# Europeiska unionens C 181/19 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 181 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången19 maj 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 181

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången19 maj 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 7–10 oktober 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 13 E, 17.1.2014 .

  Den text som antogs den 9 oktober 2013 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2011 har offentliggjorts i EUT L 328, 7.12.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 7–10 oktober 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 13 E, 17.1.2014 .

  Den text som antogs den 9 oktober 2013 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2011 har offentliggjorts i EUT L 328, 7.12.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 13 E, 17.1.2014 .

Den text som antogs den 9 oktober 2013 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2011 har offentliggjorts i EUT L 328, 7.12.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Den 8 oktober 2013 |
| 2016/C 181/01 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (2013/2074(INI)) | 2 |
| 2016/C 181/02 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om politisk planering framöver och långsiktiga tendenser: budgetkonsekvenser för kapacitetsuppbyggnad (2012/2290(INI)) | 16 |
| 2016/C 181/03 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om bättre internationell privaträtt: behörighetsbestämmelser tillämpliga på anställningsområdet (2013/2023(INI)) | 19 |
| 2016/C 181/04 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om könsbaserat dödande: Brist på kvinnor? (2012/2273(INI)) | 21 |
| 2016/C 181/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (2013/2042(INI)) | 29 |
| 2016/C 181/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 För en omfattande EU-strategi för fiske i Stillahavsregionen (2012/2235(INI)) | 35 |
| 2016/C 181/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om fiskeribegränsningar och jurisdiktion över vattenområden i Medelhavet och Svarta havet – vägar till konfliktlösning (2011/2086(INI)) | 41 |
| | Den 9 oktober 2013 |
| 2016/C 181/08 | Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om förhandlingarna mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (2013/2674(RSP)) | 45 |
| 2016/C 181/09 | Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (2013/2675(RSP)) | 52 |
| 2016/C 181/10 | Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera flyktingflödet i samband med konflikten i Syrien (2013/2837(RSP)) | 56 |
| | Den 10 oktober 2013 |
| 2016/C 181/11 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (2013/2702(RSP)) | 61 |
| 2016/C 181/12 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2013/2586(RSP)) | 67 |
| 2016/C 181/13 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (2013/2676(RSP)) | 69 |
| 2016/C 181/14 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om verksamheten i utskottet för framställningar 2012 (2013/2013(INI)) | 73 |
| 2016/C 181/15 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om de senaste fallen av våld mot och förföljelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien) och Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP)) | 82 |
| 2016/C 181/16 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om konflikterna i Sudan och den efterföljande mediecensuren (2013/2873(RSP)) | 87 |
| 2016/C 181/17 | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om den senaste tidens våldsvåg i Irak (2013/2874(RSP)) | 92 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 8 oktober 2013

2016/C 181/01

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (2013/2074(INI))

2

2016/C 181/02

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om politisk planering framöver och långsiktiga tendenser: budgetkonsekvenser för kapacitetsuppbyggnad (2012/2290(INI))

16

2016/C 181/03

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om bättre internationell privaträtt: behörighetsbestämmelser tillämpliga på anställningsområdet (2013/2023(INI))

19

2016/C 181/04

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om könsbaserat dödande: Brist på kvinnor? (2012/2273(INI))

21

2016/C 181/05

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (2013/2042(INI))

29

2016/C 181/06

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 För en omfattande EU-strategi för fiske i Stillahavsregionen (2012/2235(INI))

35

2016/C 181/07

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om fiskeribegränsningar och jurisdiktion över vattenområden i Medelhavet och Svarta havet – vägar till konfliktlösning (2011/2086(INI))

41

Den 9 oktober 2013

2016/C 181/08

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om förhandlingarna mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (2013/2674(RSP))

45

2016/C 181/09

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (2013/2675(RSP))

52

2016/C 181/10

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera flyktingflödet i samband med konflikten i Syrien (2013/2837(RSP))

56

Den 10 oktober 2013

2016/C 181/11

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (2013/2702(RSP))

61

2016/C 181/12

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2013/2586(RSP))

67

2016/C 181/13

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (2013/2676(RSP))

69

2016/C 181/14

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om verksamheten i utskottet för framställningar 2012 (2013/2013(INI))

73

2016/C 181/15

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om de senaste fallen av våld mot och förföljelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien) och Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

82

2016/C 181/16

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om konflikterna i Sudan och den efterföljande mediecensuren (2013/2873(RSP))

87

2016/C 181/17

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om den senaste tidens våldsvåg i Irak (2013/2874(RSP))

92

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Den 9 oktober 2013 |
| 2016/C 181/18 | Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om de praktiska formerna för utövande av demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2013/2198(ACI)) | 95 |
| 2016/C 181/19 | Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om antalet och antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar (2013/2853(RSO)) | 96 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 9 oktober 2013

2016/C 181/18

Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om de praktiska formerna för utövande av demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2013/2198(ACI))

95

2016/C 181/19

Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om antalet och antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar (2013/2853(RSO))

96

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Den 8 oktober 2013 |
| 2016/C 181/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE)) | 98 |
| 2016/C 181/21 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia från Italien) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD)) | 98 |
| 2016/C 181/22 | Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili från Italien) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD)) | 102 |
| 2016/C 181/23 | P7_TA(2013)0397Flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av avtalet om konventionen om arbete till sjöss ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG. (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss | 105 |
| 2016/C 181/24 | Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) | 106 |
| 2016/C 181/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Mauretanien under en period av två år (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE)) | 164 |
| | Den 9 oktober 2013 |
| 2016/C 181/26 | P7_TA(2013)0407Fritidsbåtar och vattenskotrar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om fritidsbåtar och vattenskotrar (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsbåtar och vattenskotrar och om upphävande av rådets direktiv 94/25/EG | 166 |
| 2016/C 181/27 | P7_TA(2013)0408Erkännande av yrkeskvalifikationer och administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) | 167 |
| 2016/C 181/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE)) | 168 |
| 2016/C 181/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE)) | 169 |
| 2016/C 181/30 | Europaparlamentets ändringar antagna den 9 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) | 170 |
| | Den 10 oktober 2013 |
| 2016/C 181/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om de allmänna principerna för Hashemitiska konungariket Jordaniens deltagande i unionsprogram (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)) | 212 |
| 2016/C 181/32 | P7_TA(2013)0416Europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) | 213 |
| 2016/C 181/33 | P7_TA(2013)0417Bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG | 214 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Den 8 oktober 2013

2016/C 181/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

98

2016/C 181/21

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia från Italien) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

98

2016/C 181/22

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili från Italien) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

102

2016/C 181/23

P7_TA(2013)0397Flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av avtalet om konventionen om arbete till sjöss ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG. (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss

105

2016/C 181/24

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

106

2016/C 181/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Mauretanien under en period av två år (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

164

Den 9 oktober 2013

2016/C 181/26

P7_TA(2013)0407Fritidsbåtar och vattenskotrar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om fritidsbåtar och vattenskotrar (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsbåtar och vattenskotrar och om upphävande av rådets direktiv 94/25/EG

166

2016/C 181/27

P7_TA(2013)0408Erkännande av yrkeskvalifikationer och administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen)

167

2016/C 181/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

168

2016/C 181/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

169

2016/C 181/30

Europaparlamentets ändringar antagna den 9 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

170

Den 10 oktober 2013

2016/C 181/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om de allmänna principerna för Hashemitiska konungariket Jordaniens deltagande i unionsprogram (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

212

2016/C 181/32

P7_TA(2013)0416Europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur)

213

2016/C 181/33

P7_TA(2013)0417Bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG

214

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

19.5.2016

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdena den 7–10 oktober 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 13 E, 17.1.2014.

Den text som antogs den 9 oktober 2013 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2011 har offentliggjorts i EUT L 328, 7.12.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Den 8 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/2

---

P7_TA(2013)0394

Korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (2013/2074(INI))

(2016/C 181/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption, som öppnades för undertecknande i Merida den 9 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention mot korruption, som öppnades för undertecknande i Merida den 9 december 2003,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga,

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, som öppnades för undertecknande i Paris den 17 december 1997, och rekommendationerna till denna konvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, som öppnades för undertecknande i Paris den 17 december 1997, och rekommendationerna till denna konvention,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid rådets (utrikes frågor) 3 179:e sammanträde den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid rådets (utrikes frågor) 3 179:e sammanträde den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (COM(2001)0252),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av rådets samlingsdokument Mainstreaming Human Rights and Gender into European Security and Defence Policy
   (1) och särskilt rådets dokument från 2005 om uppförandenormer för insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (Generic Standards of Behaviour for ESDP Operations, doc. 08373/3/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets samlingsdokument Mainstreaming Human Rights and Gender into European Security and Defence Policy
   (1) och särskilt rådets dokument från 2005 om uppförandenormer för insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (Generic Standards of Behaviour for ESDP Operations, doc. 08373/3/2005),

| — | med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000,

| — | med beaktande av den globala handlingsplanen Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals, som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 10 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala handlingsplanen Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals, som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 10 oktober 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska investeringsbanken (EIB) om att förebygga och avskräcka från korruption, bedrägerier, tvång, penningtvätt och finansiering av terrorism i Europeiska investeringsbankens verksamhet (EIB:s policy för bedrägeribekämpning) som antogs 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska investeringsbanken (EIB) om att förebygga och avskräcka från korruption, bedrägerier, tvång, penningtvätt och finansiering av terrorism i Europeiska investeringsbankens verksamhet (EIB:s policy för bedrägeribekämpning) som antogs 2008,

| — | med beaktande av den verkställighetspolicy och de förfaranden för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som trädde i kraft i mars 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den verkställighetspolicy och de förfaranden för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som trädde i kraft i mars 2009,

| — | med beaktande av Förenta nationernas vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter (HR/PUB/11/04), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter (HR/PUB/11/04),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (3),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som antogs av rådet (allmänna frågor) vid dess 2 914:e sammanträde den 8 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, som antogs av rådet (allmänna frågor) vid dess 2 914:e sammanträde den 8 december 2008,

| — | med beaktande av Montreuxdokumentet om internationella juridiska skyldigheter och god praxis för stater i förhållande till privata militära företag och privata säkerhetsföretag under väpnade konflikter, som antogs i Montreux den 17 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Montreuxdokumentet om internationella juridiska skyldigheter och god praxis för stater i förhållande till privata militära företag och privata säkerhetsföretag under väpnade konflikter, som antogs i Montreux den 17 september 2008,

| — | med beaktande av Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, som öppnades för undertecknande den 27 januari 1999, och Europarådets civilrättsliga konvention om korruption, som öppnades för undertecknande den 4 november 1999, samt resolutionerna (98) 7 och (99) 5 om inrättande av gruppen av stater mot korruption (Greco), som antogs av Europarådets ministerkommitté den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, som öppnades för undertecknande den 27 januari 1999, och Europarådets civilrättsliga konvention om korruption, som öppnades för undertecknande den 4 november 1999, samt resolutionerna (98) 7 och (99) 5 om inrättande av gruppen av stater mot korruption (Greco), som antogs av Europarådets ministerkommitté den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999,

| — | med beaktande av Jakartadeklarationen om principerna för korruptionsbekämpande organ, som antogs den 26–27 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Jakartadeklarationen om principerna för korruptionsbekämpande organ, som antogs den 26–27 november 2012,

| — | med beaktande av Parisprinciperna för nationella människorättsinstitutioner (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisprinciperna för nationella människorättsinstitutioner (4),

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag (5),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och socialpolitik (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsdeklaration om principer för multinationella företag och socialpolitik (6),

| — | med beaktande av Förenta nationernas Global Compact-initiativ (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas Global Compact-initiativ (7),

| — | med beaktande av den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag,

| — | med beaktande av vapenhandelsfördraget, som antogs av Förenta nationernas slutkonferens om vapenhandelsfördraget i New York den 18–28 mars 2013 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vapenhandelsfördraget, som antogs av Förenta nationernas slutkonferens om vapenhandelsfördraget i New York den 18–28 mars 2013 (8),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0250/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0250/2013), och av följande skäl:

| A. | Korruption kan definieras som missbruk av anförtrodd makt för enskild eller kollektiv, direkt eller indirekt personlig vinning, och omfattar bland annat brotten mutbrott och bestickning, förskingring, handel med inflytande, missbruk av tjänsteställning och olagligt berikande, enligt definitionen i FN:s konvention mot korruption. Bedrägeri, utpressning, maktmissbruk, favoritism, nepotism och klientelism och olagliga politiska bidrag hänger nära samman med korruption. Korruption kan ha koppling till organiserad brottslighet under kollektivt ledarskap parallellt med officiella strukturer, särskilt när myndigheterna inte ser till att lagstiftningen tillämpas. |
| --- | --- |

A.

Korruption kan definieras som missbruk av anförtrodd makt för enskild eller kollektiv, direkt eller indirekt personlig vinning, och omfattar bland annat brotten mutbrott och bestickning, förskingring, handel med inflytande, missbruk av tjänsteställning och olagligt berikande, enligt definitionen i FN:s konvention mot korruption. Bedrägeri, utpressning, maktmissbruk, favoritism, nepotism och klientelism och olagliga politiska bidrag hänger nära samman med korruption. Korruption kan ha koppling till organiserad brottslighet under kollektivt ledarskap parallellt med officiella strukturer, särskilt när myndigheterna inte ser till att lagstiftningen tillämpas.

| B. | Korruption befäster och förvärrar ojämlika, orättvisa och diskriminerande resultat avseende allas rätt till lika åtnjutande av mänskliga rättigheter, oavsett om det gäller civila, politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella rättigheter. Korruption kan ha negativa effekter för miljön och drabbar på ett oproportionerligt sätt de mest missgynnade och marginaliserade grupperna i samhället, främst genom att hindra dem från att få lika tillgång till politisk medverkan, offentliga tjänster, rättvisa, trygghet, mark, arbete, utbildning, hälsa och bostäder. Korruption påverkar i synnerhet framstegen i kampen mot diskriminering och framstegen i riktning mot jämställdhet och för kvinnors oberoende genom att begränsa kvinnors möjligheter att kräva sina rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Korruption befäster och förvärrar ojämlika, orättvisa och diskriminerande resultat avseende allas rätt till lika åtnjutande av mänskliga rättigheter, oavsett om det gäller civila, politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella rättigheter. Korruption kan ha negativa effekter för miljön och drabbar på ett oproportionerligt sätt de mest missgynnade och marginaliserade grupperna i samhället, främst genom att hindra dem från att få lika tillgång till politisk medverkan, offentliga tjänster, rättvisa, trygghet, mark, arbete, utbildning, hälsa och bostäder. Korruption påverkar i synnerhet framstegen i kampen mot diskriminering och framstegen i riktning mot jämställdhet och för kvinnors oberoende genom att begränsa kvinnors möjligheter att kräva sina rättigheter.

| C. | Korruption kan hämma ländernas ekonomiska utveckling eftersom den ibland hindrar handel och investeringar. |
| --- | --- |

C.

Korruption kan hämma ländernas ekonomiska utveckling eftersom den ibland hindrar handel och investeringar.

| D. | Kampen mot korruption omfattas av principen om goda styrelseformer enligt definitionen i artiklarna 9.3 och 97 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

D.

Kampen mot korruption omfattas av principen om goda styrelseformer enligt definitionen i artiklarna 9.3 och 97 i Cotonouavtalet.

| E. | Korruption och kränkning av de mänskliga rättigheterna omfattar i regel maktmissbruk, bristande ansvarighet och institutionalisering av olika former av diskriminering. Korruption förekommer allt oftare där försvaret av mänskliga rättigheter är bristfälligt eller helt saknas och korruption undergräver ofta effektiviteten i de institutioner och enheter som normalt kontrollerar och balanserar situationen och som förväntas garantera respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter, såsom parlament, brottsbekämpande myndigheter, domstolsväsen, rättssystem och civilsamhälle. |
| --- | --- |

E.

Korruption och kränkning av de mänskliga rättigheterna omfattar i regel maktmissbruk, bristande ansvarighet och institutionalisering av olika former av diskriminering. Korruption förekommer allt oftare där försvaret av mänskliga rättigheter är bristfälligt eller helt saknas och korruption undergräver ofta effektiviteten i de institutioner och enheter som normalt kontrollerar och balanserar situationen och som förväntas garantera respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter, såsom parlament, brottsbekämpande myndigheter, domstolsväsen, rättssystem och civilsamhälle.

| F. | Korruption är ofta djupt förankrad i mentaliteten i de samhällen där den förekommer, och alla insatser för att bekämpa den bör i första hand inriktas på utbildningssystemet och på så unga människor som möjligt. |
| --- | --- |

F.

Korruption är ofta djupt förankrad i mentaliteten i de samhällen där den förekommer, och alla insatser för att bekämpa den bör i första hand inriktas på utbildningssystemet och på så unga människor som möjligt.

| G. | Stater försummar ibland att agera för att förhindra eller bestraffa korruption i den offentliga och privata sektorn, i strid mot sina internationella skyldigheter enligt den internationella konventionen om civila och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt andra relevanta internationella och regionala människorättsinstrument. |
| --- | --- |

G.

Stater försummar ibland att agera för att förhindra eller bestraffa korruption i den offentliga och privata sektorn, i strid mot sina internationella skyldigheter enligt den internationella konventionen om civila och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt andra relevanta internationella och regionala människorättsinstrument.

| H. | Korruption snedvrider de statliga utgifternas storlek och sammansättning och skadar allvarligt statens möjligheter att utnyttja sina tillgängliga resurser maximalt för att fullt ut kunna förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Korruption avleder betydande resurser från investeringar i ekonomin och förhindrar återhämtningen i länder som har ekonomiska svårigheter, inklusive i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

Korruption snedvrider de statliga utgifternas storlek och sammansättning och skadar allvarligt statens möjligheter att utnyttja sina tillgängliga resurser maximalt för att fullt ut kunna förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Korruption avleder betydande resurser från investeringar i ekonomin och förhindrar återhämtningen i länder som har ekonomiska svårigheter, inklusive i EU:s medlemsstater.

| I. | Korruption bland högt uppsatta personer kan leda till stor osäkerhet och instabilitet i länderna i fråga och utgöra en risk för landet i sig. |
| --- | --- |

I.

Korruption bland högt uppsatta personer kan leda till stor osäkerhet och instabilitet i länderna i fråga och utgöra en risk för landet i sig.

| J. | Enligt Världsbanken svarar korruptionen för fem procent av världens BNP (2,6 biljoner US-dollar). Över 1 biljon US-dollar betalas ut i mutor varje år. Genom korruptionen ökar de totala kostnaderna för att göra affärer globalt med upp till tio procent och med 25 procent när det gäller kostnaderna för upphandlingsavtal i utvecklingsländerna (9). |
| --- | --- |

J.

Enligt Världsbanken svarar korruptionen för fem procent av världens BNP (2,6 biljoner US-dollar). Över 1 biljon US-dollar betalas ut i mutor varje år. Genom korruptionen ökar de totala kostnaderna för att göra affärer globalt med upp till tio procent och med 25 procent när det gäller kostnaderna för upphandlingsavtal i utvecklingsländerna (9).

| K. | Enligt Världsbankens beräkningar stjäls varje år mellan 20 och 40 miljarder US-dollar från utvecklingsländernas offentliga budgetar, vilket motsvarar 20–40 procent av det officiella utvecklingsstödet. Pengarna göms sedan utomlands genom korruption på hög nivå (10). |
| --- | --- |

K.

Enligt Världsbankens beräkningar stjäls varje år mellan 20 och 40 miljarder US-dollar från utvecklingsländernas offentliga budgetar, vilket motsvarar 20–40 procent av det officiella utvecklingsstödet. Pengarna göms sedan utomlands genom korruption på hög nivå (10).

| L. | Mellan 2000 och 2009 förlorade utvecklingsländerna 8,44 biljoner US-dollar till illegala finansiella flöden, vilket är tio gånger mer än vad de fick i utländskt stöd. Varje år under det senaste decenniet har utvecklingsländerna förlorat 585,9 miljarder US-dollar genom olagliga flöden. De pengar som stjäls genom korruption varje år skulle räcka för att föda världens svältande människor 80 gånger, medan mutor och stölder ökar den totala kostnaden för projekt för att tillhandahålla säkert dricksvatten och sanitära anläggningar med så mycket som 40 procent (11). |
| --- | --- |

L.

Mellan 2000 och 2009 förlorade utvecklingsländerna 8,44 biljoner US-dollar till illegala finansiella flöden, vilket är tio gånger mer än vad de fick i utländskt stöd. Varje år under det senaste decenniet har utvecklingsländerna förlorat 585,9 miljarder US-dollar genom olagliga flöden. De pengar som stjäls genom korruption varje år skulle räcka för att föda världens svältande människor 80 gånger, medan mutor och stölder ökar den totala kostnaden för projekt för att tillhandahålla säkert dricksvatten och sanitära anläggningar med så mycket som 40 procent (11).

| M. | Genom att hota demokratins grundvalar och möjligheterna att utöva mänskliga rättigheter ger korruption upphov till och provocerar fram konflikter, omfattande kränkningar av internationell humanitär rätt och straffrihet i utvecklingsländer, där en ohejdad korruption och möjligheter till olagligt berikande för dem som innehar statliga maktpositioner har lett till maktrofferi, maktmonopol, uppkomst av nya milisgrupper och omfattande våld. |
| --- | --- |

M.

Genom att hota demokratins grundvalar och möjligheterna att utöva mänskliga rättigheter ger korruption upphov till och provocerar fram konflikter, omfattande kränkningar av internationell humanitär rätt och straffrihet i utvecklingsländer, där en ohejdad korruption och möjligheter till olagligt berikande för dem som innehar statliga maktpositioner har lett till maktrofferi, maktmonopol, uppkomst av nya milisgrupper och omfattande våld.

| N. | Korruption inom rättsväsendet bryter mot principen om icke-diskriminering, tillgång till rättvisa, rätt till en opartisk rättegång och effektiva rättsmedel, som är av avgörande betydelse för att upprätthålla alla övriga mänskliga rättigheter. Korruption snedvrider också allvarligt rättsväsendets och den offentliga förvaltningens oberoende, behörighet och opartiskhet, skapar misstro mot de offentliga institutionerna, undergräver rättssamhällets principer och ger upphov till våld. |
| --- | --- |

N.

