11.

väljendab sügavat muret ohvrite suure arvu ja alates kriisi algusest toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumiste juhtumite pärast; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused viiksid läbi nende kuritegudega seotud asjaolude ja motiivide range ja viivitamatu uurimise ning tagaksid süüdlaste vastutusele võtmise; kordab, et inimõiguste raskete rikkumiste eest vastutavad isikud ei saa jääda karistuseta; tuletab meelde Rahvusvahelise Kriminaalkohtu võimalust sellistel juhtudel sekkuda;

| 12. | nõuab, et Burundi valitsus lõpetaks võimalikult kiiresti kümne inimõigusorganisatsiooni tegevuse peatamise ning vabastaks viivitamata nende külmutatud pangakontod, et need organisatsioonid saaksid vabalt oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Burundi valitsus lõpetaks võimalikult kiiresti kümne inimõigusorganisatsiooni tegevuse peatamise ning vabastaks viivitamata nende külmutatud pangakontod, et need organisatsioonid saaksid vabalt oma tegevust jätkata;

| 13. | tunneb heameelt, et AL kasutab inimõiguste olukorra jälgimiseks inimõiguste vaatlejaid ja eksperte, ning rõhutab nendega tehtava koostöö tähtsust, et toetada nende mandaadi rakendamist; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt, et AL kasutab inimõiguste olukorra jälgimiseks inimõiguste vaatlejaid ja eksperte, ning rõhutab nendega tehtava koostöö tähtsust, et toetada nende mandaadi rakendamist;

| 14. | tunneb heameelt ELi poolt heaks kiidetud sihipäraste sanktsioonide üle, mis on kooskõlas ALi otsusega kehtestada sihipärased sanktsioonid, sealhulgas nende burundilaste reisikeeld ja varade külmutamine, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla kestmisele ja takistavad kriisile poliitilise lahenduse leidmist; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt ELi poolt heaks kiidetud sihipäraste sanktsioonide üle, mis on kooskõlas ALi otsusega kehtestada sihipärased sanktsioonid, sealhulgas nende burundilaste reisikeeld ja varade külmutamine, kelle tegevus ja sõnavõtud aitavad kaasa vägivalla kestmisele ja takistavad kriisile poliitilise lahenduse leidmist;

| 15. | ergutab ELi ja selle liikmesriike seoses Cotonou lepingu artikli 96 kohase konsultatsioonimenetluse tulemusega suunama oma abi ümber kodanikuühiskonna tugevdamisele; |
| --- | --- |

15.

ergutab ELi ja selle liikmesriike seoses Cotonou lepingu artikli 96 kohase konsultatsioonimenetluse tulemusega suunama oma abi ümber kodanikuühiskonna tugevdamisele;

| 16. | väljendab sügavat muret Burundi pagulaste jätkuva voolu pärast naaberriikidesse; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal tegutsevatele humanitaarorganisatsioonidele, samuti pagulasi vastu võtvatele naaberriikidele; palub rahvusvahelisel üldsusel ja humanitaarabiasutustel jätkata abi andmist konflikti eest põgenevatele ümberasustatud isikutele ja pagulastele; tunneb heameelt ELi lubaduse üle suurendada rahalist toetust ja humanitaarabi, et rahuldada nende inimeste pakilisi vajadusi; |
| --- | --- |

16.

väljendab sügavat muret Burundi pagulaste jätkuva voolu pärast naaberriikidesse; kinnitab oma toetust kõikidele kohapeal tegutsevatele humanitaarorganisatsioonidele, samuti pagulasi vastu võtvatele naaberriikidele; palub rahvusvahelisel üldsusel ja humanitaarabiasutustel jätkata abi andmist konflikti eest põgenevatele ümberasustatud isikutele ja pagulastele; tunneb heameelt ELi lubaduse üle suurendada rahalist toetust ja humanitaarabi, et rahuldada nende inimeste pakilisi vajadusi;

| 17. | kutsub ALi, ÜROd ja ELi üles hindama tõsiselt piirkondlikku mõõdet ja hoidma ära piirkonna edasise destabiliseerumise, säilitades eelkõige piirkonna riikide vahelise alalise dialoogi; nõuab sellega seoses tungivalt, et AL kaaluks julgeoleku- ja inimõiguste olukorra edasisel halvenemisel Burundis Aafrika riikide juhitava rahuvalvemissiooni korraldamist; |
| --- | --- |

17.

kutsub ALi, ÜROd ja ELi üles hindama tõsiselt piirkondlikku mõõdet ja hoidma ära piirkonna edasise destabiliseerumise, säilitades eelkõige piirkonna riikide vahelise alalise dialoogi; nõuab sellega seoses tungivalt, et AL kaaluks julgeoleku- ja inimõiguste olukorra edasisel halvenemisel Burundis Aafrika riikide juhitava rahuvalvemissiooni korraldamist;

| 18. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Burundi valitsusele ja parlamendile, AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele ja selle liikmesriikide valitsustele, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidu institutsioonidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

18.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Burundi valitsusele ja parlamendile, AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogule, Ida-Aafrika Ühendusele ja selle liikmesriikide valitsustele, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidu institutsioonidele ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastu võetud 9. detsembril 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

1

(2)  JOIN(2015)0017, 28.4.2015.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Vastu võetud 9. detsembril 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

4

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

2

(3)  ELT C 120, 30.4.2004, lk 16.

3

(4)  ELT C 330, 30.12.2006, lk 36.

4

(5)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 24.

5

(6)  AKV-EL/101.293/lõplik.

6

(7)  ELT C 345, 2.10.2014, lk 28.

7

(8)  AKV/84/025/14 5. läbivaatamine, AKV-EL 2118/14

8

(9)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 305.

9

(10)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

10

(11)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

11

(12)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

12

(13)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 120.

13

(14)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 256.

14

(15)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 19.

15

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  ELT C 68 E, 7.3.2014, lk 30.

18

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  KOM(2011) 637 (lõplik).

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  AKV/28/050/14 2. läbivaatamine.

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Vastu võetud 9. detsembril 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

5

(27)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

27

(28)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

28

(29)  ELT C 160, 13.5.2015, lk 42.

29

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Vastu võetud 9. detsembril 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

6

(7)  Vastu võetud 9. detsembril 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

7

---