Korruption inom rättsväsendet bryter mot principen om icke-diskriminering, tillgång till rättvisa, rätt till en opartisk rättegång och effektiva rättsmedel, som är av avgörande betydelse för att upprätthålla alla övriga mänskliga rättigheter. Korruption snedvrider också allvarligt rättsväsendets och den offentliga förvaltningens oberoende, behörighet och opartiskhet, skapar misstro mot de offentliga institutionerna, undergräver rättssamhällets principer och ger upphov till våld.

| O. | Tillhandahållandet av offentliga tjänster gör det möjligt för stater att uppfylla sina internationella åtaganden inom mänskliga rättigheter och att säkra tillgång på vatten, livsmedel, hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder, säkerhet och ordning, som delar av mänsklig utveckling. Korruption inom den offentliga upphandlingen frodas där det brister i fråga om öppenhet, insyn, information, konkurrens, incitament, tydliga regler och föreskrifter som tillämpas strikt, och även där det inte finns några oberoende övervaknings- och påföljdsmekanismer. |
| --- | --- |

O.

Tillhandahållandet av offentliga tjänster gör det möjligt för stater att uppfylla sina internationella åtaganden inom mänskliga rättigheter och att säkra tillgång på vatten, livsmedel, hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder, säkerhet och ordning, som delar av mänsklig utveckling. Korruption inom den offentliga upphandlingen frodas där det brister i fråga om öppenhet, insyn, information, konkurrens, incitament, tydliga regler och föreskrifter som tillämpas strikt, och även där det inte finns några oberoende övervaknings- och påföljdsmekanismer.

| P. | Omfattande korruption och brister i fråga om insyn, tillgång till information och alla parters aktiva medverkan i beslutsfattandet, hindrar medborgarna från att se till att regeringar och politiska företrädare tar sitt ansvar när det gäller att se till att intäkterna från resurs- och marknadsutnyttjande används för att säkra deras mänskliga rättigheter. Regeringarna ska göra allt som står i deras makt för att bekämpa korruption inom såväl offentliga som privata företag. |
| --- | --- |

P.

Omfattande korruption och brister i fråga om insyn, tillgång till information och alla parters aktiva medverkan i beslutsfattandet, hindrar medborgarna från att se till att regeringar och politiska företrädare tar sitt ansvar när det gäller att se till att intäkterna från resurs- och marknadsutnyttjande används för att säkra deras mänskliga rättigheter. Regeringarna ska göra allt som står i deras makt för att bekämpa korruption inom såväl offentliga som privata företag.

| Q. | Människorättsförsvarare, medier, civilsamhällets organisationer, fackföreningar och undersökande journalister spelar en avgörande roll i kampen mot korruption genom att granska den offentliga budgeten, övervaka regeringsverksamheten och stora – särskilt multinationella – företag, finansieringen av politiska partier, erbjuda kapacitetsuppbyggande kompetens och sakkunskap och kräva öppenhet och ansvarstagande. Journalister som rapporterar om korruption och organiserad brottslighet blir allt oftare måltavlor för och trakasseras av organiserade kriminella grupper, organ med ”parallell behörighet” och offentliga myndigheter, framför allt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

Q.

Människorättsförsvarare, medier, civilsamhällets organisationer, fackföreningar och undersökande journalister spelar en avgörande roll i kampen mot korruption genom att granska den offentliga budgeten, övervaka regeringsverksamheten och stora – särskilt multinationella – företag, finansieringen av politiska partier, erbjuda kapacitetsuppbyggande kompetens och sakkunskap och kräva öppenhet och ansvarstagande. Journalister som rapporterar om korruption och organiserad brottslighet blir allt oftare måltavlor för och trakasseras av organiserade kriminella grupper, organ med ”parallell behörighet” och offentliga myndigheter, framför allt i utvecklingsländerna.

| R. | Genom att tillhandahålla en plattform för att avslöja korruption och ge medborgare och samhälle tillgång till information spelar fria och självständiga tidningar och medier, såväl online som offline, en avgörande roll för att garantera den öppenhet och granskning som krävs för att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

R.

Genom att tillhandahålla en plattform för att avslöja korruption och ge medborgare och samhälle tillgång till information spelar fria och självständiga tidningar och medier, såväl online som offline, en avgörande roll för att garantera den öppenhet och granskning som krävs för att bekämpa korruption.

| S. | Offentliga uppgifter och öppna styrelseformer ger medborgarna makt genom att ge dem möjlighet att få information om staternas budgetar och utgifter. |
| --- | --- |

S.

Offentliga uppgifter och öppna styrelseformer ger medborgarna makt genom att ge dem möjlighet att få information om staternas budgetar och utgifter.

| T. | Personer som trots stora personliga risker slår larm om missförhållanden, så kallade whistleblowers eller larmslagare, är viktiga för att avslöja korruption, bedrägerier, bristfällig förvaltning och kränkningar av mänskliga rättigheter. Bristande skydd mot repressalier, informationsstyrning, lagar om förtal och ärekränkning samt otillräckliga utredningar av larmslagarnas påståenden kan avskräcka människor från att tala och dessutom ofta äventyra deras egen och deras familjers personliga säkerhet. Det är EU:s plikt att skydda dem, särskilt genom att på mest effektiva sätt utnyttja sina samarbetsinstrument, i synnerhet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

T.

Personer som trots stora personliga risker slår larm om missförhållanden, så kallade whistleblowers eller larmslagare, är viktiga för att avslöja korruption, bedrägerier, bristfällig förvaltning och kränkningar av mänskliga rättigheter. Bristande skydd mot repressalier, informationsstyrning, lagar om förtal och ärekränkning samt otillräckliga utredningar av larmslagarnas påståenden kan avskräcka människor från att tala och dessutom ofta äventyra deras egen och deras familjers personliga säkerhet. Det är EU:s plikt att skydda dem, särskilt genom att på mest effektiva sätt utnyttja sina samarbetsinstrument, i synnerhet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| U. | Nödsituationer och katastrofhjälp erbjuder möjligheter till korruption på grund av verksamhetens karaktär och för att åtgärderna är så komplexa och många, liksom de aktörer som ska genomföra dem. Dessa möjligheter omfattar bestickning och mutbrott, utpressning riktad mot biståndsorganens personal, bedrägeri, falsk bokföring, otillbörlig användning av de bidrag som tas emot och utnyttjande av behövande, och ger upphov till en allmän känsla av missnöje med offentliga myndigheter av alla de slag. Otillbörlig användning av humanitärt stöd är en allvarlig överträdelse av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

U.

Nödsituationer och katastrofhjälp erbjuder möjligheter till korruption på grund av verksamhetens karaktär och för att åtgärderna är så komplexa och många, liksom de aktörer som ska genomföra dem. Dessa möjligheter omfattar bestickning och mutbrott, utpressning riktad mot biståndsorganens personal, bedrägeri, falsk bokföring, otillbörlig användning av de bidrag som tas emot och utnyttjande av behövande, och ger upphov till en allmän känsla av missnöje med offentliga myndigheter av alla de slag. Otillbörlig användning av humanitärt stöd är en allvarlig överträdelse av internationell humanitär rätt.

| V. | Av samtliga undersökningar som inleddes av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) avsåg 25 procent EU:s externa stöd till tredjeländer. Totalt har 17,5 miljoner euro kunnat återföras som resultat av dessa undersökningar (12). |
| --- | --- |

V.

Av samtliga undersökningar som inleddes av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) avsåg 25 procent EU:s externa stöd till tredjeländer. Totalt har 17,5 miljoner euro kunnat återföras som resultat av dessa undersökningar (12).

| W. | EU:s stöd till utvecklingsländerna kan slösas bort om det inte finns ett system med korrekta kontroller och avstämningar i mottagarländerna och en helt oberoende övervakning av det integritetssystem som åtföljer utnyttjandet av medlen. |
| --- | --- |

W.

EU:s stöd till utvecklingsländerna kan slösas bort om det inte finns ett system med korrekta kontroller och avstämningar i mottagarländerna och en helt oberoende övervakning av det integritetssystem som åtföljer utnyttjandet av medlen.

| X. | Europeiska offentliga banker som antingen är EU-institutioner (EIB) eller vilkas aktieägare till största delen är EU:s medlemsstater (EBRD) har anklagats för att ha varit inblandade i korruptionsskandaler i sin verksamhet utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

X.

Europeiska offentliga banker som antingen är EU-institutioner (EIB) eller vilkas aktieägare till största delen är EU:s medlemsstater (EBRD) har anklagats för att ha varit inblandade i korruptionsskandaler i sin verksamhet utanför Europeiska unionen.

| Y. | Bidragsgivare och internationella finansinstitutioner, såsom Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF), bör främja effektiva reformer av styrelseformerna i skuldsatta länder och bidra till effektiv korruptionsbekämpning, bland annat genom att kritiskt bedöma och motverka de risker för korruption och försämrade mänskliga rättigheter som tydligt visas i samband med många åtgärder som krävts inom ramen för strukturanpassningsprogrammen, till exempel privatisering av statsägda företag och tillgångar. |
| --- | --- |

Y.

Bidragsgivare och internationella finansinstitutioner, såsom Världsbanken och Internationella valutafonden (IMF), bör främja effektiva reformer av styrelseformerna i skuldsatta länder och bidra till effektiv korruptionsbekämpning, bland annat genom att kritiskt bedöma och motverka de risker för korruption och försämrade mänskliga rättigheter som tydligt visas i samband med många åtgärder som krävts inom ramen för strukturanpassningsprogrammen, till exempel privatisering av statsägda företag och tillgångar.

| Z. | En viktig förutsättning för människohandeln är de komplexa och korrumperade nätverk som finns i alla delar av de offentliga myndigheterna, den offentliga förvaltningen, polisväsendet och den privata sektorn i offrens ursprungs-, transiterings- och destinationsländer. Korrumperade poliser och anställda inom rättsväsendet försvårar dessutom arbetet för de aktörer som bekämpar människohandeln och minskar möjligheterna att arrestera och åtala personer som bedriver människohandel eller att erbjuda människohandelns offer rättshjälp och vittnesskydd. |
| --- | --- |

Z.

En viktig förutsättning för människohandeln är de komplexa och korrumperade nätverk som finns i alla delar av de offentliga myndigheterna, den offentliga förvaltningen, polisväsendet och den privata sektorn i offrens ursprungs-, transiterings- och destinationsländer. Korrumperade poliser och anställda inom rättsväsendet försvårar dessutom arbetet för de aktörer som bekämpar människohandeln och minskar möjligheterna att arrestera och åtala personer som bedriver människohandel eller att erbjuda människohandelns offer rättshjälp och vittnesskydd.

| AA. | Korruption och överträdelser inom de väpnade styrkorna, försvaret, polismyndigheterna och de fredsbevarande styrkorna utsätter medborgarnas liv, fysiska integritet, skydd, frihet och rättigheter för allvarliga risker i utvecklingsländerna. Försvarssektorn och upphandlingen inom försvaret präglas fortfarande av oacceptabla korruptionsnivåer och är särskilt skyddade från insyn genom sekretess på grund av nationella säkerhetsskäl. Offentliga upphandlingar avseende leverans av säkerhetsutrustning bör övervakas noga. |
| --- | --- |

AA.

Korruption och överträdelser inom de väpnade styrkorna, försvaret, polismyndigheterna och de fredsbevarande styrkorna utsätter medborgarnas liv, fysiska integritet, skydd, frihet och rättigheter för allvarliga risker i utvecklingsländerna. Försvarssektorn och upphandlingen inom försvaret präglas fortfarande av oacceptabla korruptionsnivåer och är särskilt skyddade från insyn genom sekretess på grund av nationella säkerhetsskäl. Offentliga upphandlingar avseende leverans av säkerhetsutrustning bör övervakas noga.

| AB. | Offentliga och privata aktörers utnyttjande av privata militär- och säkerhetsföretag har växt lavinartat under de senaste 20 åren. På grund av verksamhetens natur är de privata militär- och säkerhetsföretagen särskilt sårbara när det gäller korruption, och de har anklagats för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, trots att de till största delen opererar i en zon som inte omfattas av strikta regler och inte har den ansvarighet gentemot allmänheten som i regel krävs av de väpnade styrkorna. |
| --- | --- |

AB.

Offentliga och privata aktörers utnyttjande av privata militär- och säkerhetsföretag har växt lavinartat under de senaste 20 åren. På grund av verksamhetens natur är de privata militär- och säkerhetsföretagen särskilt sårbara när det gäller korruption, och de har anklagats för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, trots att de till största delen opererar i en zon som inte omfattas av strikta regler och inte har den ansvarighet gentemot allmänheten som i regel krävs av de väpnade styrkorna.

| AC. | När det gäller mekanismerna för ömsesidig rättslig hjälp och återvinning av tillgångar enligt kapitlen IV och V i FN:s konvention mot korruption brister det fortfarande i fråga om tillämpning, användning och effektivitet bland signatärstaterna, som fortfarande inte har uppfyllt samtliga sina skyldigheter i fråga om internationellt samarbete enligt kapitel IV (internationellt samarbete) och kapitel V (återvinning av tillgångar) i konventionen, och framför allt inte ännu i tillräckligt hög grad uppfyllt sina skyldigheter i fråga om ömsesidig rättslig hjälp enligt artikel 46 i konventionen. |
| --- | --- |

AC.

När det gäller mekanismerna för ömsesidig rättslig hjälp och återvinning av tillgångar enligt kapitlen IV och V i FN:s konvention mot korruption brister det fortfarande i fråga om tillämpning, användning och effektivitet bland signatärstaterna, som fortfarande inte har uppfyllt samtliga sina skyldigheter i fråga om internationellt samarbete enligt kapitel IV (internationellt samarbete) och kapitel V (återvinning av tillgångar) i konventionen, och framför allt inte ännu i tillräckligt hög grad uppfyllt sina skyldigheter i fråga om ömsesidig rättslig hjälp enligt artikel 46 i konventionen.

| AD. | Den svagt reglerade och svårgenomträngliga globala handeln med konventionella vapen och ammunition bidrar till konflikter, korruption, fattigdom, människorättskränkningar och straffrihet. |
| --- | --- |

AD.

Den svagt reglerade och svårgenomträngliga globala handeln med konventionella vapen och ammunition bidrar till konflikter, korruption, fattigdom, människorättskränkningar och straffrihet.

| AE. | Den omfattande korruptionen i utvecklingsländerna sker i regel med tyst medgivande och till och med stöd från vissa affärsmän, advokater, finansinstitutioner och offentliga tjänstemän i de utvecklade länderna, och även i EU:s medlemsstater, med uppenbart åsidosättande av lagstiftningen mot penningtvätt på EU-nivå och internationell nivå. Härigenom har dessa institutioner och sammanslutningar skapat kanaler för att tvätta vinster från korruption i utvecklade länder och i utvecklingsländer, inrätta svårgenomträngliga strukturer och dölja tillgångar i länder med banksekretess. |
| --- | --- |

AE.

Den omfattande korruptionen i utvecklingsländerna sker i regel med tyst medgivande och till och med stöd från vissa affärsmän, advokater, finansinstitutioner och offentliga tjänstemän i de utvecklade länderna, och även i EU:s medlemsstater, med uppenbart åsidosättande av lagstiftningen mot penningtvätt på EU-nivå och internationell nivå. Härigenom har dessa institutioner och sammanslutningar skapat kanaler för att tvätta vinster från korruption i utvecklade länder och i utvecklingsländer, inrätta svårgenomträngliga strukturer och dölja tillgångar i länder med banksekretess.

| AF. | En människorättsbaserad strategi för att bekämpa korruption stärker den allmänna medvetenheten om att det inte enbart är de offentliga resurserna som berörs av korruptionen, utan också medborgarnas individuella rättigheter och möjligheter. Ett nära samarbete mellan internationella organisationer för korruptionsbekämpning och människorättsorganisationer kommer att öka allmänhetens medvetenhet om och krav på öppenhet, ansvarstagande och rättvisa. Genom att korruptionshandlingar knyts till människorättskränkningar skapas dessutom nya möjligheter att vidta åtgärder, framför allt om korruptionen kan motverkas genom befintliga nationella, regionala och internationella mekanismer för övervakning av att de mänskliga rättigheterna efterlevs. |
| --- | --- |

AF.

En människorättsbaserad strategi för att bekämpa korruption stärker den allmänna medvetenheten om att det inte enbart är de offentliga resurserna som berörs av korruptionen, utan också medborgarnas individuella rättigheter och möjligheter. Ett nära samarbete mellan internationella organisationer för korruptionsbekämpning och människorättsorganisationer kommer att öka allmänhetens medvetenhet om och krav på öppenhet, ansvarstagande och rättvisa. Genom att korruptionshandlingar knyts till människorättskränkningar skapas dessutom nya möjligheter att vidta åtgärder, framför allt om korruptionen kan motverkas genom befintliga nationella, regionala och internationella mekanismer för övervakning av att de mänskliga rättigheterna efterlevs.

Överensstämmelse mellan inrikes- och utrikespolitik

| 1. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen endast kan bli en trovärdig och inflytelserik ledare i kampen mot korruption om den tar itu med den organiserade brottsligheten, korruptionen och penningtvätten inom sina egna gränser på ett adekvat sätt. Parlamentet välkomnar i det sammanhanget ”EU:s korruptionsbekämpningsrapport” som ska utarbetas av kommissionen, och hoppas att kommissionens kartläggning av områden som drabbas av korruption i medlemsstaterna ska bidra till att öka insatserna för korruptionsbekämpning, underlätta utbytet av bästa praxis, identifiera trender inom EU och stimulera till lärande av varandra och bättre efterlevnad av europeiska och internationella åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram politiska EU-initiativ när det gäller korruptionsbekämpning, till exempel en handlingsplan för EU mot korruption. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen endast kan bli en trovärdig och inflytelserik ledare i kampen mot korruption om den tar itu med den organiserade brottsligheten, korruptionen och penningtvätten inom sina egna gränser på ett adekvat sätt. Parlamentet välkomnar i det sammanhanget ”EU:s korruptionsbekämpningsrapport” som ska utarbetas av kommissionen, och hoppas att kommissionens kartläggning av områden som drabbas av korruption i medlemsstaterna ska bidra till att öka insatserna för korruptionsbekämpning, underlätta utbytet av bästa praxis, identifiera trender inom EU och stimulera till lärande av varandra och bättre efterlevnad av europeiska och internationella åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram politiska EU-initiativ när det gäller korruptionsbekämpning, till exempel en handlingsplan för EU mot korruption.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang omförhandlingen av direktivet om beskattning av besparingar, som i praktiken ska avskaffa banksekretessen. Parlamentet anser att en förstärkning av reglerna för och insynen i bolagsregister och register över stiftelser i samtliga EU:s medlemsstater är en förutsättning för att bekämpa korruptionen, både inom EU och i tredjeländer. Parlamentet anser att EU:s regler bör medföra registreringsskyldighet för alla juridiska företagsformer och kräva uppgifter om den faktiska betalningsmottagaren, och att dessa uppgifter ska offentliggöras online, vara elektroniskt märkta, i ett sökbart format och utan kostnad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang omförhandlingen av direktivet om beskattning av besparingar, som i praktiken ska avskaffa banksekretessen. Parlamentet anser att en förstärkning av reglerna för och insynen i bolagsregister och register över stiftelser i samtliga EU:s medlemsstater är en förutsättning för att bekämpa korruptionen, både inom EU och i tredjeländer. Parlamentet anser att EU:s regler bör medföra registreringsskyldighet för alla juridiska företagsformer och kräva uppgifter om den faktiska betalningsmottagaren, och att dessa uppgifter ska offentliggöras online, vara elektroniskt märkta, i ett sökbart format och utan kostnad.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU bör följa Förenta staternas exempel och anta lagar motsvarande den amerikanska Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act från 2012 som ett symboliskt och operativt ramverk för att fastställa kopplingen mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att fatta beslut om en gemensam EU-förteckning över de tjänstemän som var inblandade i Sergej Magnitskijs död, den efterföljande rättsliga mörkläggningen och de ihållande trakasserierna av hans familj. Parlamentet vill också att rådet genom sitt beslut ska införa riktade sanktioner mot de aktuella tjänstemännen, såsom ett EU-omfattande viseringsförbud och frysning av alla finansiella tillgångar som de eller deras närmaste familjemedlemmar eventuellt kan förfoga över inom Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att upprätta en förteckning över och införa liknande riktade sanktioner mot tjänstemän i tredjeländer (såsom poliser, åtalare och domare) som är inblandade i allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och juridiska manipulationer mot personer som slår larm om missförhållanden, journalister som rapporterar om korruption och människorättsförsvarare i tredjeländer. Parlamentet framhåller särskilt att kriterierna för att någon ska inkluderas i förteckningen ska grundas på väldokumenterade, enstämmiga och oberoende källor och övertygande bevisning som ger de utpekade möjlighet att överklaga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU bör följa Förenta staternas exempel och anta lagar motsvarande den amerikanska Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act från 2012 som ett symboliskt och operativt ramverk för att fastställa kopplingen mellan korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att fatta beslut om en gemensam EU-förteckning över de tjänstemän som var inblandade i Sergej Magnitskijs död, den efterföljande rättsliga mörkläggningen och de ihållande trakasserierna av hans familj. Parlamentet vill också att rådet genom sitt beslut ska införa riktade sanktioner mot de aktuella tjänstemännen, såsom ett EU-omfattande viseringsförbud och frysning av alla finansiella tillgångar som de eller deras närmaste familjemedlemmar eventuellt kan förfoga över inom Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att upprätta en förteckning över och införa liknande riktade sanktioner mot tjänstemän i tredjeländer (såsom poliser, åtalare och domare) som är inblandade i allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och juridiska manipulationer mot personer som slår larm om missförhållanden, journalister som rapporterar om korruption och människorättsförsvarare i tredjeländer. Parlamentet framhåller särskilt att kriterierna för att någon ska inkluderas i förteckningen ska grundas på väldokumenterade, enstämmiga och oberoende källor och övertygande bevisning som ger de utpekade möjlighet att överklaga.

Ansvarstagande och insyn i samband med bistånd till tredjeland och offentliga budgetar

| 4. | Europaparlamentet stöder helt EU:s åtagande att i alla delar av sin utvecklingspolitik stödja och integrera konceptet demokratiskt ägande, dvs. att människor verkningsfullt och utan begränsningar ska delta i utformning, genomförande och övervakning av givar- och partnerstaternas utvecklingsstrategier och utvecklingspolitik. Parlamentet anser att en sådan politik främjar engagemang från programmens mottagarländer och därför bidrar till stärkt övervakning och ökat ansvarstagande i kampen mot korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa principen att deras program för utvecklingsbistånd ska villkoras så att mottagarna måste följa internationella normer för att motverka korruption, och att införa en klausul om korruptionsbekämpning i kontrakten i samband med offentlig upphandling, i enlighet med OECD:s rekommendationer. Parlamentet vill att kommissionen ska fortsätta främja god insyn i bidragsverksamheten i digitala maskinläsbara format och med användning av en gemensam standard för att säkra möjligheterna att jämföra, dels med andra givare, dels och i synnerhet på ett sätt som ligger i linje med de mottagande staternas behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder helt EU:s åtagande att i alla delar av sin utvecklingspolitik stödja och integrera konceptet demokratiskt ägande, dvs. att människor verkningsfullt och utan begränsningar ska delta i utformning, genomförande och övervakning av givar- och partnerstaternas utvecklingsstrategier och utvecklingspolitik. Parlamentet anser att en sådan politik främjar engagemang från programmens mottagarländer och därför bidrar till stärkt övervakning och ökat ansvarstagande i kampen mot korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa principen att deras program för utvecklingsbistånd ska villkoras så att mottagarna måste följa internationella normer för att motverka korruption, och att införa en klausul om korruptionsbekämpning i kontrakten i samband med offentlig upphandling, i enlighet med OECD:s rekommendationer. Parlamentet vill att kommissionen ska fortsätta främja god insyn i bidragsverksamheten i digitala maskinläsbara format och med användning av en gemensam standard för att säkra möjligheterna att jämföra, dels med andra givare, dels och i synnerhet på ett sätt som ligger i linje med de mottagande staternas behov.

| 5. | Europaparlamentet understryker att man, för att se till att samordningsresurserna förstärker utvecklingsfinansieringens effektivitet, måste se över styrelseformerna för dessa instrument, i syfte att skapa ökad öppenhet i fråga om urvalskriterierna för projekten och ansvarstagande gentemot samhället i stort. Parlamentet påminner om att fastställande av ett avgörande antal minimikrav för projekturval, övervakning och utvärdering skulle kunna underlätta jämförbarheten och skapa en konsekvent bas för information om verksamhetens resultat. Parlamentet konstaterar att projektens inverkan vad gäller framsteg och utveckling bör rapporteras regelbundet för att motivera användningen av biståndsresurser genom att samordna olika resurser, inte bara för de givare och europeiska finansinstitutioner som berörs utan också inför allmänheten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att man, för att se till att samordningsresurserna förstärker utvecklingsfinansieringens effektivitet, måste se över styrelseformerna för dessa instrument, i syfte att skapa ökad öppenhet i fråga om urvalskriterierna för projekten och ansvarstagande gentemot samhället i stort. Parlamentet påminner om att fastställande av ett avgörande antal minimikrav för projekturval, övervakning och utvärdering skulle kunna underlätta jämförbarheten och skapa en konsekvent bas för information om verksamhetens resultat. Parlamentet konstaterar att projektens inverkan vad gäller framsteg och utveckling bör rapporteras regelbundet för att motivera användningen av biståndsresurser genom att samordna olika resurser, inte bara för de givare och europeiska finansinstitutioner som berörs utan också inför allmänheten.

| 6. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör ha så strikt integritet som möjligt i samband med upphandlingsförfaranden för genomförande av EU-finansierade projekt, till exempel genom att främja ökade möjligheter för lokala organisationer att få medverka vid anbudsinfordringar. Parlamentet understryker att en människorättsbaserad strategi för upphandlingar främjas om ett brett urval aktörer får möjlighet att delta, nämligen de aktörer som påverkas av anbudsförfarandet (såsom sammanslutningar av markägare samt missgynnade grupper). En människorättsbaserad strategi för upphandlingar uppmuntrar även myndigheterna att öka missgynnade gruppers möjligheter att själva delta i upphandlingsförfaranden och att bredda de kriterier utifrån vilka företagen bedöms i upphandlingsförfaranden. Parlamentet påminner om att kontroll av projektens resultat i samarbete med civilsamhället och möjligheter att ställa lokala myndigheter till svars är avgörande för att kunna bedöma om EU:s medel används på rätt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte ge uppdrag åt firmor vars faktiska ägare är okända eller som har en bolagsstruktur som gör det möjligt för dem att enkelt ägna sig åt internprissättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör ha så strikt integritet som möjligt i samband med upphandlingsförfaranden för genomförande av EU-finansierade projekt, till exempel genom att främja ökade möjligheter för lokala organisationer att få medverka vid anbudsinfordringar. Parlamentet understryker att en människorättsbaserad strategi för upphandlingar främjas om ett brett urval aktörer får möjlighet att delta, nämligen de aktörer som påverkas av anbudsförfarandet (såsom sammanslutningar av markägare samt missgynnade grupper). En människorättsbaserad strategi för upphandlingar uppmuntrar även myndigheterna att öka missgynnade gruppers möjligheter att själva delta i upphandlingsförfaranden och att bredda de kriterier utifrån vilka företagen bedöms i upphandlingsförfaranden. Parlamentet påminner om att kontroll av projektens resultat i samarbete med civilsamhället och möjligheter att ställa lokala myndigheter till svars är avgörande för att kunna bedöma om EU:s medel används på rätt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte ge uppdrag åt firmor vars faktiska ägare är okända eller som har en bolagsstruktur som gör det möjligt för dem att enkelt ägna sig åt internprissättning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja öppenheten genom att stödja inrättandet av ett globalt system för att spåra löften om stöd så att man kan kräva att givarna håller sina löften att bevilja stöd och kan hållas ansvariga gentemot de projekt, institutioner eller grupper de stöder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja öppenheten genom att stödja inrättandet av ett globalt system för att spåra löften om stöd så att man kan kräva att givarna håller sina löften att bevilja stöd och kan hållas ansvariga gentemot de projekt, institutioner eller grupper de stöder.

| 8. | Europaparlamentet påminner dessutom om behovet av att förebygga korrupta metoder i samband med genomförandet av EU-finansierade projekt, såsom galopperande projektkostnader, betalning för projekt och anställda som inte existerar, felaktig och korrupt användning av ekonomiska och/eller industriella motaffärer, ren stöld av statliga medel, uppblåsta resekostnader och mutor m.m. Parlamentet insisterar därför på behovet av att övervaka hela EU-finansieringskedjan, inklusive beslutsfattande och reglering, planering och budgetering, finansiering, skattemässiga transfereringar, ledning och programutveckling, anbudslämnande och upphandling, konstruktion, drift och underhåll samt betalning för tjänster. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner dessutom om behovet av att förebygga korrupta metoder i samband med genomförandet av EU-finansierade projekt, såsom galopperande projektkostnader, betalning för projekt och anställda som inte existerar, felaktig och korrupt användning av ekonomiska och/eller industriella motaffärer, ren stöld av statliga medel, uppblåsta resekostnader och mutor m.m. Parlamentet insisterar därför på behovet av att övervaka hela EU-finansieringskedjan, inklusive beslutsfattande och reglering, planering och budgetering, finansiering, skattemässiga transfereringar, ledning och programutveckling, anbudslämnande och upphandling, konstruktion, drift och underhåll samt betalning för tjänster.

| 9. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen sprider information om de rapporteringssystem som finns inom Olaf avseende otillbörlig användning av EU-medel bland deltagare i offentliga upphandlingar och mottagare av EU-stöd, och tar fram politiska riktlinjer för behandling av information lämnad av personer som slår larm om sådant missbruk av EU-medel i tredjeländer. Riktlinjerna måste medge korrekt uppföljning, feedback och skydd mot repressalier med speciell uppmärksamhet på de mest sårbara befolkningsgruppernas och särskilt kvinnornas ställning i många utvecklingsländer, eftersom kvinnorna oftare riskerar att drabbas av korruption och oftare samarbetar för att avslöja den, men också är mer sårbara och oftare stigmatiseras för att de samarbetar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen sprider information om de rapporteringssystem som finns inom Olaf avseende otillbörlig användning av EU-medel bland deltagare i offentliga upphandlingar och mottagare av EU-stöd, och tar fram politiska riktlinjer för behandling av information lämnad av personer som slår larm om sådant missbruk av EU-medel i tredjeländer. Riktlinjerna måste medge korrekt uppföljning, feedback och skydd mot repressalier med speciell uppmärksamhet på de mest sårbara befolkningsgruppernas och särskilt kvinnornas ställning i många utvecklingsländer, eftersom kvinnorna oftare riskerar att drabbas av korruption och oftare samarbetar för att avslöja den, men också är mer sårbara och oftare stigmatiseras för att de samarbetar.

| 10. | Europaparlamentet understryker att EU måste framhålla betydelsen av att man tillämpar rätten att delta och få tillgång till information och mekanismer för offentligt ansvarstagande såsom offentliga uppgifter som demokratiska kärnprinciper inom alla plattformar för dialog med tredjeländer, även i bilaterala förbindelser och på högsta nivå. Parlamentet understryker att friheten i press och andra medier, såväl online som offline, är av avgörande betydelse i detta avseende. Parlamentet föreslår att EU ska finansiera projekt i tredjeländer för att stödja efterlevnaden av dessa principer, framför allt i länder som genomgår en demokratiseringsprocess, garantera integrering av ett jämställdhetsperspektiv, se till att aktörer i det civila samhället och särskilt försvarare av de mänskliga rättigheterna, fackföreningar, kvinnor och särskilt utsatta grupper deltar, och bistå med utformandet av lagar för att erbjuda personer som slår larm om missförhållanden ett effektivt skydd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att EU måste framhålla betydelsen av att man tillämpar rätten att delta och få tillgång till information och mekanismer för offentligt ansvarstagande såsom offentliga uppgifter som demokratiska kärnprinciper inom alla plattformar för dialog med tredjeländer, även i bilaterala förbindelser och på högsta nivå. Parlamentet understryker att friheten i press och andra medier, såväl online som offline, är av avgörande betydelse i detta avseende. Parlamentet föreslår att EU ska finansiera projekt i tredjeländer för att stödja efterlevnaden av dessa principer, framför allt i länder som genomgår en demokratiseringsprocess, garantera integrering av ett jämställdhetsperspektiv, se till att aktörer i det civila samhället och särskilt försvarare av de mänskliga rättigheterna, fackföreningar, kvinnor och särskilt utsatta grupper deltar, och bistå med utformandet av lagar för att erbjuda personer som slår larm om missförhållanden ett effektivt skydd.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att EU måste föregå med gott exempel. Parlamentet anser att EU och dess medlemsstater bör ta aktiv del i internationella initiativ för ökad budgetinsyn, såsom Open Government Partnership, Open Budget Initiative och International Aid Transparency Initiative, så att man främjar sådan medverkan från partnerländernas sida som centrala inslag i internationella människorättsstandarder. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att EU måste föregå med gott exempel. Parlamentet anser att EU och dess medlemsstater bör ta aktiv del i internationella initiativ för ökad budgetinsyn, såsom Open Government Partnership, Open Budget Initiative och International Aid Transparency Initiative, så att man främjar sådan medverkan från partnerländernas sida som centrala inslag i internationella människorättsstandarder.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av definitionen av människorättsförsvarare i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, så att även personer som arbetar för att motverka korruption och undersökande journalister omfattas, och, sist men inte minst, personer som slår larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en utvidgning av definitionen av människorättsförsvarare i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, så att även personer som arbetar för att motverka korruption och undersökande journalister omfattas, och, sist men inte minst, personer som slår larm om missförhållanden.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att EU som en världsledande givare bör följa och utöka den senaste tidens exempel på att beviljandet av EU:s yttre bistånd knyts till budgetreformer för att skapa ökad insyn, till tillgång till uppgifter och till samarbetsinriktade processer, och harmonisera riktlinjerna i detta avseende med andra givare. Parlamentet anser att EU bör fastställa tydliga och offentliga riktmärken och kriterier i en stimulansbaserad strategi för att få mottagarstaterna att göra sina budgetförfaranden insynsvänliga och integrera öppenhet, offentligt deltagande och tillsynskomponenter i sitt arbete, via utbildning eller tekniskt stöd. Parlamentet uppmanar EU att främja och stödja utvecklingen av en miljö som underlättar för utvecklingsländernas tillsynsorgan (inklusive parlament, revisionsrätter, statistiska centralbyråer och medier) att utöva sina kärnfunktioner och därigenom bekämpa korruptionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att EU som en världsledande givare bör följa och utöka den senaste tidens exempel på att beviljandet av EU:s yttre bistånd knyts till budgetreformer för att skapa ökad insyn, till tillgång till uppgifter och till samarbetsinriktade processer, och harmonisera riktlinjerna i detta avseende med andra givare. Parlamentet anser att EU bör fastställa tydliga och offentliga riktmärken och kriterier i en stimulansbaserad strategi för att få mottagarstaterna att göra sina budgetförfaranden insynsvänliga och integrera öppenhet, offentligt deltagande och tillsynskomponenter i sitt arbete, via utbildning eller tekniskt stöd. Parlamentet uppmanar EU att främja och stödja utvecklingen av en miljö som underlättar för utvecklingsländernas tillsynsorgan (inklusive parlament, revisionsrätter, statistiska centralbyråer och medier) att utöva sina kärnfunktioner och därigenom bekämpa korruptionen.

| 14. | Europaparlamentet påpekar å andra sidan att EU bör använda de ramar som erbjuds genom ”avancerade partnerskap” med tredjeländer för att på ett effektivt sätt utöva påtryckningar mot de regimer som lider av kronisk korruption att anta reformer för att genomföra ovannämnda principer. Parlamentet menar att politiska samtal, påtryckningar och samarbete från EU:s sida kring behovet av att genomföra reformer bör vara en påtaglig och insynsvänlig faktor och integrera lämpliga och ambitiösa tillsynsmekanismer. Parlamentet anser att EU offentligt bör fördöma införandet av lagar som begränsar mediernas frihet och civilsamhällets verksamhet, grundbultar för ansvarsskyldigheten, och att EU bör utarbeta strategier för att anpassa förbindelserna med berörda länder för att främja reformer på ett tydligt sätt. Parlamentet betonar behovet av klart definierade och efterlevda människorättsklausuler i avtal med tredjeländer, som skulle göra det möjligt att upphäva eventuella partnerskapsavtal om allvarliga människorättskränkningar förekommer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar å andra sidan att EU bör använda de ramar som erbjuds genom ”avancerade partnerskap” med tredjeländer för att på ett effektivt sätt utöva påtryckningar mot de regimer som lider av kronisk korruption att anta reformer för att genomföra ovannämnda principer. Parlamentet menar att politiska samtal, påtryckningar och samarbete från EU:s sida kring behovet av att genomföra reformer bör vara en påtaglig och insynsvänlig faktor och integrera lämpliga och ambitiösa tillsynsmekanismer. Parlamentet anser att EU offentligt bör fördöma införandet av lagar som begränsar mediernas frihet och civilsamhällets verksamhet, grundbultar för ansvarsskyldigheten, och att EU bör utarbeta strategier för att anpassa förbindelserna med berörda länder för att främja reformer på ett tydligt sätt. Parlamentet betonar behovet av klart definierade och efterlevda människorättsklausuler i avtal med tredjeländer, som skulle göra det möjligt att upphäva eventuella partnerskapsavtal om allvarliga människorättskränkningar förekommer.

| 15. | Europaparlamentet stöder en ökad insyn i beslutsfattandet när det gäller investering av europeiska offentliga medel, framför allt i EIB:s och EBRD:s projekt, som kan få negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EIB och EBRD att stärka sina system för bedrägeri- och korruptionsbekämpning och garantera fullständig insyn i investeringar utanför EU. Parlamentet understryker att EIB och EBRD måste bekräfta sin vilja att undvika riskabla investeringar, inte minst genom finansiella mellanhänder, och att inrätta en riskbaserad strategi och förbättrad bedömning av människorättseffekterna av de projekt de stöder, förutom att genomföra en grundlig due diligence-granskning av människorätts- och integritetsaspekterna av sina kunders fulla verksamhet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkra ett offentligt deltagande samt fria, välinformerade förhandssamråd med berörda grupper i alla skeden av planering, genomförande, övervakning och utvärdering av de finansierade projekten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att utnyttja sitt inflytande som exklusiva medlemmar av EIB och huvuddelägare i EBRD till att främja omfattande reformer av dessa institutioner som medger ökad demokratisk granskning av deras beslut och ansvarstagande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder en ökad insyn i beslutsfattandet när det gäller investering av europeiska offentliga medel, framför allt i EIB:s och EBRD:s projekt, som kan få negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EIB och EBRD att stärka sina system för bedrägeri- och korruptionsbekämpning och garantera fullständig insyn i investeringar utanför EU. Parlamentet understryker att EIB och EBRD måste bekräfta sin vilja att undvika riskabla investeringar, inte minst genom finansiella mellanhänder, och att inrätta en riskbaserad strategi och förbättrad bedömning av människorättseffekterna av de projekt de stöder, förutom att genomföra en grundlig due diligence-granskning av människorätts- och integritetsaspekterna av sina kunders fulla verksamhet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkra ett offentligt deltagande samt fria, välinformerade förhandssamråd med berörda grupper i alla skeden av planering, genomförande, övervakning och utvärdering av de finansierade projekten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att utnyttja sitt inflytande som exklusiva medlemmar av EIB och huvuddelägare i EBRD till att främja omfattande reformer av dessa institutioner som medger ökad demokratisk granskning av deras beslut och ansvarstagande.

| 16. | Europaparlamentet anser att internationella finansinstitut, såsom Internationella valutafonden och Världsbanksgruppen bör göra en korruptionsriskbedömning av de åtgärder som föreslås mottagarländerna genom strukturanpassningsprogrammen, förutom en utvärdering av dessa programs effekter på mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att strukturanpassningsprogrammen bör omfatta reformer för förbättrade styrelseformer och ökad öppenhet. Parlamentet insisterar på att genomförandet av programmen ska åtföljas av adekvata, välfinansierade och fristående tillsynssystem som genomför ofta återkommande revisioner och inspektioner. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt markstölder, tvångsevakueringar, försvarsupphandlingar, separata försvarsbudgetar och finansiering av militära och paramilitära aktiviteter i skuldsatta länder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sitt inflytande som medlemmar i Internationella valutafonden och i Världsbanken för att försöka få till stånd ökad insyn och skapa mekanismer för deltagande i samband med förhandlingar kring strukturanpassningsprogram och andra finansieringsprogram, och att verka för en mer omfattande demokratisk kontroll av deras beslut och ansvarighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att internationella finansinstitut, såsom Internationella valutafonden och Världsbanksgruppen bör göra en korruptionsriskbedömning av de åtgärder som föreslås mottagarländerna genom strukturanpassningsprogrammen, förutom en utvärdering av dessa programs effekter på mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att strukturanpassningsprogrammen bör omfatta reformer för förbättrade styrelseformer och ökad öppenhet. Parlamentet insisterar på att genomförandet av programmen ska åtföljas av adekvata, välfinansierade och fristående tillsynssystem som genomför ofta återkommande revisioner och inspektioner. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt markstölder, tvångsevakueringar, försvarsupphandlingar, separata försvarsbudgetar och finansiering av militära och paramilitära aktiviteter i skuldsatta länder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sitt inflytande som medlemmar i Internationella valutafonden och i Världsbanken för att försöka få till stånd ökad insyn och skapa mekanismer för deltagande i samband med förhandlingar kring strukturanpassningsprogram och andra finansieringsprogram, och att verka för en mer omfattande demokratisk kontroll av deras beslut och ansvarighet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar bilaterala och multilaterala finansinstitutioner, inklusive Världsbanksgruppen, Internationella valutafonden, regionala utvecklingsbanker, exportkreditbyråer och banker inom den privata sektorn att kräva av de mottagande företagen och staterna att de uppfyller kravet att offentliggöra vad de betalar och/eller tillämpar utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet som en förutsättning för allt projektstöd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar bilaterala och multilaterala finansinstitutioner, inklusive Världsbanksgruppen, Internationella valutafonden, regionala utvecklingsbanker, exportkreditbyråer och banker inom den privata sektorn att kräva av de mottagande företagen och staterna att de uppfyller kravet att offentliggöra vad de betalar och/eller tillämpar utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet som en förutsättning för allt projektstöd.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen mot korruption från G20 i Seoul och anser att det intresse som skapades borde underhållas så att man garanterar en samordnad internationell insats för att bekämpa korruptionen inom viktiga områden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen mot korruption från G20 i Seoul och anser att det intresse som skapades borde underhållas så att man garanterar en samordnad internationell insats för att bekämpa korruptionen inom viktiga områden.

Korruption och utvecklingspolitik

| 19. | Europaparlamentet understryker att de fattigaste människorna i utvecklingsländerna, som är kraftigt beroende av offentliga tjänster, skadas orimligt mycket av småskalig korruption, inbegripet s.k. tyst korruption när tjänstemän inte levererar tjänster eller varor som den offentliga sektorn har betalat för (t.ex. frånvarande lärare på offentliga skolor eller frånvarande läkare på vårdcentraler). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att de fattigaste människorna i utvecklingsländerna, som är kraftigt beroende av offentliga tjänster, skadas orimligt mycket av småskalig korruption, inbegripet s.k. tyst korruption när tjänstemän inte levererar tjänster eller varor som den offentliga sektorn har betalat för (t.ex. frånvarande lärare på offentliga skolor eller frånvarande läkare på vårdcentraler).

| 20. | Europaparlamentet understryker att korruptionen lägger hinder i vägen för utländska direktinvesteringar och avskräcker externa aktörer från att engagera sig i ekonomiskt samarbete med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att korruptionen lägger hinder i vägen för utländska direktinvesteringar och avskräcker externa aktörer från att engagera sig i ekonomiskt samarbete med utvecklingsländer.

| 21. | Europaparlamentet anser att korruptionsbekämpning, medräknat bekämpning av skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt, ingår i mer omfattande insatser för att främja goda styrelseformer, vilket anges som en av nyckelprioriteringarna för att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv i enlighet med 2011 års agenda för förändring (COM(2011)0637). Parlamentet framhåller att FN:s konvention mot korruption omedelbart måste börja tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att korruptionsbekämpning, medräknat bekämpning av skatteparadis, skatteflykt och olaglig kapitalflykt, ingår i mer omfattande insatser för att främja goda styrelseformer, vilket anges som en av nyckelprioriteringarna för att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv i enlighet med 2011 års agenda för förändring (COM(2011)0637). Parlamentet framhåller att FN:s konvention mot korruption omedelbart måste börja tillämpas fullt ut.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att alla insatser för att bekämpa korruption bör åtföljas av stöd för program som syftar till att förebygga korruption genom utbildning och medvetandehöjande kampanjer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att alla insatser för att bekämpa korruption bör åtföljas av stöd för program som syftar till att förebygga korruption genom utbildning och medvetandehöjande kampanjer.

| 23. | Europaparlamentet påminner om de åtaganden som ingåtts via partnerskapet från Busan om effektivt utvecklingssamarbete, och uppmanar EU och dess medlemsstater att genomföra dessa åtaganden för att intensifiera de gemensamma insatserna mot korruption och olagliga penningflöden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om de åtaganden som ingåtts via partnerskapet från Busan om effektivt utvecklingssamarbete, och uppmanar EU och dess medlemsstater att genomföra dessa åtaganden för att intensifiera de gemensamma insatserna mot korruption och olagliga penningflöden.

| 24. | Europaparlamentet anser att bekämpning och utrotning av korruption förutsätter att man garanterar en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet framhåller även att EU:s stöd när det gäller skatteförvaltning och åtgärder mot skatteflykt, inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden, måste utökas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att bekämpning och utrotning av korruption förutsätter att man garanterar en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet framhåller även att EU:s stöd när det gäller skatteförvaltning och åtgärder mot skatteflykt, inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden, måste utökas.

Förbättring av medlemsstaternas jurisdiktion

| 25. | Europaparlamentet önskar att medlemsstaterna vid behov ska ändra sin straffrätt för att fastställa jurisdiktionen över de personer, oavsett nationalitet, som befinner sig på deras territorium och som har gjort sig skyldiga till mutbrott eller förskingring av offentliga medel, oavsett var brottet skedde, så länge som vinsten från de kriminella aktiviteterna återfinns i medlemsstaten i fråga eller har tvättats där eller den anklagade personen har en ”nära anknytning” till medlemsstaten, till exempel genom medborgarskap, bosättning eller ägande av företag med huvudkontor eller dotterbolag i medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet önskar att medlemsstaterna vid behov ska ändra sin straffrätt för att fastställa jurisdiktionen över de personer, oavsett nationalitet, som befinner sig på deras territorium och som har gjort sig skyldiga till mutbrott eller förskingring av offentliga medel, oavsett var brottet skedde, så länge som vinsten från de kriminella aktiviteterna återfinns i medlemsstaten i fråga eller har tvättats där eller den anklagade personen har en ”nära anknytning” till medlemsstaten, till exempel genom medborgarskap, bosättning eller ägande av företag med huvudkontor eller dotterbolag i medlemsstaten i fråga.

| 26. | Europaparlamentet påpekar emellertid att medlemsstaterna bör vara försiktiga i sina bedömningar när de lämnar information till tredjeländer om individer som anklagats för korruption, förskingring eller skatteflykt, så att man inte på ett orättvist sätt pekar ut människorättsförsvarare på det sätt som skedde med Ales Bialiatski. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar emellertid att medlemsstaterna bör vara försiktiga i sina bedömningar när de lämnar information till tredjeländer om individer som anklagats för korruption, förskingring eller skatteflykt, så att man inte på ett orättvist sätt pekar ut människorättsförsvarare på det sätt som skedde med Ales Bialiatski.

| 27. | Europaparlamentet anser att lagar om ärekränkning och förtal kan avskräcka från rapportering om korruption i tredjeländer. Parlamentet uppmanar därför samtliga medlemsstater att föregå med gott exempel och avskaffa påföljderna för ärekränkning och förtal i sina rättssystem, åtminstone för fall där det handlar om anklagelser om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt i medlemsstater och utomlands. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att lagar om ärekränkning och förtal kan avskräcka från rapportering om korruption i tredjeländer. Parlamentet uppmanar därför samtliga medlemsstater att föregå med gott exempel och avskaffa påföljderna för ärekränkning och förtal i sina rättssystem, åtminstone för fall där det handlar om anklagelser om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt i medlemsstater och utomlands.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i enlighet med rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption vidta lagstiftningsmässiga och andra åtgärder för att se till att avsiktligt olagligt berikande, det vill säga markanta ökningar av en offentlig tjänstemans tillgångar som han eller hon inte på ett rimligt sätt kan förklara som resultat av en lagenlig inkomst, betraktas som ett brott. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i enlighet med rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption vidta lagstiftningsmässiga och andra åtgärder för att se till att avsiktligt olagligt berikande, det vill säga markanta ökningar av en offentlig tjänstemans tillgångar som han eller hon inte på ett rimligt sätt kan förklara som resultat av en lagenlig inkomst, betraktas som ett brott.

Kapacitetsuppbyggnad i institutioner som bekämpar korruption

| 29. | Europaparlamentet välkomnar Jakartadeklarationen om principerna för korruptionsbekämpande organ, antagen i november 2012. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att gå ännu längre och på internationell nivå bygga upp en insikt om behovet av att ta itu med bristen på effektivitet inom de organ för korruptionsbekämpning som inrättats i många utvecklingsländer, i första hand på grund av deras institutionella arrangemang, bristen på funktionellt oberoende från den verkställande makten, bristen på politiskt stöd, finansieringskällorna, reglerna för att välja och tillsätta tjänstemän samt deras maktbefogenheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar Jakartadeklarationen om principerna för korruptionsbekämpande organ, antagen i november 2012. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att gå ännu längre och på internationell nivå bygga upp en insikt om behovet av att ta itu med bristen på effektivitet inom de organ för korruptionsbekämpning som inrättats i många utvecklingsländer, i första hand på grund av deras institutionella arrangemang, bristen på funktionellt oberoende från den verkställande makten, bristen på politiskt stöd, finansieringskällorna, reglerna för att välja och tillsätta tjänstemän samt deras maktbefogenheter.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta initiativ till att utveckla internationella normer för korruptionsbekämpande myndigheters oberoende och effektivitet. Normerna bör utarbetas mellanstatligt och ha som mål att antas slutligt av FN:s generalförsamling och motsvara samt ha samma robusta räckvidd som Parisprinciperna för nationella människorättsorgan. Parlamentet understryker att dessa principer bör användas som riktlinjer för ansvarstagande genom sakkunnigbedömningar av resultaten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta initiativ till att utveckla internationella normer för korruptionsbekämpande myndigheters oberoende och effektivitet. Normerna bör utarbetas mellanstatligt och ha som mål att antas slutligt av FN:s generalförsamling och motsvara samt ha samma robusta räckvidd som Parisprinciperna för nationella människorättsorgan. Parlamentet understryker att dessa principer bör användas som riktlinjer för ansvarstagande genom sakkunnigbedömningar av resultaten.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera samarbetet med andra givare och med den internationella organisationen av högre revisionsorgan för att utveckla en kapacitet med högre revisionsorgan i stödmottagande länder, i syfte att tillämpa de internationella normerna för högre revisionsorgan i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera samarbetet med andra givare och med den internationella organisationen av högre revisionsorgan för att utveckla en kapacitet med högre revisionsorgan i stödmottagande länder, i syfte att tillämpa de internationella normerna för högre revisionsorgan i utvecklingsländerna.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja och visa stöd för en internationell kommission mot korruption som skulle inrättas genom ett internationellt avtal eller genom ett tilläggsprotokoll till FN:s konvention mot korruption, och som skulle ge upphov till ett internationellt organ av brottsutredare med samma behörighet som nationella polisiära myndigheter och åklagarmyndigheter att utreda och väcka åtal i korruptionsbrott på signatärstaternas egna territorier och som också skulle kunna ställa individer inför rätta i nationella brottmålsdomstolar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att främja och visa stöd för en internationell kommission mot korruption som skulle inrättas genom ett internationellt avtal eller genom ett tilläggsprotokoll till FN:s konvention mot korruption, och som skulle ge upphov till ett internationellt organ av brottsutredare med samma behörighet som nationella polisiära myndigheter och åklagarmyndigheter att utreda och väcka åtal i korruptionsbrott på signatärstaternas egna territorier och som också skulle kunna ställa individer inför rätta i nationella brottmålsdomstolar.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja tillsättandet av en särskild FN-rapportör med ansvar för ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter och med ett brett mandat, med en målinriktad plan och en regelbunden utvärdering av de korruptionsbekämpande åtgärder som vidtas av staterna. Parlamentet uppmanar de av EU:s medlemsstater som har undertecknat men inte ratificerat Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, som är resultatet av Europarådets arbete och öppnades för undertecknande den 27 januari 1999, att göra detta snarast möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja tillsättandet av en särskild FN-rapportör med ansvar för ekonomisk brottslighet, korruption och mänskliga rättigheter och med ett brett mandat, med en målinriktad plan och en regelbunden utvärdering av de korruptionsbekämpande åtgärder som vidtas av staterna. Parlamentet uppmanar de av EU:s medlemsstater som har undertecknat men inte ratificerat Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, som är resultatet av Europarådets arbete och öppnades för undertecknande den 27 januari 1999, att göra detta snarast möjligt.

Företagens sociala ansvar

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det finns en handbok som baseras på OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, och att denna handbok gör det möjligt för företag att vidta effektiva åtgärder för intern kontroll, etik och efterlevnad i syfte att förhindra och spåra transnationell korruption. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att det finns en handbok som baseras på OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, och att denna handbok gör det möjligt för företag att vidta effektiva åtgärder för intern kontroll, etik och efterlevnad i syfte att förhindra och spåra transnationell korruption.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-företag att fullt ut ta sitt ansvar som företag och respektera de mänskliga rättigheterna i linje med FN:s vägledande principer. Parlamentet välkomnar kommissionens beredskap att utveckla vägledning på människorättsområdet för små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla sina egna nationella planer för genomförandet av FN:s vägledande principer och insistera på behovet av att även partnerländer följer internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-företag att fullt ut ta sitt ansvar som företag och respektera de mänskliga rättigheterna i linje med FN:s vägledande principer. Parlamentet välkomnar kommissionens beredskap att utveckla vägledning på människorättsområdet för små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla sina egna nationella planer för genomförandet av FN:s vägledande principer och insistera på behovet av att även partnerländer följer internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik.

| 36. | Europaparlamentet vill att det tas fram effektivare standarder för öppenhet och ansvarsskyldighet för EU:s teknikföretag i samband med export av teknik som kan användas för att kränka mänskliga rättigheter, underlätta korruption eller motarbeta EU:s säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet vill att det tas fram effektivare standarder för öppenhet och ansvarsskyldighet för EU:s teknikföretag i samband med export av teknik som kan användas för att kränka mänskliga rättigheter, underlätta korruption eller motarbeta EU:s säkerhetsintressen.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta initiativ för att förbättra företagens uppförande i tredjeländer, framför allt i konfliktområden, såsom FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för mänskliga rättigheter, inte skapar en gemensam grund eller några verkliga garantier för att de vägledande principerna tillämpas, eftersom de baseras på frivilliga beslut från företagens sida att efterleva dem. Parlamentet uppmanar EU att gå i spetsen för de internationella försöken att fastställa bindande normer, åtminstone inom EU:s jurisdiktion, och fokusera på att de transnationella företagens ledare ska kunna ställas till svars och på att det ska finnas möjligheter för offren att få upprättelse. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att de flesta initiativ för att förbättra företagens uppförande i tredjeländer, framför allt i konfliktområden, såsom FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för mänskliga rättigheter, inte skapar en gemensam grund eller några verkliga garantier för att de vägledande principerna tillämpas, eftersom de baseras på frivilliga beslut från företagens sida att efterleva dem. Parlamentet uppmanar EU att gå i spetsen för de internationella försöken att fastställa bindande normer, åtminstone inom EU:s jurisdiktion, och fokusera på att de transnationella företagens ledare ska kunna ställas till svars och på att det ska finnas möjligheter för offren att få upprättelse.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning med krav på att EU:s företag ska se till att deras inköp inte stöder dem som gör sig skyldiga till korruption, konflikter och allvarliga människorättskränkningar, genom att utföra kontroller och revisioner av sina försörjningskedjor och offentliggöra resultaten. Parlamentet anser att obligatoriska due diligence-granskningar av EU:s företag i linje med de riktlinjer som offentliggjorts av OECD skulle främja utveckling inom de europeiska företagen och göra EU:s politik på området för mänskliga rättigheter och utveckling mer enhetlig och mer konsekvent, framför allt på platser som plågas av konflikter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning med krav på att EU:s företag ska se till att deras inköp inte stöder dem som gör sig skyldiga till korruption, konflikter och allvarliga människorättskränkningar, genom att utföra kontroller och revisioner av sina försörjningskedjor och offentliggöra resultaten. Parlamentet anser att obligatoriska due diligence-granskningar av EU:s företag i linje med de riktlinjer som offentliggjorts av OECD skulle främja utveckling inom de europeiska företagen och göra EU:s politik på området för mänskliga rättigheter och utveckling mer enhetlig och mer konsekvent, framför allt på platser som plågas av konflikter.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att EU och medlemsstaterna måste vidta lämpliga åtgärder, även straffrättsliga, för att kontrollera och eventuellt bestraffa företag som är baserade på deras territorium och som är inblandade i korruption i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en offentlig förteckning över företag som har dömts för korruption eller vars anställda utreds med anledning av korruptionsmisstankar i medlemsstaterna eller tredjeländer. Parlamentet anser att en sådan förteckning skulle förhindra att dessa företag får delta i offentliga upphandlingsförfaranden eller utnyttja EU-medel i EU:s medlemsstater eller tredjeländer om de blir fällda. I stället måste de vänta tills de rentvås genom en slutgiltig frikännande dom. Parlamentet påpekar att ”svartlistning” kan vara ett effektivt medel för att avskräcka företagen från att ägna sig åt korruption och ge dem incitament att förbättra och stärka sina interna integritetsprocesser. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att EU och medlemsstaterna måste vidta lämpliga åtgärder, även straffrättsliga, för att kontrollera och eventuellt bestraffa företag som är baserade på deras territorium och som är inblandade i korruption i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en offentlig förteckning över företag som har dömts för korruption eller vars anställda utreds med anledning av korruptionsmisstankar i medlemsstaterna eller tredjeländer. Parlamentet anser att en sådan förteckning skulle förhindra att dessa företag får delta i offentliga upphandlingsförfaranden eller utnyttja EU-medel i EU:s medlemsstater eller tredjeländer om de blir fällda. I stället måste de vänta tills de rentvås genom en slutgiltig frikännande dom. Parlamentet påpekar att ”svartlistning” kan vara ett effektivt medel för att avskräcka företagen från att ägna sig åt korruption och ge dem incitament att förbättra och stärka sina interna integritetsprocesser.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de avtal som ingåtts mellan Europaparlamentet och rådet och som kräver att företag inom utvinningssektorn och företag som avverkar primärskog för varje enskilt land och varje enskilt projekt ska offentliggöra betalningar till staten. Parlamentet uppmanar regeringarna i samtliga partnerländer att kräva en motsvarande redovisning för varje enskilt land av betalningar från transnationella företag som är registrerade eller listade på finansmarknaderna inom deras respektive jurisdiktion. Parlamentet uppmanar EU att främja en sådan rapporteringsstandard i sina förbindelser med partnerländerna. Parlamentet anser att kommissionen, vid nästa översyn av den berörda lagstiftningen, bör överväga att bredda rapporteringen för varje enskilt land till att omfatta transnationella företag inom alla sektorer och information om fler uppgifter, såsom försäljning, tillgångar, anställda, vinster och skatter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar de avtal som ingåtts mellan Europaparlamentet och rådet och som kräver att företag inom utvinningssektorn och företag som avverkar primärskog för varje enskilt land och varje enskilt projekt ska offentliggöra betalningar till staten. Parlamentet uppmanar regeringarna i samtliga partnerländer att kräva en motsvarande redovisning för varje enskilt land av betalningar från transnationella företag som är registrerade eller listade på finansmarknaderna inom deras respektive jurisdiktion. Parlamentet uppmanar EU att främja en sådan rapporteringsstandard i sina förbindelser med partnerländerna. Parlamentet anser att kommissionen, vid nästa översyn av den berörda lagstiftningen, bör överväga att bredda rapporteringen för varje enskilt land till att omfatta transnationella företag inom alla sektorer och information om fler uppgifter, såsom försäljning, tillgångar, anställda, vinster och skatter.

Freds- och stabilitetsoperationer

| 41. | Europaparlamentet understryker att korruption ofta stimulerar brottslighet och medverkar till konflikter och sårbarhet. Parlamentet anser att korruptionsbekämpningen bör ges ökad tyngd inom EU:s konfliktförebyggande insatser och dess åtgärder för att hantera ömtåliga situationer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att korruption ofta stimulerar brottslighet och medverkar till konflikter och sårbarhet. Parlamentet anser att korruptionsbekämpningen bör ges ökad tyngd inom EU:s konfliktförebyggande insatser och dess åtgärder för att hantera ömtåliga situationer.

| 42. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med strikta integritetsnormer inom de fredsbevarande styrkorna inom FN och AU, i samband med den fredsbevarande resursen för Afrika. Parlamentet stöder kraven på en reform av FN:s system för integritetsåtgärder, inte minst behovet av att samla alla utredningar som avser missbruk av tjänsteställning, inklusive utredningar på fältet, i en intern tillsynsenhet. Parlamentet uppmanar därför FN att vidta åtgärder för att se till att de som behandlas felaktigt av de fredsbevarande styrkorna har rätt till ersättning, och att förbättra rapporteringsmekanismerna och politiken för skydd av personer som slår larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med strikta integritetsnormer inom de fredsbevarande styrkorna inom FN och AU, i samband med den fredsbevarande resursen för Afrika. Parlamentet stöder kraven på en reform av FN:s system för integritetsåtgärder, inte minst behovet av att samla alla utredningar som avser missbruk av tjänsteställning, inklusive utredningar på fältet, i en intern tillsynsenhet. Parlamentet uppmanar därför FN att vidta åtgärder för att se till att de som behandlas felaktigt av de fredsbevarande styrkorna har rätt till ersättning, och att förbättra rapporteringsmekanismerna och politiken för skydd av personer som slår larm om missförhållanden.

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla och uppdatera de allmänna uppträdandereglerna och uppförandekodexen för EU-uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, så att reglerna på ett adekvat sätt återspeglar insatserna mot korruption såväl inom uppdragens ram som inom uppdragsområdena. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder för att se till att de som behandlas felaktigt av EU-personal som har fredsbevarande uppdrag och arbetar med att upprätthålla rättssäkerheten verkligen får möjlighet till upprättelse. Parlamentet uppmanar rådet att inrätta säkra och adekvata rapporteringsmekanismer och en effektiv politik till skydd för personer som slår larm om missförhållanden. Parlamentet understryker att dessa mekanismer måste ta hänsyn till jämställdhetsaspekter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla och uppdatera de allmänna uppträdandereglerna och uppförandekodexen för EU-uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, så att reglerna på ett adekvat sätt återspeglar insatserna mot korruption såväl inom uppdragens ram som inom uppdragsområdena. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder för att se till att de som behandlas felaktigt av EU-personal som har fredsbevarande uppdrag och arbetar med att upprätthålla rättssäkerheten verkligen får möjlighet till upprättelse. Parlamentet uppmanar rådet att inrätta säkra och adekvata rapporteringsmekanismer och en effektiv politik till skydd för personer som slår larm om missförhållanden. Parlamentet understryker att dessa mekanismer måste ta hänsyn till jämställdhetsaspekter.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom Montreuxdokumentet och den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för Montreuxdokumentet och det höga och växande antalet signatärer bland EU:s medlemsstater. Parlamentet understryker emellertid att de fastställda principerna behöver genomdrivas bättre. Parlamentet uppmanar samtliga EU:s medlemsstater att ytterligare utveckla sin nationella lagstiftning och sina nationella regler i enlighet med de standarder som anges i Montreuxdokumentet, och rekommenderar att de och EU enbart ska teckna avtal med privata militär- och säkerhetsföretag som följer principerna i initiativen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja inrättandet av en tillsynsmekanism för den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag i form av ett kontrollorgan som kan handlägga klagomål och besluta om avskräckande påföljder (inklusive ändringar av avtal som kräver ytterligare begränsningar, utfärdande av officiella varningar, böter och tillfälligt eller permanent avlägsnande av privata militär- och säkerhetsföretag från IcoC-systemet) för att garantera att kodexen efterlevs och i slutändan utkräva ansvar av de privata militär- och säkerhetsföretagen för deras åtaganden enligt den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom Montreuxdokumentet och den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för Montreuxdokumentet och det höga och växande antalet signatärer bland EU:s medlemsstater. Parlamentet understryker emellertid att de fastställda principerna behöver genomdrivas bättre. Parlamentet uppmanar samtliga EU:s medlemsstater att ytterligare utveckla sin nationella lagstiftning och sina nationella regler i enlighet med de standarder som anges i Montreuxdokumentet, och rekommenderar att de och EU enbart ska teckna avtal med privata militär- och säkerhetsföretag som följer principerna i initiativen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja inrättandet av en tillsynsmekanism för den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag i form av ett kontrollorgan som kan handlägga klagomål och besluta om avskräckande påföljder (inklusive ändringar av avtal som kräver ytterligare begränsningar, utfärdande av officiella varningar, böter och tillfälligt eller permanent avlägsnande av privata militär- och säkerhetsföretag från IcoC-systemet) för att garantera att kodexen efterlevs och i slutändan utkräva ansvar av de privata militär- och säkerhetsföretagen för deras åtaganden enligt den internationella uppförandekodexen för privata säkerhetsföretag.

| 45. | Europaparlamentet önskar att EU och medlemsstaterna ska stöda skapandet av ett internationellt ramverk för att reglera de privata militär- och säkerhetsföretagens verksamhet och skapa lika förutsättningar för alla, så att värdstaterna har behörighet att reglera privata militär- och säkerhetsföretag och så att de avtalsslutande staterna kan använda sina befogenheter att skydda mänskliga rättigheter och förebygga korruption. Parlamentet understryker att ett sådant ramverk måste omfatta avskräckande påföljder för kränkningar, ansvarighet för dem som begår överträdelser och effektiv tillgång till upprättelse för offren, förutom ett system för licensiering och tillsyn som kräver att alla militär- och säkerhetsföretag ska underkasta sig oberoende granskningar och delta i obligatorisk utbildning i mänskliga rättigheter för all personal. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet önskar att EU och medlemsstaterna ska stöda skapandet av ett internationellt ramverk för att reglera de privata militär- och säkerhetsföretagens verksamhet och skapa lika förutsättningar för alla, så att värdstaterna har behörighet att reglera privata militär- och säkerhetsföretag och så att de avtalsslutande staterna kan använda sina befogenheter att skydda mänskliga rättigheter och förebygga korruption. Parlamentet understryker att ett sådant ramverk måste omfatta avskräckande påföljder för kränkningar, ansvarighet för dem som begår överträdelser och effektiv tillgång till upprättelse för offren, förutom ett system för licensiering och tillsyn som kräver att alla militär- och säkerhetsföretag ska underkasta sig oberoende granskningar och delta i obligatorisk utbildning i mänskliga rättigheter för all personal.

Internationellt samarbete och bistånd

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna stärker tillämpningen av kapitel IV (internationellt samarbete) och kapitel V (återvinning av tillgångar) i FN:s konvention mot korruption, framför allt för att öka effektiviteten i den ömsesidiga rättsliga hjälp som begärs av tredjeländer, genom att tolka inhemsk lagstiftning på ett sätt som gör det lättare att bevilja begärd hjälp, genom att inte koppla ett eventuellt beslagtagande till en fällande dom i den begärande staten när syftet är att ge ömsesidig rättslig hjälp och genom att se till att rättssystemen får nödvändiga mänskliga och finansiella resurser för en snabb och korrekt ärendehantering. Parlamentet uppmanar EU att prioritera denna fråga, som har stor betydelse i tredjeländer som genomgår en demokratiseringsprocess, genom att avskaffa de juridiska hinder och den brist på samarbetsvilja som förekommer hos finanscentrum inom EU som ofta har inflexibla och ineffektiva system för ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna stärker tillämpningen av kapitel IV (internationellt samarbete) och kapitel V (återvinning av tillgångar) i FN:s konvention mot korruption, framför allt för att öka effektiviteten i den ömsesidiga rättsliga hjälp som begärs av tredjeländer, genom att tolka inhemsk lagstiftning på ett sätt som gör det lättare att bevilja begärd hjälp, genom att inte koppla ett eventuellt beslagtagande till en fällande dom i den begärande staten när syftet är att ge ömsesidig rättslig hjälp och genom att se till att rättssystemen får nödvändiga mänskliga och finansiella resurser för en snabb och korrekt ärendehantering. Parlamentet uppmanar EU att prioritera denna fråga, som har stor betydelse i tredjeländer som genomgår en demokratiseringsprocess, genom att avskaffa de juridiska hinder och den brist på samarbetsvilja som förekommer hos finanscentrum inom EU som ofta har inflexibla och ineffektiva system för ömsesidig rättslig hjälp.

| 47. | Europaparlamentet anser att den standardklausul om mänskliga rättigheter som införts i samtliga avtal med tredjeländer även bör omfatta ett åtagande att skydda och främja goda styrelseformer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att den standardklausul om mänskliga rättigheter som införts i samtliga avtal med tredjeländer även bör omfatta ett åtagande att skydda och främja goda styrelseformer.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa översyn av Cotonouavtalet föreslå att respekten för goda styrelseformer ska utgöra ett viktigt inslag i avtalet och att bredda omfattningen av definitionen av korruption för att medge påföljder vid brott mot klausulen om goda styrelseformer i alla allvarliga fall, och inte enbart när överträdelser sker i samband med ekonomisk eller sektoriell politik och program där EU är en viktig partner i fråga om finansiellt stöd. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa översyn av Cotonouavtalet föreslå att respekten för goda styrelseformer ska utgöra ett viktigt inslag i avtalet och att bredda omfattningen av definitionen av korruption för att medge påföljder vid brott mot klausulen om goda styrelseformer i alla allvarliga fall, och inte enbart när överträdelser sker i samband med ekonomisk eller sektoriell politik och program där EU är en viktig partner i fråga om finansiellt stöd.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av arbetsgrupperna för EU och Egypten och för EU och Tunisien om att utarbeta en färdplan för att föra tillbaka olagligt förvärvade tillgångar som fortfarande hålls frysta i ett antal tredjeländer. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fullständigt ansluta sig till befintliga internationella normer för återvinning av tillgångar, såsom kapitel V i FN:s konvention mot korruption, den handlingsplan för återvinning av tillgångar som utarbetades av G8:s Deauvillepartnerskap med arabländer som befinner sig i en övergångsfas, och de nya rättsliga ramar som utformades av rådet den 26 november 2012. Parlamentet anser att bestämmelserna om återvinning av tillgångar kommer att stödja ländernas arbete med att åtgärda korruptionens värsta effekter, och uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta ännu hårdare för att underlätta att befolkningen i de länder som omfattas av den arabiska våren får tillbaka förskingrade medel som stulits av de tidigare regimerna. Parlamentet understryker vikten av en människorättsbaserad strategi för hantering av återvinning av tillgångar och statsskulder i stater som gjort sig fria från korrupta diktaturer och stöder initiativ för att granska externa och interna statsskulder i syfte att upptäcka korruption och dess effekter på mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ för skuldgranskningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av arbetsgrupperna för EU och Egypten och för EU och Tunisien om att utarbeta en färdplan för att föra tillbaka olagligt förvärvade tillgångar som fortfarande hålls frysta i ett antal tredjeländer. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fullständigt ansluta sig till befintliga internationella normer för återvinning av tillgångar, såsom kapitel V i FN:s konvention mot korruption, den handlingsplan för återvinning av tillgångar som utarbetades av G8:s Deauvillepartnerskap med arabländer som befinner sig i en övergångsfas, och de nya rättsliga ramar som utformades av rådet den 26 november 2012. Parlamentet anser att bestämmelserna om återvinning av tillgångar kommer att stödja ländernas arbete med att åtgärda korruptionens värsta effekter, och uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta ännu hårdare för att underlätta att befolkningen i de länder som omfattas av den arabiska våren får tillbaka förskingrade medel som stulits av de tidigare regimerna. Parlamentet understryker vikten av en människorättsbaserad strategi för hantering av återvinning av tillgångar och statsskulder i stater som gjort sig fria från korrupta diktaturer och stöder initiativ för att granska externa och interna statsskulder i syfte att upptäcka korruption och dess effekter på mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja initiativ för skuldgranskningar.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att ge rättsligt och tekniskt bistånd till utvecklingsländer som vill återvinna stulna tillgångar (eller tillgångar som ackumulerats på olaglig väg av diktaturer) som finns inom EU:s territorium. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att ge rättsligt och tekniskt bistånd till utvecklingsländer som vill återvinna stulna tillgångar (eller tillgångar som ackumulerats på olaglig väg av diktaturer) som finns inom EU:s territorium.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att en stor del av den korruption som förekommer i globala transaktioner utgörs av korruption i samband med vapenhandel. Parlamentet välkomnar det vapenhandelsfördrag som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 med gemensamma bindande normer och kriterier för en utvärdering av internationell vapenhandel. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas åtagande att underteckna vapenhandelsfördraget så snart som möjligt, och uppmanar dem att också ta ledningen i FN:s arbete med att få samtliga sina medlemmar att snabbt ratificera och tillämpa det internationella vapenhandelsfördraget. Parlamentet uppmuntrar EU att bättre övervaka europeiska vapentillverkares export och att bekämpa bristen på insyn i vapenhandelssektorn, särskilt när det gäller användning av mellanhänder och ekonomiska/industriella motaffärer, i linje med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller att en stor del av den korruption som förekommer i globala transaktioner utgörs av korruption i samband med vapenhandel. Parlamentet välkomnar det vapenhandelsfördrag som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 med gemensamma bindande normer och kriterier för en utvärdering av internationell vapenhandel. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas åtagande att underteckna vapenhandelsfördraget så snart som möjligt, och uppmanar dem att också ta ledningen i FN:s arbete med att få samtliga sina medlemmar att snabbt ratificera och tillämpa det internationella vapenhandelsfördraget. Parlamentet uppmuntrar EU att bättre övervaka europeiska vapentillverkares export och att bekämpa bristen på insyn i vapenhandelssektorn, särskilt när det gäller användning av mellanhänder och ekonomiska/industriella motaffärer, i linje med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, kandidatländer och associerade länder, till Europarådet, Afrikanska unionen, Internationella valutafonden, Världsbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och till Förenta nationerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, kandidatländer och associerade länder, till Europarådet, Afrikanska unionen, Internationella valutafonden, Världsbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och till Förenta nationerna.

---

(1)  Europeiska unionens råd, 2008.

(2)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(4)  Se FN:s generalförsamlings resolution A/RES/48/134.

(5)  OECD (2011), OECD:s riktlinjer för multinationella företag, OECD Publishing.

(6)  Internationella arbetsorganisationen, 2006 ISBN 92-2-119010-2 och 978-92-2-119010-3.

(7)  New York, FN:s högkvarter, den 26 juli 2000.

(8)  FN:s generalförsamling A/CONF.217/2013/L.3.

(9)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(10)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(11)  Illicit Financial Flows from Developing Countries Over the Decade Ending 2009, Global Financial Integrity.

(12)  Olafs årsrapport för 2011.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/16

---

P7_TA(2013)0395

Politisk planering framöver och långsiktiga tendenser: budgetkonsekvenser för kapacitetsuppbyggnad

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om politisk planering framöver och långsiktiga tendenser: budgetkonsekvenser för kapacitetsuppbyggnad (2012/2290(INI))

(2016/C 181/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 (1), särskilt den förberedande åtgärden Interinstitutionellt system för kartläggning av långsiktiga trender i 2013 års budget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 (1), särskilt den förberedande åtgärden Interinstitutionellt system för kartläggning av långsiktiga trender i 2013 års budget,

| — | med beaktande av budgetförordningen (EU, Euratom) nr 966/2012 för unionens allmänna budget, särskilt artiklarna 54.2 a och b och 54 e, och dess tillämpningsföreskrifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen (EU, Euratom) nr 966/2012 för unionens allmänna budget, särskilt artiklarna 54.2 a och b och 54 e, och dess tillämpningsföreskrifter,

| — | med beaktande av Espas (det europeiska systemet för strategisk och politisk analys) rapport ”Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World”, som utarbetats av Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (EUISS) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Espas (det europeiska systemet för strategisk och politisk analys) rapport ”Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World”, som utarbetats av Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (EUISS) (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0265/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0265/2013), och av följande skäl:

| A. | Vi genomgår nu en period av snabba omdaningar, vilket blir tydligt i den dynamik som kommer till uttryck i makt, demografisk förändring, klimatförändring, urbanisering och teknik. Detta gör det allt mer nödvändigt för politiska beslutsfattare i alla stater att investera mer i studier och övervakning av viktiga globala trender. |
| --- | --- |

A.

Vi genomgår nu en period av snabba omdaningar, vilket blir tydligt i den dynamik som kommer till uttryck i makt, demografisk förändring, klimatförändring, urbanisering och teknik. Detta gör det allt mer nödvändigt för politiska beslutsfattare i alla stater att investera mer i studier och övervakning av viktiga globala trender.

| B. | I EU-budgeten för 2010 gavs det på parlamentets initiativ i uppdrag till kommissionen att genomföra ett pilotprojekt i två år i syfte att utforska möjligheten ”att inrätta ett interinstitutionellt system för att kartlägga långsiktiga trender inom strategiskt viktiga områden i EU.” |
| --- | --- |

B.

I EU-budgeten för 2010 gavs det på parlamentets initiativ i uppdrag till kommissionen att genomföra ett pilotprojekt i två år i syfte att utforska möjligheten ”att inrätta ett interinstitutionellt system för att kartlägga långsiktiga trender inom strategiskt viktiga områden i EU.”

| C. | I EU-budgeten för 2012 godkändes ett projekt för att gå vidare till nästa fas såsom en förberedande åtgärd för de tre åren 2012–2014, i syfte att före utgången av 2014 inrätta ett fullt fungerande ”europeiskt system för strategisk och politisk analys” (Espas) med alla relevanta EU-institutioner genom att främja ”närmare samarbete mellan forskningsenheterna vid de EU-institutioner och EU-organ som ägnar sig åt analys av politiska trender på medellång och lång sikt (3).” |
| --- | --- |

C.

I EU-budgeten för 2012 godkändes ett projekt för att gå vidare till nästa fas såsom en förberedande åtgärd för de tre åren 2012–2014, i syfte att före utgången av 2014 inrätta ett fullt fungerande ”europeiskt system för strategisk och politisk analys” (Espas) med alla relevanta EU-institutioner genom att främja ”närmare samarbete mellan forskningsenheterna vid de EU-institutioner och EU-organ som ägnar sig åt analys av politiska trender på medellång och lång sikt (3).”

| D. | Inrättandet av ett varaktigt interinstitutionellt system på administrativ nivå för att identifiera och kartlägga viktiga trender som sannolikt kommer att forma den framtida politiska kontexten skulle bistå och stödja EU-institutionerna att förbereda och svara på utmaningar och definiera konsekventa strategiska valmöjligheter för kommande år. |
| --- | --- |

D.

Inrättandet av ett varaktigt interinstitutionellt system på administrativ nivå för att identifiera och kartlägga viktiga trender som sannolikt kommer att forma den framtida politiska kontexten skulle bistå och stödja EU-institutionerna att förbereda och svara på utmaningar och definiera konsekventa strategiska valmöjligheter för kommande år.

| E. | Ett sådant väletablerat och erkänt system skulle utgöra grunden för reflexioner i samband med utarbetandet av EU-budgeten och fastställandet av politiska prioriteringar på årlig och flerårig basis och möjliggöra en mer direkt koppling mellan budgetresurser och politiska mål. |
| --- | --- |

E.

Ett sådant väletablerat och erkänt system skulle utgöra grunden för reflexioner i samband med utarbetandet av EU-budgeten och fastställandet av politiska prioriteringar på årlig och flerårig basis och möjliggöra en mer direkt koppling mellan budgetresurser och politiska mål.

| F. | Kvinnor kan inte få egenmakt om inte deras rättigheter erkänns och genomförs effektivt. Espas skulle också kunna tillhandahålla en effektiv analys av utmaningarna i samband med främjandet av jämställdhet mellan könen, från politisk egenmakt till bekämpning av alla typer av diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor kan inte få egenmakt om inte deras rättigheter erkänns och genomförs effektivt. Espas skulle också kunna tillhandahålla en effektiv analys av utmaningarna i samband med främjandet av jämställdhet mellan könen, från politisk egenmakt till bekämpning av alla typer av diskriminering av kvinnor.

| G. | I den första Espas-stödda rapporten ”Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World” (Globala trender 2030 – Medborgare i en sammankopplad och polycentrisk värld), beställd av EUISS, kartläggs flera globala trender som sannolikt kommer att forma världen under kommande decennier. |
| --- | --- |

G.

I den första Espas-stödda rapporten ”Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World” (Globala trender 2030 – Medborgare i en sammankopplad och polycentrisk värld), beställd av EUISS, kartläggs flera globala trender som sannolikt kommer att forma världen under kommande decennier.

| H. | Dessa trender är bland annat enskilda personers allt större handlingsförmåga som delvis drivs av tekniska förändringar, större tonvikt på hållbar utveckling mot bakgrund av en tilltagande resursknapphet och ihållande fattigdom som förvärras av klimatförändringens effekter, ett framväxande internationellt system som präglas av en maktförskjutning bort från staterna, med växande styrningsgap då de traditionella mekanismerna för mellanstatliga förbindelser inte i tillräcklig grad motsvarar allmänhetens krav. |
| --- | --- |

H.

Dessa trender är bland annat enskilda personers allt större handlingsförmåga som delvis drivs av tekniska förändringar, större tonvikt på hållbar utveckling mot bakgrund av en tilltagande resursknapphet och ihållande fattigdom som förvärras av klimatförändringens effekter, ett framväxande internationellt system som präglas av en maktförskjutning bort från staterna, med växande styrningsgap då de traditionella mekanismerna för mellanstatliga förbindelser inte i tillräcklig grad motsvarar allmänhetens krav.

| 1. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för en konsekvent och effektiv EU-politik i allt högre grad kommer vara att man uppfattar dessa långsiktiga globala trender som har betydelse för de utmaningar och val som unionen står inför i en allt mer komplex och ömsesidigt beroende värld. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för en konsekvent och effektiv EU-politik i allt högre grad kommer vara att man uppfattar dessa långsiktiga globala trender som har betydelse för de utmaningar och val som unionen står inför i en allt mer komplex och ömsesidigt beroende värld.

| 2. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att EU-institutionerna samarbetar på ett effektivt sätt för att övervaka och analysera dessa långsiktiga trender liksom att de samarbetar och bygger nätverk med andra aktörer, bland annat det bredare forskningssamhället, både inom och utom EU, som har intresse av liknande frågor i tredjeländer. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att fortsätta processen med att utveckla en effektiv kapacitet för att tillhandahålla oberoende, högkvalitativ interinstitutionell analys och rådgivning om centrala trender som politiska beslutsfattare inom EU-systemet står inför. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att EU-institutionerna samarbetar på ett effektivt sätt för att övervaka och analysera dessa långsiktiga trender liksom att de samarbetar och bygger nätverk med andra aktörer, bland annat det bredare forskningssamhället, både inom och utom EU, som har intresse av liknande frågor i tredjeländer. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att fortsätta processen med att utveckla en effektiv kapacitet för att tillhandahålla oberoende, högkvalitativ interinstitutionell analys och rådgivning om centrala trender som politiska beslutsfattare inom EU-systemet står inför.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att ansvaret för utvecklingen av långsiktiga socioekonomiska strategier och genomförandet av politik i EU i linje med subsidiaritetsprincipen ligger på flera olika offentliga organisationer, till exempel EU-institutionerna, nationella ministerier samt regionala eller lokala myndigheters olika enheter och särskilda byråer. Parlamentet uppmärksammar att näringslivets organisationer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra intresseorganisationer också är delaktiga i utarbetandet av långsiktiga strategier tillsammans med medlemsstaternas offentliga organ och EU-institutionerna. Parlamentet betonar därför att man bör tillämpa ett tillvägagångssätt som utgår från styrning på flera nivåer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att ansvaret för utvecklingen av långsiktiga socioekonomiska strategier och genomförandet av politik i EU i linje med subsidiaritetsprincipen ligger på flera olika offentliga organisationer, till exempel EU-institutionerna, nationella ministerier samt regionala eller lokala myndigheters olika enheter och särskilda byråer. Parlamentet uppmärksammar att näringslivets organisationer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra intresseorganisationer också är delaktiga i utarbetandet av långsiktiga strategier tillsammans med medlemsstaternas offentliga organ och EU-institutionerna. Parlamentet betonar därför att man bör tillämpa ett tillvägagångssätt som utgår från styrning på flera nivåer.

| 4. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken, på grund av sin fleråriga, långsiktiga och övergripande karaktär, ovillkorligen är en politik med ett starkt framåtblickande grunddrag, och med tanke på hur stor andel av EU:s budget som den utgör måste den få en framträdande plats i all framåtblickande budgetplanering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken, på grund av sin fleråriga, långsiktiga och övergripande karaktär, ovillkorligen är en politik med ett starkt framåtblickande grunddrag, och med tanke på hur stor andel av EU:s budget som den utgör måste den få en framträdande plats i all framåtblickande budgetplanering.

| 5. | Europaparlamentet anser att utformning av politik utifrån sammanhållningspolitiken och andra områden beror alltmer på att i tid kartlägga långsiktiga globala trender. Parlamentet noterar i detta sammanhang flera framåtblickande rapporter, till exempel Projekt Europa 2030 (reflektionsgruppens rapport till Europeiska rådet om EU:s framtid 2030) och Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World, som har utarbetats av Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier som en del i projektet om det europeiska systemet för strategisk och politisk analys. Parlamentet rekommenderar en närmare samordning av sådana rapporteringsinitiativ |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att utformning av politik utifrån sammanhållningspolitiken och andra områden beror alltmer på att i tid kartlägga långsiktiga globala trender. Parlamentet noterar i detta sammanhang flera framåtblickande rapporter, till exempel Projekt Europa 2030 (reflektionsgruppens rapport till Europeiska rådet om EU:s framtid 2030) och Global Trends 2030 – Citizens in an Interconnected and Polycentric World, som har utarbetats av Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier som en del i projektet om det europeiska systemet för strategisk och politisk analys. Parlamentet rekommenderar en närmare samordning av sådana rapporteringsinitiativ

| 6. | Europaparlamentet efterlyser att könsperspektivet ska integreras i bedömningen av långsiktiga globala tendenser och framtida rapporter som ett medel för att bekämpa människorättskränkningar, diskriminering och fattigdom. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser att könsperspektivet ska integreras i bedömningen av långsiktiga globala tendenser och framtida rapporter som ett medel för att bekämpa människorättskränkningar, diskriminering och fattigdom.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet resultaten hittills i pilotprojektet på administrativ nivå (2010–2011) och den förberedande åtgärden (2012–2014) som var tänkta att utveckla ett europeiskt system för strategisk och politisk analys (Espas) i syfte att bidra till att identifiera långsiktiga trender i centrala frågor som unionen står inför, och rekommenderar varmt att denna process fortsätter efter det att den pågående förberedande åtgärden löpt ut. Parlamentet anser att ett sådant system bör omfatta personal från alla relevanta EU-institutioner och EU-organ, inklusive Regionkommittén. Parlamentet anser att rapporteringsmekanismen måste diskuteras och att alla relevanta intressegrupper, näringslivsorganisationer och icke-statliga organisationer ska delta i denna diskussion. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar i synnerhet resultaten hittills i pilotprojektet på administrativ nivå (2010–2011) och den förberedande åtgärden (2012–2014) som var tänkta att utveckla ett europeiskt system för strategisk och politisk analys (Espas) i syfte att bidra till att identifiera långsiktiga trender i centrala frågor som unionen står inför, och rekommenderar varmt att denna process fortsätter efter det att den pågående förberedande åtgärden löpt ut. Parlamentet anser att ett sådant system bör omfatta personal från alla relevanta EU-institutioner och EU-organ, inklusive Regionkommittén. Parlamentet anser att rapporteringsmekanismen måste diskuteras och att alla relevanta intressegrupper, näringslivsorganisationer och icke-statliga organisationer ska delta i denna diskussion.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de fyra institutioner och organ som är involverade i Espas-processen – kommissionen, parlamentet, rådet och Europeiska utrikestjänsten – att utveckla och underteckna någon form av interinstitutionellt avtal, idealiskt sett slutfört våren 2014, där varje partner åtar sig att fortlöpande delta och upprätthålla avtalet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de fyra institutioner och organ som är involverade i Espas-processen – kommissionen, parlamentet, rådet och Europeiska utrikestjänsten – att utveckla och underteckna någon form av interinstitutionellt avtal, idealiskt sett slutfört våren 2014, där varje partner åtar sig att fortlöpande delta och upprätthålla avtalet.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att de deltagande institutionerna och organen avsätter de personal- och budgetresurser som krävs för Espas-systemet genom sina respektive budgetar, i full överensstämmelse med budgetförordningen, i synnerhet artikel 54 c i denna, och inom ramen för det normala budgetförfarandet, så att denna kapacitet kan utvecklas på ett budgetneutralt sätt under kommande år. Parlamentet betonar att EU-institutionerna måste investera i personal med specifik sakkunskap för att bidra fullt ut till att analysera och övervaka globala trender liksom i sakkunskap för att kartlägga valmöjligheter och göra politiska rekommendationer för varje EU-institutions särskilda behov. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att de deltagande institutionerna och organen avsätter de personal- och budgetresurser som krävs för Espas-systemet genom sina respektive budgetar, i full överensstämmelse med budgetförordningen, i synnerhet artikel 54 c i denna, och inom ramen för det normala budgetförfarandet, så att denna kapacitet kan utvecklas på ett budgetneutralt sätt under kommande år. Parlamentet betonar att EU-institutionerna måste investera i personal med specifik sakkunskap för att bidra fullt ut till att analysera och övervaka globala trender liksom i sakkunskap för att kartlägga valmöjligheter och göra politiska rekommendationer för varje EU-institutions särskilda behov.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att Espas måste styras och övervakas av en lämpligt sammansatt interinstitutionell styrelse som skulle fastsälla uppdrag och prioriteringar för Espas och utse direktör och andra tjänstemän och i vilken parlamentet om det så önskar skulle företrädas av sina ledamöter, samtidigt som det ska stå klart att Espas närmare arbete inom ramen för dess uppdrag ska utföras på oberoende basis. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på att Espas måste styras och övervakas av en lämpligt sammansatt interinstitutionell styrelse som skulle fastsälla uppdrag och prioriteringar för Espas och utse direktör och andra tjänstemän och i vilken parlamentet om det så önskar skulle företrädas av sina ledamöter, samtidigt som det ska stå klart att Espas närmare arbete inom ramen för dess uppdrag ska utföras på oberoende basis.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att använda Espas-processen, med stöd av dess globala nätverk, för att bygga upp en global informationsplats online för dokument och material från olika källor som avser trender på medellång och lång sikt, så att politiska beslutsfattare och medborgare världen över fritt kan få tillgång till detta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar avsikten att använda Espas-processen, med stöd av dess globala nätverk, för att bygga upp en global informationsplats online för dokument och material från olika källor som avser trender på medellång och lång sikt, så att politiska beslutsfattare och medborgare världen över fritt kan få tillgång till detta.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det närmare administrativa samarbete mellan EU-institutionerna som Espas-processen skapar, och som är en del av den förberedande åtgärden, kommer att utmynna i en visionär rapport med analyser av långsiktiga trender och deras konsekvenser för de utmaningar och val som unionen står inför under perioden 2014–2019, vilken ska överlämnas till de tillträdande ordförandena för institutionerna under 2014. Parlamentet anser att denna process är lovande och bör upprepas åtminstone vart femte år efter detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att det närmare administrativa samarbete mellan EU-institutionerna som Espas-processen skapar, och som är en del av den förberedande åtgärden, kommer att utmynna i en visionär rapport med analyser av långsiktiga trender och deras konsekvenser för de utmaningar och val som unionen står inför under perioden 2014–2019, vilken ska överlämnas till de tillträdande ordförandena för institutionerna under 2014. Parlamentet anser att denna process är lovande och bör upprepas åtminstone vart femte år efter detta.

| 13. | Europaparlamentet anser att ett permanent system – som syftar till att tillhandahålla regelbundna analyser av trender på medellång och lång sikt för EU-institutionerna för att uppmuntra till ett mer strategiskt beslutsfattande – bör innehålla krav på att det läggs fram en årlig strategisk trendrapport för institutionerna, före debatten om läget i unionen och offentliggörandet av kommissionens årliga arbetsprogram, så att de skiftande mönstren i de långsiktiga trenderna kan uppfattas och bedömas och också för att skapa specifika underlag för budgetmyndigheten i förberedelserna inför förhandlingarna om en flerårig budgetram efter 2012, liksom för en eventuell halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att ett permanent system – som syftar till att tillhandahålla regelbundna analyser av trender på medellång och lång sikt för EU-institutionerna för att uppmuntra till ett mer strategiskt beslutsfattande – bör innehålla krav på att det läggs fram en årlig strategisk trendrapport för institutionerna, före debatten om läget i unionen och offentliggörandet av kommissionens årliga arbetsprogram, så att de skiftande mönstren i de långsiktiga trenderna kan uppfattas och bedömas och också för att skapa specifika underlag för budgetmyndigheten i förberedelserna inför förhandlingarna om en flerårig budgetram efter 2012, liksom för en eventuell halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT L 66, 8.3.2013.

(2)  27 april 2012; http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf

(3)  http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/19

---

P7_TA(2013)0396

Bättre internationell privaträtt: behörighetsbestämmelser tillämpliga på anställningsområdet

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om bättre internationell privaträtt: behörighetsbestämmelser tillämpliga på anställningsområdet (2013/2023(INI))

(2016/C 181/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 45, 81 och 146 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45, 81 och 146 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU-domstolens domar i målen C-18/02 (1), C-341/05 (2) och C-438/05 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens domar i målen C-18/02 (1), C-341/05 (2) och C-438/05 (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0291/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0291/2013), och av följande skäl:

| A. | Översynen av Bryssel I-förordningen (4) blev en stor framgång, eftersom den medförde avsevärda förbättringar av bestämmelserna om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

Översynen av Bryssel I-förordningen (4) blev en stor framgång, eftersom den medförde avsevärda förbättringar av bestämmelserna om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område inom Europeiska unionen.

| B. | Omarbetningsförfarandet omfattade inte vissa arbetsrättsliga frågor. |
| --- | --- |

B.

Omarbetningsförfarandet omfattade inte vissa arbetsrättsliga frågor.

| C. | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 (5) ska omarbetningstekniken användas för rättsakter som ofta ändras. |
| --- | --- |

C.

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 (5) ska omarbetningstekniken användas för rättsakter som ofta ändras.

| D. | Det är viktigt att säkerställa konsekvens mellan bestämmelserna om domstols behörighet i en tvist och bestämmelserna om vilken lagstiftning som ska tillämpas på en tvist. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att säkerställa konsekvens mellan bestämmelserna om domstols behörighet i en tvist och bestämmelserna om vilken lagstiftning som ska tillämpas på en tvist.

| E. | Det är också en viktig fråga i internationell privaträtt på europeisk nivå att förebygga så kallad forum shopping – särskilt när sådan riskerar att vara till nackdel för den svagare parten, inte minst arbetstagare – och att säkerställa största möjliga förutsebarhet i fråga om domstols behörighet. |
| --- | --- |

E.

Det är också en viktig fråga i internationell privaträtt på europeisk nivå att förebygga så kallad forum shopping – särskilt när sådan riskerar att vara till nackdel för den svagare parten, inte minst arbetstagare – och att säkerställa största möjliga förutsebarhet i fråga om domstols behörighet.

| F. | Som allmän princip bör behörig domstol vara den som har närmast anknytning till ett mål. |
| --- | --- |

F.

Som allmän princip bör behörig domstol vara den som har närmast anknytning till ett mål.

| G. | Ett antal uppmärksammade europeiska rättsfall om domstols behörighet och tillämplig lagstiftning i samband med individuella anställningsavtal och stridsåtgärder har skapat farhågor om att nationella arbetsrättsliga bestämmelser kan komma att urholkas av EU-bestämmelser, vilket i vissa fall kan leda till att lagstiftningen i en medlemsstat tillämpas av en domstol i en annan medlemsstat (6). |
| --- | --- |

G.

Ett antal uppmärksammade europeiska rättsfall om domstols behörighet och tillämplig lagstiftning i samband med individuella anställningsavtal och stridsåtgärder har skapat farhågor om att nationella arbetsrättsliga bestämmelser kan komma att urholkas av EU-bestämmelser, vilket i vissa fall kan leda till att lagstiftningen i en medlemsstat tillämpas av en domstol i en annan medlemsstat (6).

| H. | Med tanke på arbetsrättens stora betydelse för medlemsstaternas konstitutionella och politiska identitet är det viktigt att EU-rätten respekterar nationella traditioner på detta område. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på arbetsrättens stora betydelse för medlemsstaternas konstitutionella och politiska identitet är det viktigt att EU-rätten respekterar nationella traditioner på detta område.

| I. | Det är även av vikt för en korrekt rättskipning att bestämmelserna om domstols behörighet och bestämmelserna om tillämplig lagstiftning anpassas till varandra så långt det är möjligt. |
| --- | --- |

I.

Det är även av vikt för en korrekt rättskipning att bestämmelserna om domstols behörighet och bestämmelserna om tillämplig lagstiftning anpassas till varandra så långt det är möjligt.

| J. | Det förefaller på sin plats att utvärdera huruvida bestämmelserna om domstols behörighet på arbetsrättens område behöver ändras. |
| --- | --- |

J.

Det förefaller på sin plats att utvärdera huruvida bestämmelserna om domstols behörighet på arbetsrättens område behöver ändras.

| K. | I samband med stridsåtgärder bör behörig domstol vara domstolen i den medlemsstat där stridsåtgärden ska vidtas eller har vidtagits. |
| --- | --- |

K.

I samband med stridsåtgärder bör behörig domstol vara domstolen i den medlemsstat där stridsåtgärden ska vidtas eller har vidtagits.

| L. | När det gäller individuella anställningsavtal bör det i önskvärd utsträckning säkerställas att behörig domstol är domstolen i den medlemsstat som har närmast anknytning till anställningsförhållandet. |
| --- | --- |

L.

När det gäller individuella anställningsavtal bör det i önskvärd utsträckning säkerställas att behörig domstol är domstolen i den medlemsstat som har närmast anknytning till anställningsförhållandet.

| 1. | Europaparlamentet gratulerar institutionerna till den lyckade översynen av Bryssel I-förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gratulerar institutionerna till den lyckade översynen av Bryssel I-förordningen.

| 2. | Europaparlamentet anser att arbetsrättsliga frågor bör tas upp ytterligare av kommissionen med tanke på en eventuell framtida översyn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att arbetsrättsliga frågor bör tas upp ytterligare av kommissionen med tanke på en eventuell framtida översyn.

| 3. | Europaparlamentet noterar att en av huvudprinciperna i internationell privaträtt om domstols behörighet är skyddet av den svagare parten och att målet om arbetstagarskydd är uttalat i de gällande behörighetsbestämmelserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att en av huvudprinciperna i internationell privaträtt om domstols behörighet är skyddet av den svagare parten och att målet om arbetstagarskydd är uttalat i de gällande behörighetsbestämmelserna.

| 4. | Europaparlamentet noterar att behörighetsbestämmelserna på det arbetsrättsliga området generellt sett ger arbetstagarna ett gott skydd när de är svarande i mål som inletts av deras arbetsgivare, genom de exklusiva behörighetsgrunder som fastställs i Bryssel I-förordningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att behörighetsbestämmelserna på det arbetsrättsliga området generellt sett ger arbetstagarna ett gott skydd när de är svarande i mål som inletts av deras arbetsgivare, genom de exklusiva behörighetsgrunder som fastställs i Bryssel I-förordningen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bedöma huruvida det gällande regelverket inom ramen för Bryssel I-förordningen tillräckligt beaktar särdragen hos åtgärder på det arbetsrättsliga området. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bedöma huruvida det gällande regelverket inom ramen för Bryssel I-förordningen tillräckligt beaktar särdragen hos åtgärder på det arbetsrättsliga området.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta särskild hänsyn till följande frågor:






  a) | I frågan om ansvar för en arbetstagare eller en arbetsgivare eller en organisation som företräder arbetstagares eller arbetsgivares yrkesmässiga intressen vid skador som vållats av stridsåtgärder: huruvida det behövs åtgärder för att klargöra att artikel 7.2 i den omarbetade Bryssel I-förordningen hänvisar till den ort där stridsåtgärderna ska vidtas eller har vidtagits och huruvida det behövs en anpassning till artikel 9 i Rom II-förordningen. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta särskild hänsyn till följande frågor:

a)

I frågan om ansvar för en arbetstagare eller en arbetsgivare eller en organisation som företräder arbetstagares eller arbetsgivares yrkesmässiga intressen vid skador som vållats av stridsåtgärder: huruvida det behövs åtgärder för att klargöra att artikel 7.2 i den omarbetade Bryssel I-förordningen hänvisar till den ort där stridsåtgärderna ska vidtas eller har vidtagits och huruvida det behövs en anpassning till artikel 9 i Rom II-förordningen.

| b) | I fall där en arbetstagare väcker talan mot en arbetsgivare: huruvida den reservklausul som tillämpas när det inte finns någon ort där arbetet vanligtvis utförs bör omformuleras så att den hänvisar till det affärsställe från vilket arbetstagaren mottar eller mottog dagliga anvisningar snarare än till det affärsställe vid vilket arbetstagaren anställts. |
| --- | --- |

b)

I fall där en arbetstagare väcker talan mot en arbetsgivare: huruvida den reservklausul som tillämpas när det inte finns någon ort där arbetet vanligtvis utförs bör omformuleras så att den hänvisar till det affärsställe från vilket arbetstagaren mottar eller mottog dagliga anvisningar snarare än till det affärsställe vid vilket arbetstagaren anställts.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

---

(1)  Domstolens dom (sjätte avdelningen) av den 5 februari 2004 i mål C-18/02, Danmarks Rederiforening, som för talan för DFDS Torline A/S mot LO Landsorganisationen i Sverige, som för talan för SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation, REG 2004, s. I-01417.

(2)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 18 december 2007 i mål C-341/05, Laval un Partneri Ltd mot Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1, Byggettan och Svenska Elektrikerförbundet, REG 2007, s. I-11767.

(3)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 11 december 2007 i mål C-438/05, International Transport Workers’ Federation och Finnish Seamen’s Union mot Viking Line ABP och OÜ Viking Line Eesti, REG 2007, s. I-10779.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EUT L 351, 20.12.2012, s. 1).

(5)  Interinstitutionellt avtal av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (EGT C 77, 28.3.2002, s. 1).

(6)  Se särskilt omständigheterna kring mål C-438/05, International Transport Workers’ Federation och Finnish Seamen’s Union mot Viking Line ABP och OÜ Viking Line Eesti, REG 2007, s. I-10779.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/21

---

P7_TA(2013)0400

Könsbaserat dödande: Brist på kvinnor?

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om könsbaserat dödande: Brist på kvinnor? (2012/2273(INI))

(2016/C 181/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, som betonar de värden som är gemensamma för medlemsstaterna såsom mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män, och av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där principen om en integrering av ett jämställdhetsperspektiv anges då det fastställs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, som betonar de värden som är gemensamma för medlemsstaterna såsom mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män, och av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där principen om en integrering av ett jämställdhetsperspektiv anges då det fastställs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem,

| — | med beaktande av artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt enligt vilken diskriminering på grund av kön ska bekämpas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt enligt vilken diskriminering på grund av kön ska bekämpas,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av Peking-deklarationen och den handlingsplan som antogs vid den fjärde världskonferensen om kvinnor den 15 september 1995, och sina resolutioner av den 18 maj 2000 (1), 10 mars 2005 (Peking + 10) (2) och den 25 februari 2010 (Peking + 15) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Peking-deklarationen och den handlingsplan som antogs vid den fjärde världskonferensen om kvinnor den 15 september 1995, och sina resolutioner av den 18 maj 2000 (1), 10 mars 2005 (Peking + 10) (2) och den 25 februari 2010 (Peking + 15) (3),

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:s millennietoppmöte i september 2000, särskilt millennieutvecklingsmålet om att främja jämställdhet och stärka kvinnors ställning som en förutsättning för att få bukt med hunger, fattigdom och sjukdomar samt uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i det offentliga och politiska livet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs vid FN:s millennietoppmöte i september 2000, särskilt millennieutvecklingsmålet om att främja jämställdhet och stärka kvinnors ställning som en förutsättning för att få bukt med hunger, fattigdom och sjukdomar samt uppnå jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i det offentliga och politiska livet,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska rådet i mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska rådet i mars 2011,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt, om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, om människorättsförsvarare, om människorättsdialoger med tredjeländer, om främjande och skydd av barnets rättigheter samt om våld mot kvinnor och flickor och bekämpande av all diskriminering av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt, om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, om människorättsförsvarare, om människorättsdialoger med tredjeländer, om främjande och skydd av barnets rättigheter samt om våld mot kvinnor och flickor och bekämpande av all diskriminering av dem,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 2 december 1998 som fastställer att den årliga översynen av genomförandet av handlingsplanen från Peking ska baseras på ett antal kvantitativa och kvalitativa indikatorer och referensramar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 2 december 1998 som fastställer att den årliga översynen av genomförandet av handlingsplanen från Peking ska baseras på ett antal kvantitativa och kvalitativa indikatorer och referensramar,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 2 och 3 juni 2005 där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att stärka de institutionella mekanismerna för främjande av jämställdhet och skapa en ram för utvärdering av genomförandet av handlingsplattformen från Peking, för att åstadkomma en mer konsekvent och systematisk övervakning av framstegen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 2 och 3 juni 2005 där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att stärka de institutionella mekanismerna för främjande av jämställdhet och skapa en ram för utvärdering av genomförandet av handlingsplattformen från Peking, för att åstadkomma en mer konsekvent och systematisk övervakning av framstegen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 och 6 december 2007 om översynen av EU-institutionernas och medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen från Peking, liksom den åtföljande rapporten från det portugisiska ordförandeskapet som förordar indikatorer för kvinnor och fattigdom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 och 6 december 2007 om översynen av EU-institutionernas och medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen från Peking, liksom den åtföljande rapporten från det portugisiska ordförandeskapet som förordar indikatorer för kvinnor och fattigdom,

| — | med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015, presenterad den 21 september 2010, samt tillhörande arbetsdokument från kommissionens avdelningar om åtgärder för att införa strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015, presenterad den 21 september 2010, samt tillhörande arbetsdokument från kommissionens avdelningar om åtgärder för att införa strategin,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (2010–2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om EU:s handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i utvecklingssamarbetet (2010–2015),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från EU-ministrarna med ansvar för jämställdhet den 4 februari 2005 i samband med tioårsöversynen av handlingsplanen från Peking, i vilket de bland annat bekräftar sitt starka stöd och engagemang för ett fullständigt och effektivt genomförande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från EU-ministrarna med ansvar för jämställdhet den 4 februari 2005 i samband med tioårsöversynen av handlingsplanen från Peking, i vilket de bland annat bekräftar sitt starka stöd och engagemang för ett fullständigt och effektivt genomförande av förklaringen och handlingsplanen från Peking,

| — | med beaktande av de slutsatser som antogs den 15 mars 2013 av den 57:e sessionen av FN:s kommission för kvinnors ställning, i vilka fenomenet könsbaserat dödande eller kvinnomord medges för första gången i en internationell text, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som antogs den 15 mars 2013 av den 57:e sessionen av FN:s kommission för kvinnors ställning, i vilka fenomenet könsbaserat dödande eller kvinnomord medges för första gången i en internationell text,

| — | med beaktande av 2011 års uttalande från olika organ om att förhindra diskriminerande könsselektering, presenterat av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), FN:s befolkningsfond (UNFPA), FN:s barnfond (Unicef), FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women) och Världshälsoorganisationen (WHO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2011 års uttalande från olika organ om att förhindra diskriminerande könsselektering, presenterat av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), FN:s befolkningsfond (UNFPA), FN:s barnfond (Unicef), FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women) och Världshälsoorganisationen (WHO),

| — | med beaktande av förklaringen och handlingsprogrammet från 1994 års internationella konferens i Kairo om befolkning och utveckling, de viktigaste åtgärderna för att fortsätta genomförandet samt Förenta nationernas generalförsamlings resolution 65/234 om uppföljningen av den internationella konferensen om befolkning och utveckling efter 2014 (december 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och handlingsprogrammet från 1994 års internationella konferens i Kairo om befolkning och utveckling, de viktigaste åtgärderna för att fortsätta genomförandet samt Förenta nationernas generalförsamlings resolution 65/234 om uppföljningen av den internationella konferensen om befolkning och utveckling efter 2014 (december 2010),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (4), särskilt punkt 37, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (4), särskilt punkt 37,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (5), särskilt punkt 76, som betonar behovet av att utrota alla former av diskriminering och våld mot kvinnor och flickor, inklusive könsselektiv abort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2009 och EU:s politik på området (5), särskilt punkt 76, som betonar behovet av att utrota alla former av diskriminering och våld mot kvinnor och flickor, inklusive könsselektiv abort,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (7),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0245/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0245/2013), och av följande skäl:

| A. | ”Könsbaserat dödande” är en könsneutral term som avser systematiskt, avsiktligt och könsselektivt massmord på människor av ett visst kön, vilket är ett växande men underrapporterat problem i flera länder, med dödliga konsekvenser. I detta betänkande behandlas särskilt orsakerna, de aktuella tendenserna, följderna och metoderna att bekämpa könsselektiva åtgärder, vilka också kan ta sig i uttryck som barnadråp och våld genom könsselektering (andra termer såsom ”kvinnomord”, som redan behandlats i ett särskilt betänkande från Europaparlamentet (8), har använts för att beskriva mord på kvinnor och flickor som det mest extrema uttrycket för diskriminering och våld mot kvinnor). |
| --- | --- |

A.

”Könsbaserat dödande” är en könsneutral term som avser systematiskt, avsiktligt och könsselektivt massmord på människor av ett visst kön, vilket är ett växande men underrapporterat problem i flera länder, med dödliga konsekvenser. I detta betänkande behandlas särskilt orsakerna, de aktuella tendenserna, följderna och metoderna att bekämpa könsselektiva åtgärder, vilka också kan ta sig i uttryck som barnadråp och våld genom könsselektering (andra termer såsom ”kvinnomord”, som redan behandlats i ett särskilt betänkande från Europaparlamentet (8), har använts för att beskriva mord på kvinnor och flickor som det mest extrema uttrycket för diskriminering och våld mot kvinnor).

| B. | Trots den lagstiftning som nyligen har antagits mot könsselektiva åtgärder utsätts flickor i oproportionerligt hög grad för hänsynslös könsdiskriminering som även omfattar det ofödda och på förhand fastställda flickfostret som aborteras, överges eller dödas av den enda anledningen att det är av kvinnligt kön. |
| --- | --- |

B.

Trots den lagstiftning som nyligen har antagits mot könsselektiva åtgärder utsätts flickor i oproportionerligt hög grad för hänsynslös könsdiskriminering som även omfattar det ofödda och på förhand fastställda flickfostret som aborteras, överges eller dödas av den enda anledningen att det är av kvinnligt kön.

| C. | Enligt bedömningar som gjorts var det redan 1990 en demografisk brist på över 100 miljoner kvinnor i världens befolkning till följd av könsbaserat dödande (9); Detta antal har enligt de senaste beräkningarna ökat och det finns nu ett underskott på nästan 200 miljoner kvinnor i världens befolkning (10); |
| --- | --- |

C.

Enligt bedömningar som gjorts var det redan 1990 en demografisk brist på över 100 miljoner kvinnor i världens befolkning till följd av könsbaserat dödande (9); Detta antal har enligt de senaste beräkningarna ökat och det finns nu ett underskott på nästan 200 miljoner kvinnor i världens befolkning (10);

| D. | Det könsbaserade dödandet är ett globalt problem som berör såväl Asien och Europa som Nordamerika, Afrika och Latinamerika. Det könsbaserade dödandet sker överallt där gravida kvinnor, avsiktligt eller under påtryckningar, beslutar sig för att inte föda ett flickfoster eftersom dessa anses vara en belastning för samhället. |
| --- | --- |

D.

Det könsbaserade dödandet är ett globalt problem som berör såväl Asien och Europa som Nordamerika, Afrika och Latinamerika. Det könsbaserade dödandet sker överallt där gravida kvinnor, avsiktligt eller under påtryckningar, beslutar sig för att inte föda ett flickfoster eftersom dessa anses vara en belastning för samhället.

| E. | I Asien, framför allt i Kina, Indien och Vietnam, är könsfördelningen ovanligt snedvriden. Under 2012 föddes det 113 pojkar på 100 flickor i Kina, och i Indien och Vietnam föddes det 112 pojkar på 100 flickor. (11) |
| --- | --- |

E.

I Asien, framför allt i Kina, Indien och Vietnam, är könsfördelningen ovanligt snedvriden. Under 2012 föddes det 113 pojkar på 100 flickor i Kina, och i Indien och Vietnam föddes det 112 pojkar på 100 flickor. (11)

| F. | I vissa länder i Europa är könsfördelningen särskilt skev och under 2012 föddes det 112 pojkar på 100 flickor i Albanien, Armenien, Azerbajdzjan och Georgien (12). |
| --- | --- |

F.

I vissa länder i Europa är könsfördelningen särskilt skev och under 2012 föddes det 112 pojkar på 100 flickor i Albanien, Armenien, Azerbajdzjan och Georgien (12).

| G. | Könsbaserat dödande förekommer oftast och är djupt rotat i de kulturer som har en tydlig preferens för söner, som uppvisar bristande jämställdhet, ihållande diskriminering av samt stereotyper när det gäller döttrar, och i vissa fall i länder som tillämpar politiska tvångsåtgärder. |
| --- | --- |

G.

Könsbaserat dödande förekommer oftast och är djupt rotat i de kulturer som har en tydlig preferens för söner, som uppvisar bristande jämställdhet, ihållande diskriminering av samt stereotyper när det gäller döttrar, och i vissa fall i länder som tillämpar politiska tvångsåtgärder.

| H. | Preferensen för söner har djupa rötter och sitt ursprung i gamla traditioner som bland annat handlar om arv av egendom, åldrande föräldrars beroende av söner när det gäller ekonomisk försörjning och trygghet, garantier för att familjens namn och släkt ska leva vidare och en önskan att slippa de traditionellt sett stora hemgifterna för döttrar för att undvika ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

H.

Preferensen för söner har djupa rötter och sitt ursprung i gamla traditioner som bland annat handlar om arv av egendom, åldrande föräldrars beroende av söner när det gäller ekonomisk försörjning och trygghet, garantier för att familjens namn och släkt ska leva vidare och en önskan att slippa de traditionellt sett stora hemgifterna för döttrar för att undvika ekonomiska svårigheter.

| I. | Otillräckliga sociala trygghetssystem och få försäkringsalternativ för familjer i många kulturer kan felaktigt leda till en preferens för söner och könsselektiva åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Otillräckliga sociala trygghetssystem och få försäkringsalternativ för familjer i många kulturer kan felaktigt leda till en preferens för söner och könsselektiva åtgärder.

| J. | Könsselektiva åtgärder skadar balansen i samhället, skapar en befolkning med sned könsfördelning och får ekonomiska och sociala följder. Den sneda könsfördelningen i form av ett ”mansöverskott” påverkar den långsiktiga samhällsstabiliteten, vilket i sin tur leder till en generell ökning av brottslighet, frustration, våld, människohandel, sexslaveri, sexuellt utnyttjande, prostitution och våldtäkter. |
| --- | --- |

J.

Könsselektiva åtgärder skadar balansen i samhället, skapar en befolkning med sned könsfördelning och får ekonomiska och sociala följder. Den sneda könsfördelningen i form av ett ”mansöverskott” påverkar den långsiktiga samhällsstabiliteten, vilket i sin tur leder till en generell ökning av brottslighet, frustration, våld, människohandel, sexslaveri, sexuellt utnyttjande, prostitution och våldtäkter.

| K. | En patriarkal kultur där preferensen för söner lever kvar bevarar stereotyper och gör att demokratiska missförhållanden och bristande jämställdhet kan fortgå, men är också diskriminerande mot kvinnor och skapar därmed hinder för deras möjligheter att fullt ut åtnjuta lika behandling och lika möjligheter på alla områden. |
| --- | --- |

K.

En patriarkal kultur där preferensen för söner lever kvar bevarar stereotyper och gör att demokratiska missförhållanden och bristande jämställdhet kan fortgå, men är också diskriminerande mot kvinnor och skapar därmed hinder för deras möjligheter att fullt ut åtnjuta lika behandling och lika möjligheter på alla områden.

| L. | Könsselektiva åtgärder, högre dödlighet bland mycket unga flickor och färre antal flickor än pojkar i skolan kan i vissa kulturer tyda på att det råder en preferens för pojkar. Det är viktigt att undersöka och fastställa huruvida sådana fenomen åtföljs av ytterligare demokratiska brister som drabbar flickor, såsom försämrad tillgång till mat, utbildning, hälso- och sjukvård, sanitär utrustning, rent vatten, medicinsk vård och socialt stöd, för att effektivt kunna åtgärda dessa brister. |
| --- | --- |

L.

Könsselektiva åtgärder, högre dödlighet bland mycket unga flickor och färre antal flickor än pojkar i skolan kan i vissa kulturer tyda på att det råder en preferens för pojkar. Det är viktigt att undersöka och fastställa huruvida sådana fenomen åtföljs av ytterligare demokratiska brister som drabbar flickor, såsom försämrad tillgång till mat, utbildning, hälso- och sjukvård, sanitär utrustning, rent vatten, medicinsk vård och socialt stöd, för att effektivt kunna åtgärda dessa brister.

| M. | Det demografiska underskottet på kvinnor i många länder kan inte åtgärdas eftersom det saknas tillförlitliga statistiska uppgifter om födelse- och dödstal. |
| --- | --- |

M.

Det demografiska underskottet på kvinnor i många länder kan inte åtgärdas eftersom det saknas tillförlitliga statistiska uppgifter om födelse- och dödstal.

| N. | Kvinnors egenmakt kommer att bidra till den beteendemässiga och sociala förändring som krävs för att avskaffa könsselektiva åtgärder på lång sikt. |
| --- | --- |

N.

Kvinnors egenmakt kommer att bidra till den beteendemässiga och sociala förändring som krävs för att avskaffa könsselektiva åtgärder på lång sikt.

| O. | Att avskaffa könsselektiva åtgärder är en komplex process som kräver en rad sammanlänkade strategier och metoder, bl.a. specialutbildning för sjukvårdspersonal, så att de kan ge råd om och förhindra könsselektiva åtgärderna i EU och övriga världen. |
| --- | --- |

O.

Att avskaffa könsselektiva åtgärder är en komplex process som kräver en rad sammanlänkade strategier och metoder, bl.a. specialutbildning för sjukvårdspersonal, så att de kan ge råd om och förhindra könsselektiva åtgärderna i EU och övriga världen.

| P. | Opinonsbildning, politiska åtgärder och god praxis, såsom kampanjen ”Care for Girls” i Kina som syftar till att öka medvetenheten om flickors värde, och programmet ”Balika Samriddhi Yojana” i Indien som ger ekonomiska incitament för att utbilda flickor från fattiga familjer, är mycket viktiga för att förändra beteenden och attityder gentemot flickor och kvinnor. |
| --- | --- |

P.

Opinonsbildning, politiska åtgärder och god praxis, såsom kampanjen ”Care for Girls” i Kina som syftar till att öka medvetenheten om flickors värde, och programmet ”Balika Samriddhi Yojana” i Indien som ger ekonomiska incitament för att utbilda flickor från fattiga familjer, är mycket viktiga för att förändra beteenden och attityder gentemot flickor och kvinnor.

| Q. | Ett framgångsrikt exempel som bör uppmärksammas är Sydkorea – ett land som har lyckats vända en mycket sned könsfördelning där det 1994 gick 114 födda pojkar på 100 flickor till en situation med 107 pojkar på 100 flickor 2010 (13); |
| --- | --- |

Q.

Ett framgångsrikt exempel som bör uppmärksammas är Sydkorea – ett land som har lyckats vända en mycket sned könsfördelning där det 1994 gick 114 födda pojkar på 100 flickor till en situation med 107 pojkar på 100 flickor 2010 (13);

| 1. | Europaparlamentet betonar att könsbaserat dödande fortfarande är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna som kräver effektiva åtgärder för att få bukt med och utrota alla de grundläggande orsakerna som leder till en patriarkal kultur. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att könsbaserat dödande fortfarande är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna som kräver effektiva åtgärder för att få bukt med och utrota alla de grundläggande orsakerna som leder till en patriarkal kultur.

| 2. | Europaparlamentet betonar att alla stater och regeringar är skyldiga att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt förebygga diskriminering, vilket utgör grunden för åtgärderna för att avskaffa alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att alla stater och regeringar är skyldiga att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt förebygga diskriminering, vilket utgör grunden för åtgärderna för att avskaffa alla former av våld mot kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att utforma och vidta åtgärder i syfte att främja en djupgående förändring av mentaliteten och attityderna gentemot kvinnor för att bekämpa skadliga uppfattningar och beteenden som gör att våldet mot kvinnor fortsätter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att utforma och vidta åtgärder i syfte att främja en djupgående förändring av mentaliteten och attityderna gentemot kvinnor för att bekämpa skadliga uppfattningar och beteenden som gör att våldet mot kvinnor fortsätter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att uttryckligen fastställa att kvinnomord eller könsbaserat dödande är ett brott och att utforma och vidta rättsliga åtgärder så att kvinnomord utreds, förövare ställs inför rätta och de kvinnor som överlever får enkel tillgång till långsiktig medicinsk hälso- och sjukvård samt långsiktigt stöd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att uttryckligen fastställa att kvinnomord eller könsbaserat dödande är ett brott och att utforma och vidta rättsliga åtgärder så att kvinnomord utreds, förövare ställs inför rätta och de kvinnor som överlever får enkel tillgång till långsiktig medicinsk hälso- och sjukvård samt långsiktigt stöd.

| 5. | Europaparlamentet understryker att familjens eller samhällets krav på kvinnor att göra könsselektiva aborter ska betraktas som fysiskt och psykologiskt våld enligt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och enligt deklarationen och handlingsplanen från Peking. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att familjens eller samhällets krav på kvinnor att göra könsselektiva aborter ska betraktas som fysiskt och psykologiskt våld enligt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och enligt deklarationen och handlingsplanen från Peking.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att utrotandet av könsselektering är en komplex process som kräver en rad sammankopplade förhållningssätt och metoder, allt från att undersöka de underliggande orsakerna och de kulturella och socioekonomiska faktorer som kännetecknar länder där det råder preferens för söner/män till att kämpa för flickors och kvinnors rättigheter och införa lagar och förordningar. Mer allmänt anser parlamentet att det enda hållbara sättet att förhindra ökad könsselektering är att främja jämställdheten i alla samhällen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att utrotandet av könsselektering är en komplex process som kräver en rad sammankopplade förhållningssätt och metoder, allt från att undersöka de underliggande orsakerna och de kulturella och socioekonomiska faktorer som kännetecknar länder där det råder preferens för söner/män till att kämpa för flickors och kvinnors rättigheter och införa lagar och förordningar. Mer allmänt anser parlamentet att det enda hållbara sättet att förhindra ökad könsselektering är att främja jämställdheten i alla samhällen.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av, och uppmanar kommissionen, att främja en grundlig vetenskaplig utredning och en studie om de bakomliggande orsakerna till de könsselektiva åtgärderna för att underlätta forskning om de landspecifika seder och bruk som kan leda till könsselektering, och om de långsiktiga konsekvenserna av könsselektering för samhället. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av, och uppmanar kommissionen, att främja en grundlig vetenskaplig utredning och en studie om de bakomliggande orsakerna till de könsselektiva åtgärderna för att underlätta forskning om de landspecifika seder och bruk som kan leda till könsselektering, och om de långsiktiga konsekvenserna av könsselektering för samhället.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en detaljerad analys av de underliggande finansiella och ekonomiska orsaker som bidrar till könsselektering. Dessutom uppmanar parlamentet regeringarna att aktivt åtgärda bördor som familjerna kan vara drabbade av och som kan leda till ett mansöverskott. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser en detaljerad analys av de underliggande finansiella och ekonomiska orsaker som bidrar till könsselektering. Dessutom uppmanar parlamentet regeringarna att aktivt åtgärda bördor som familjerna kan vara drabbade av och som kan leda till ett mansöverskott.

| 9. | Europaparlamentet poängterar vikten av att utarbeta lagstiftning mot könsselektering, vilken bör inbegripa sociala skyddspaket för kvinnor, förbättrad övervakning av tillämpningen av den rådande lagstiftningen och ökat fokus på könsselekteringens kulturella och socioekonomiska orsaker, i syfte att hantera detta fenomen på ett varaktigt och övergripande sätt, där man bibehåller jämställdheten och uppmuntrar till ett aktivt deltagande från det civila samhällets sida. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet poängterar vikten av att utarbeta lagstiftning mot könsselektering, vilken bör inbegripa sociala skyddspaket för kvinnor, förbättrad övervakning av tillämpningen av den rådande lagstiftningen och ökat fokus på könsselekteringens kulturella och socioekonomiska orsaker, i syfte att hantera detta fenomen på ett varaktigt och övergripande sätt, där man bibehåller jämställdheten och uppmuntrar till ett aktivt deltagande från det civila samhällets sida.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar regeringar att undanröja demokratiska och rättsliga brister, bekämpa fortsatta hinder som diskriminerar flickebarn, säkerställa arvsrätt för kvinnor, genomdriva nationell lagstiftning som garanterar att kvinnor och män är lika inför lagen på alla områden, och ge flickor och kvinnor ekonomisk, utbildningsmässig och politisk egenmakt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar regeringar att undanröja demokratiska och rättsliga brister, bekämpa fortsatta hinder som diskriminerar flickebarn, säkerställa arvsrätt för kvinnor, genomdriva nationell lagstiftning som garanterar att kvinnor och män är lika inför lagen på alla områden, och ge flickor och kvinnor ekonomisk, utbildningsmässig och politisk egenmakt.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och uppmuntra alla typer av initiativ för att öka kunskapen om könsdiskriminering, inbegripet könsbaserat dödande, och att hitta sätt att komma till rätta med det genom att erbjuda vägledning, stöd, lämpliga åtgärder och finansiering som en del i dess yttre förbindelser, humanitära bistånd och integrering av ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och uppmuntra alla typer av initiativ för att öka kunskapen om könsdiskriminering, inbegripet könsbaserat dödande, och att hitta sätt att komma till rätta med det genom att erbjuda vägledning, stöd, lämpliga åtgärder och finansiering som en del i dess yttre förbindelser, humanitära bistånd och integrering av ett jämställdhetsperspektiv.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de bristande insatserna för att öka kvinnornas och flickornas egenmakt samt det faktum att inget görs för att förändra sociala normer och strukturer har allvarliga rättsliga, etiska och hälsorelaterade implikationer samt inverkar på de mänskliga rättigheterna och kan dessutom få allvarliga konsekvenser på längre sikt till skada för de berörda samhällena. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att de bristande insatserna för att öka kvinnornas och flickornas egenmakt samt det faktum att inget görs för att förändra sociala normer och strukturer har allvarliga rättsliga, etiska och hälsorelaterade implikationer samt inverkar på de mänskliga rättigheterna och kan dessutom få allvarliga konsekvenser på längre sikt till skada för de berörda samhällena.

| 13. | Europaparlamentet understryker att den sneda könsfördelningen enligt flera olika studier skulle kunna leda till: ökad förekomst av kvinnohandel för äktenskap och sexuell exploatering, våld mot kvinnor, barnäktenskap och tvångsäktenskap samt hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Parlamentet betonar att den sneda könsfördelningen därmed hotar stabiliteten och säkerheten i samhället, och efterlyser därför djupgående analyser av de möjliga hälsomässiga, ekonomiska och säkerhetsrelaterade konsekvenserna av denna spiral av mansöverskott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att den sneda könsfördelningen enligt flera olika studier skulle kunna leda till: ökad förekomst av kvinnohandel för äktenskap och sexuell exploatering, våld mot kvinnor, barnäktenskap och tvångsäktenskap samt hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Parlamentet betonar att den sneda könsfördelningen därmed hotar stabiliteten och säkerheten i samhället, och efterlyser därför djupgående analyser av de möjliga hälsomässiga, ekonomiska och säkerhetsrelaterade konsekvenserna av denna spiral av mansöverskott.

| 14. | Europaparlamentet ger sitt stöd till lämpliga reformer och till fortsatt övervakning och effektivt genomförande av lagstiftning om jämställdhet och icke-diskriminering, särskilt i låg- och medelinkomstländer samt i övergångsländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ger sitt stöd till lämpliga reformer och till fortsatt övervakning och effektivt genomförande av lagstiftning om jämställdhet och icke-diskriminering, särskilt i låg- och medelinkomstländer samt i övergångsländer.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta aktivt för att förhindra könsbaserad selektering, dock inte genom att begränsa tillgången till hälsovård och teknik på området reproduktiv hälsa, utan genom att främja ett ansvarsfullt användande av den, införa och förbättra riktlinjerna, tillhandahålla specialutbildning för medicinsk personal om rådgivning om och förhindrande av könsselektiva åtgärder, med undantag för sällsynta motiverade fall av könsrelaterade ärftliga sjukdomar, och att förhindra användningen och främjandet av tekniker för könsselektering och/eller i vinstsyfte. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta aktivt för att förhindra könsbaserad selektering, dock inte genom att begränsa tillgången till hälsovård och teknik på området reproduktiv hälsa, utan genom att främja ett ansvarsfullt användande av den, införa och förbättra riktlinjerna, tillhandahålla specialutbildning för medicinsk personal om rådgivning om och förhindrande av könsselektiva åtgärder, med undantag för sällsynta motiverade fall av könsrelaterade ärftliga sjukdomar, och att förhindra användningen och främjandet av tekniker för könsselektering och/eller i vinstsyfte.

| 16. | Europaparlamentet framhåller vikten av att lagstiftningen för att hantera eller begränsa könsselektering skyddar kvinnors rätt att få tillgång till hälsovård och teknik på området reproduktiv och sexuell hälsa utan makars medgivande, att lagstiftningen genomförs effektivt och att lämpliga påföljder fastställs för dem som bryter mot lagen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller vikten av att lagstiftningen för att hantera eller begränsa könsselektering skyddar kvinnors rätt att få tillgång till hälsovård och teknik på området reproduktiv och sexuell hälsa utan makars medgivande, att lagstiftningen genomförs effektivt och att lämpliga påföljder fastställs för dem som bryter mot lagen.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar ett större engagemang och ett närmare samarbete mellan regeringar och läkarkåren och efterlyser strängare riktlinjer för självreglering vid kliniker och sjukhus för att aktivt förhindra att könsselektering görs till en affärsverksamhet med vinstsyfte. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar ett större engagemang och ett närmare samarbete mellan regeringar och läkarkåren och efterlyser strängare riktlinjer för självreglering vid kliniker och sjukhus för att aktivt förhindra att könsselektering görs till en affärsverksamhet med vinstsyfte.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga vilka kliniker i Europa som genomför könsselektiva aborter, tillhandahålla statistik om detta och utarbeta en förteckning över bästa praxis för att förhindra sådana aborter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga vilka kliniker i Europa som genomför könsselektiva aborter, tillhandahålla statistik om detta och utarbeta en förteckning över bästa praxis för att förhindra sådana aborter.

| 19. | Europaparlamentet erkänner att det är oerhört viktigt att garantera och främja kvinnors och flickors rättigheter genom att ge dem lika möjligheter, särskilt vad gäller utbildning och sysselsättning, för att bekämpa sexism och bygga ett samhälle där jämställdhetsprincipen är en realitet. Parlamentet framhåller att det är oerhört viktigt med bättre utbildningsnivåer, sysselsättningsmöjligheter och integrerad hälso- och sjukvård, inbegripet för sexuell och reproduktiv hälsa, bland kvinnor för att det ska gå att få stopp på könsselektiva åtgärder – dvs. allt från aborter till barnamord – samt uppnå övergripande ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och minska fattigdomen. Parlamentet understryker att en förutsättning för att man ska kunna bekämpa den bristande jämställdheten och få till stånd de beteendemässiga och sociala förändringar som behövs för att sätta stopp för könsselektiva åtgärder på sikt är att man ger kvinnor egenmakt och engagerar männen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner att det är oerhört viktigt att garantera och främja kvinnors och flickors rättigheter genom att ge dem lika möjligheter, särskilt vad gäller utbildning och sysselsättning, för att bekämpa sexism och bygga ett samhälle där jämställdhetsprincipen är en realitet. Parlamentet framhåller att det är oerhört viktigt med bättre utbildningsnivåer, sysselsättningsmöjligheter och integrerad hälso- och sjukvård, inbegripet för sexuell och reproduktiv hälsa, bland kvinnor för att det ska gå att få stopp på könsselektiva åtgärder – dvs. allt från aborter till barnamord – samt uppnå övergripande ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer och minska fattigdomen. Parlamentet understryker att en förutsättning för att man ska kunna bekämpa den bristande jämställdheten och få till stånd de beteendemässiga och sociala förändringar som behövs för att sätta stopp för könsselektiva åtgärder på sikt är att man ger kvinnor egenmakt och engagerar männen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja ett utbildningsklimat och en social miljö där både kvinnor och män respekteras och behandlas lika och där både kvinnors och mäns förmågor och potential erkänns, utan stereotyper och diskriminering, och där integreringen av ett jämställdhetsperspektiv, lika möjligheter och jämlika partnerskap samtidigt stärks. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja ett utbildningsklimat och en social miljö där både kvinnor och män respekteras och behandlas lika och där både kvinnors och mäns förmågor och potential erkänns, utan stereotyper och diskriminering, och där integreringen av ett jämställdhetsperspektiv, lika möjligheter och jämlika partnerskap samtidigt stärks.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, och relevanta internationella organisationer, att stödja utbildningsprogram som ger kvinnor egenmakt och låter dem utveckla sin självkänsla, skaffa kunskap, fatta beslut och ta ansvar för sina egna liv, sin hälsa och sin sysselsättning, och gör det möjligt för dem att bli ekonomiskt självständiga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, och relevanta internationella organisationer, att stödja utbildningsprogram som ger kvinnor egenmakt och låter dem utveckla sin självkänsla, skaffa kunskap, fatta beslut och ta ansvar för sina egna liv, sin hälsa och sin sysselsättning, och gör det möjligt för dem att bli ekonomiskt självständiga.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och regeringarna i tredjeländer att utforma informations- och upplysningskampanjer för att främja jämställdhetsprincipen och öka medvetenheten hos par när det gäller att respekten för den andra partens mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller rätten till egendom och sysselsättning samt rätten till lämplig hälso- och sjukvård, domstolsprövning och utbildning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och regeringarna i tredjeländer att utforma informations- och upplysningskampanjer för att främja jämställdhetsprincipen och öka medvetenheten hos par när det gäller att respekten för den andra partens mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller rätten till egendom och sysselsättning samt rätten till lämplig hälso- och sjukvård, domstolsprövning och utbildning.

| 23. | Europaparlamentet påminner om millennieutvecklingsmålen och betonar att tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, inbegripet på området reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter, är grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att det behövs speciella och särskilda referenser till könsbaserat dödande och till frågor om könsselektering i dialoger och rapporter om millennieutvecklingsmålen och i andra internationella forum där erfarenheter utbyts. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om millennieutvecklingsmålen och betonar att tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, inbegripet på området reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter, är grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att det behövs speciella och särskilda referenser till könsbaserat dödande och till frågor om könsselektering i dialoger och rapporter om millennieutvecklingsmålen och i andra internationella forum där erfarenheter utbyts.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kvinnor endast kan utöva sina rättigheter om de kan fatta självständiga beslut oberoende av maken och att det är mycket viktigt att se till att kvinnor får tillgång till utbildning, arbete samt hälso- och sjukvård och enkel tillgång till preventivmedel och ett bankkonto utan någon annans tillstånd eller medgivande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att kvinnor endast kan utöva sina rättigheter om de kan fatta självständiga beslut oberoende av maken och att det är mycket viktigt att se till att kvinnor får tillgång till utbildning, arbete samt hälso- och sjukvård och enkel tillgång till preventivmedel och ett bankkonto utan någon annans tillstånd eller medgivande.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar partnerländernas regeringar att sänka vårdkostnaderna för behandlingen av barn, särskilt flickor, som ibland dör till följd av den dåliga eller bristfälliga vård de får. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar partnerländernas regeringar att sänka vårdkostnaderna för behandlingen av barn, särskilt flickor, som ibland dör till följd av den dåliga eller bristfälliga vård de får.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar regeringar att förbättra kvinnors tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt prenatal vård och mödravård, till utbildning, jordbruk, krediter och mikrolån, ekonomiska möjligheter och egendom. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar regeringar att förbättra kvinnors tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt prenatal vård och mödravård, till utbildning, jordbruk, krediter och mikrolån, ekonomiska möjligheter och egendom.

| 27. | Europaparlamentet vill se att särskild tonvikt läggs vid att skapa förutsättningar för solidaritet i utvecklingsländerna, bl.a. genom inrättandet av pensionskassor för att minska den ekonomiska bördan för familjer och enskilda, och därmed minska deras beroende av och preferens för pojkar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vill se att särskild tonvikt läggs vid att skapa förutsättningar för solidaritet i utvecklingsländerna, bl.a. genom inrättandet av pensionskassor för att minska den ekonomiska bördan för familjer och enskilda, och därmed minska deras beroende av och preferens för pojkar.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att könsselektiva åtgärder finns kvar även i välmående regioner med en läskunnig befolkning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att könsselektiva åtgärder finns kvar även i välmående regioner med en läskunnig befolkning.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser en utveckling av stödmekanismer för kvinnor och familjer som kan ge information och råd till kvinnor om de faror och skador som är förknippade med könsselektiva åtgärder, och råd för att stödja kvinnor som kan vara pressade att avlägsna foster av kvinnligt kön. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser en utveckling av stödmekanismer för kvinnor och familjer som kan ge information och råd till kvinnor om de faror och skador som är förknippade med könsselektiva åtgärder, och råd för att stödja kvinnor som kan vara pressade att avlägsna foster av kvinnligt kön.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar det civila samhället och regeringsorgan att vidta gemensamma åtgärder för att utarbeta informations- och upplysningskampanjer om de negativa konsekvenserna av könsselektiva åtgärder för modern. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar det civila samhället och regeringsorgan att vidta gemensamma åtgärder för att utarbeta informations- och upplysningskampanjer om de negativa konsekvenserna av könsselektiva åtgärder för modern.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge tekniskt och ekonomiskt stöd till innovativa verksamheter och utbildningsprogram som syftar till att stimulera till debatt och förståelse av flickors och pojkars lika värde, med hjälp av alla tillgängliga medier och sociala nätverk, riktade till och inkluderande unga, religiösa och andliga ledare, lärare, lokala ledare och andra inflytelserika personer, i ett försök att förändra den kulturella synen på jämställdhet i ett visst samhälle, och att understryka behovet av ett icke-diskriminerande beteende. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge tekniskt och ekonomiskt stöd till innovativa verksamheter och utbildningsprogram som syftar till att stimulera till debatt och förståelse av flickors och pojkars lika värde, med hjälp av alla tillgängliga medier och sociala nätverk, riktade till och inkluderande unga, religiösa och andliga ledare, lärare, lokala ledare och andra inflytelserika personer, i ett försök att förändra den kulturella synen på jämställdhet i ett visst samhälle, och att understryka behovet av ett icke-diskriminerande beteende.

| 32. | Europaparlamentet begär att EU inbegriper i alla sina partnerskap och dialoger med utvecklingsländer en tydlig jämställdhetsaspekt och fokus på frågor kring kvinnors egenmakt, i enlighet med uppmaningen i det europeiska samförståndet om utveckling. Vidare anser parlamentet att det behövs jämställdhetsintegrering i alla skeden av budgetstöd, bland annat genom att man främjar dialog med kvinnoorganisationer i utvecklingsländer och inför könsuppdelade indikatorer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att EU inbegriper i alla sina partnerskap och dialoger med utvecklingsländer en tydlig jämställdhetsaspekt och fokus på frågor kring kvinnors egenmakt, i enlighet med uppmaningen i det europeiska samförståndet om utveckling. Vidare anser parlamentet att det behövs jämställdhetsintegrering i alla skeden av budgetstöd, bland annat genom att man främjar dialog med kvinnoorganisationer i utvecklingsländer och inför könsuppdelade indikatorer.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i de berörda länderna att förbättra övervakningen och insamlingen av statistiska uppgifter om könsfördelningen, och att vidta åtgärder för att utjämna eventuella obalanser. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett närmare samarbete mellan EU, FN-organ och andra internationella partner och partnerregeringar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i de berörda länderna att förbättra övervakningen och insamlingen av statistiska uppgifter om könsfördelningen, och att vidta åtgärder för att utjämna eventuella obalanser. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett närmare samarbete mellan EU, FN-organ och andra internationella partner och partnerregeringar.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla berörda aktörer att vidta de rättsliga eller övriga åtgärder som behövs för att se till att det blir brottsligt att utföra tvångsaborter och könsselektiva ingrepp för att avsluta en graviditet utan att den berörda kvinnan på förhand godkänner eller förstår vad som sker. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla berörda aktörer att vidta de rättsliga eller övriga åtgärder som behövs för att se till att det blir brottsligt att utföra tvångsaborter och könsselektiva ingrepp för att avsluta en graviditet utan att den berörda kvinnan på förhand godkänner eller förstår vad som sker.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar regeringar och samtliga berörda aktörer att se till att lagstiftning om könsselektering genomförs effektivt och att lämpliga påföljder fastställs mot dem som bryter mot lagen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar regeringar och samtliga berörda aktörer att se till att lagstiftning om könsselektering genomförs effektivt och att lämpliga påföljder fastställs mot dem som bryter mot lagen.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka samarbetet med andra internationella organisationer och organ, såsom FN, WHO, Unicef, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCR), FN:s befolkningsfond (UNFPA) och FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women) för att hantera könsselektiva åtgärder, och för att bekämpa de bakomliggande orsakerna i alla länder, och att skapa nätverk med regeringar, parlament, olika aktörer, medier, icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra gemenskapsorgan för att öka medvetenheten om könsbaserat dödande och hur det kan förhindras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka samarbetet med andra internationella organisationer och organ, såsom FN, WHO, Unicef, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCR), FN:s befolkningsfond (UNFPA) och FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women) för att hantera könsselektiva åtgärder, och för att bekämpa de bakomliggande orsakerna i alla länder, och att skapa nätverk med regeringar, parlament, olika aktörer, medier, icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra gemenskapsorgan för att öka medvetenheten om könsbaserat dödande och hur det kan förhindras.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta med ovannämnda internationella organisationer och organ för att hantera könsselektiva åtgärder och bekämpa de bakomliggande orsakerna i alla länder samt skapa nätverk med regeringar, parlament, olika aktörer, medier, icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra unionsorgan i syfte att öka medvetenheten om könsbaserat dödande och hur det kan förhindras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta med ovannämnda internationella organisationer och organ för att hantera könsselektiva åtgärder och bekämpa de bakomliggande orsakerna i alla länder samt skapa nätverk med regeringar, parlament, olika aktörer, medier, icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra unionsorgan i syfte att öka medvetenheten om könsbaserat dödande och hur det kan förhindras.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att göra könsbaserat dödande till en prioriterad fråga som måste tas upp med berörda tredjeländer i diskussioner om humanitära biståndspaket, få dem att prioritera avskaffande av könsbaserat dödande, öka medvetenheten i denna fråga och kräva att könsbaserat dödande förhindras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att göra könsbaserat dödande till en prioriterad fråga som måste tas upp med berörda tredjeländer i diskussioner om humanitära biståndspaket, få dem att prioritera avskaffande av könsbaserat dödande, öka medvetenheten i denna fråga och kräva att könsbaserat dödande förhindras.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partnerländer att genom utvecklingssamarbete förbättra övervakningen och insamlingen av statistiska uppgifter om könsfördelning vid födseln samt att omedelbart vidta åtgärder för att utjämna eventuella obalanser. Parlamentet betonar att klausuler om mänskliga rättigheter i förhållande till könsdiskriminering också bör ingå i internationella handels- och samarbetsavtal. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess partnerländer att genom utvecklingssamarbete förbättra övervakningen och insamlingen av statistiska uppgifter om könsfördelning vid födseln samt att omedelbart vidta åtgärder för att utjämna eventuella obalanser. Parlamentet betonar att klausuler om mänskliga rättigheter i förhållande till könsdiskriminering också bör ingå i internationella handels- och samarbetsavtal.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att tillämpa ett rättighetsbaserat synsätt som omfattar alla mänskliga rättigheter och att som en huvudpunkt i utvecklingspolitiken efter 2015 införa en tydlig fokus på egenmakt och främjande av, respekt för och uppfyllande av kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet deras sexuella och reproduktiva rättigheter samt jämställdhet mellan kvinnor och män, som förutsättningar för att bekämpa könsbaserat dödande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att tillämpa ett rättighetsbaserat synsätt som omfattar alla mänskliga rättigheter och att som en huvudpunkt i utvecklingspolitiken efter 2015 införa en tydlig fokus på egenmakt och främjande av, respekt för och uppfyllande av kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet deras sexuella och reproduktiva rättigheter samt jämställdhet mellan kvinnor och män, som förutsättningar för att bekämpa könsbaserat dödande.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att EU vid genomförandet av de särskilda klausulerna om förbud mot påtryckningar eller tvång i sexuella och reproduktiva hälsofrågor, som man enades om vid den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo, liksom av rättsligt bindande internationella människorättsinstrument, EU:s regelverk och unionens politiska behörighet i dessa frågor, inte bör ge bistånd till någon myndighet, organisation eller något program som främjar, stöder eller deltar i förvaltningen av åtgärder som innefattar människorättskränkningar, såsom tvångsabort, tvångssterilisering av kvinnor eller män eller fastställande av fostrets kön som leder till val av kön före födseln eller barnamord. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att EU vid genomförandet av de särskilda klausulerna om förbud mot påtryckningar eller tvång i sexuella och reproduktiva hälsofrågor, som man enades om vid den internationella konferensen om befolkning och utveckling i Kairo, liksom av rättsligt bindande internationella människorättsinstrument, EU:s regelverk och unionens politiska behörighet i dessa frågor, inte bör ge bistånd till någon myndighet, organisation eller något program som främjar, stöder eller deltar i förvaltningen av åtgärder som innefattar människorättskränkningar, såsom tvångsabort, tvångssterilisering av kvinnor eller män eller fastställande av fostrets kön som leder till val av kön före födseln eller barnamord.

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(3)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(4)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 57.

(5)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(7)  EUT C 227 E, 4.9.2008, s. 140.

(8)  11 oktober 2007 antog Europaparlametet en resolution om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse. Parlamentet upprepade sitt fördömande av kvinnomord i sin senaste årliga rapport om mänskliga rättigheter, vilken antogs i december 2010. Kvinnomord omnämns också i EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor, vilka antogs av rådet i december 2008. I april 2009 avgav rådsordförandeskapet en förklaring i vilken man välkomnande att rättegången i ett fall av kvinnomord hade inletts vid den interamerikanska människorättsdomstolen, och i juni 2010 gjorde Catherine Ashton, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, ett uttalande på EU:s vägnar i vilket hon uttryckte sin oro över kvinnomord i Latinamerika och fördömde alla former av könsbetingat våld och kvinnomord som ett avskyvärt brott samt välkomnade den interamerikanska människorättsdomstolens dom.

(9)  Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York Review of Books, Vol. 37, Nr. 20, (december 20, 1990), tillgänglig på: http://www.nybooks.com/articles/3408

(10)  FN:s faktablad: Internationella kvinnodagen 2007, tillgängligt på: http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml

(11)  Världskarta över könsfördelningen vid födseln, http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(12)  http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth

(13)  UNFPA, rapport från det internationella seminariet om skev könsfördelning vid födseln: Addressing the Issue and the Way Forward, oktober 2011.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/29

---

P7_TA(2013)0401

Effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om effekterna på EU:s strukturfondsutgifter i medlemsstaterna av budgetbegränsningskraven inom de regionala och lokala myndigheterna (2013/2042(INI))

(2016/C 181/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28–29 juni 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28–29 juni 2012 (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14–15 mars 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14–15 mars 2013 (2),

| — | med beaktande av de pågående interinstitutionella förhandlingarna om den framtida sammanhållningspolitiken och den fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående interinstitutionella förhandlingarna om den framtida sammanhållningspolitiken och den fleråriga budgetramen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 mars 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 12 mars 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (5),

| — | med beaktande av sin ståndpunktav den 12 mars 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunktav den 12 mars 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2009 om sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2009 om sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (8),

| — | med beaktande av förslaget till Regionkommitténs yttrande av den 6 mars 2013 över samverkanseffekter mellan privata investeringar och offentlig finansiering på lokal och regional nivå – partnerskap för ekonomisk tillväxt och välstånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Regionkommitténs yttrande av den 6 mars 2013 över samverkanseffekter mellan privata investeringar och offentlig finansiering på lokal och regional nivå – partnerskap för ekonomisk tillväxt och välstånd,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2013 över bättre samverkanseffekter mellan budgetarna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2013 över bättre samverkanseffekter mellan budgetarna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå,

| — | med beaktande av Regionkommitténs PM från 2012 om budgetåtstramningarnas konsekvenser för lokala finanser och investeringar (Impact of budgetary austerity on local finances and investment), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs PM från 2012 om budgetåtstramningarnas konsekvenser för lokala finanser och investeringar (Impact of budgetary austerity on local finances and investment),

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens meddelande av den 14 december 2012 om konsekvenserna av recessionen 2008–2009 för EU:s regionala konvergens (The impact of the recession in 2008-2009 on EU regional convergence) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens meddelande av den 14 december 2012 om konsekvenserna av recessionen 2008–2009 för EU:s regionala konvergens (The impact of the recession in 2008-2009 on EU regional convergence) (9),

| — | med beaktande av kommissionens dokument från december 2012 om kvaliteten på de offentliga utgifterna i EU (The Quality of Public Expenditures in the EU) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument från december 2012 om kvaliteten på de offentliga utgifterna i EU (The Quality of Public Expenditures in the EU) (10),

| — | med beaktande av IMF:s rapport World Economic Outlook från oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IMF:s rapport World Economic Outlook från oktober 2012,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0269/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0269/2013), och av följande skäl:

| A. | Den världsomfattande ekonomiska och finansiella krisen försvagade den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i EU, förvärrade arbetslösheten, sänkte BNP och ökade de regionala skillnaderna och budgetunderskotten på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

A.

Den världsomfattande ekonomiska och finansiella krisen försvagade den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i EU, förvärrade arbetslösheten, sänkte BNP och ökade de regionala skillnaderna och budgetunderskotten på nationell, regional och lokal nivå.

| B. | Krisens tidsförlopp och allvar har i hög grad varierat i EU:s olika regioner. Den har framhävt befintliga strukturella svagheter och lett till en allvarlig minskning av BNP tillväxten, rekordhöga arbetslöshetsnivåer, omfattande fattigdom inom de svagaste samhällsgrupperna, ett försämrat affärsklimat och minskat konsumentförtroende. |
| --- | --- |

B.

Krisens tidsförlopp och allvar har i hög grad varierat i EU:s olika regioner. Den har framhävt befintliga strukturella svagheter och lett till en allvarlig minskning av BNP tillväxten, rekordhöga arbetslöshetsnivåer, omfattande fattigdom inom de svagaste samhällsgrupperna, ett försämrat affärsklimat och minskat konsumentförtroende.

| C. | Banker och finansmarknader har blivit mer ovilliga att låna ut, allteftersom den uppfattade kreditvärdigheten hos stater och regionala och lokala myndigheter har försämrats. |
| --- | --- |

C.

Banker och finansmarknader har blivit mer ovilliga att låna ut, allteftersom den uppfattade kreditvärdigheten hos stater och regionala och lokala myndigheter har försämrats.

| D. | Den finanspolitiska pakten har visat sig otillräcklig för att hantera de utmaningar som krisen medfört, och en tillväxtpakt som möjliggör stora investeringar på unionsnivå har övervägts som den mest hållbara lösningen, eftersom det i dag råder enighet om att finanspolitiska åtstramningar och budgetnedskärningar utan investeringar inte vitaliserar ekonomin och inte kommer att skapa gynnsamma förhållanden för att främja sysselsättning och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

D.

Den finanspolitiska pakten har visat sig otillräcklig för att hantera de utmaningar som krisen medfört, och en tillväxtpakt som möjliggör stora investeringar på unionsnivå har övervägts som den mest hållbara lösningen, eftersom det i dag råder enighet om att finanspolitiska åtstramningar och budgetnedskärningar utan investeringar inte vitaliserar ekonomin och inte kommer att skapa gynnsamma förhållanden för att främja sysselsättning och ekonomisk tillväxt.

| E. | De europeiska struktur- och investeringsfonderna har som mål att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU, minska de regionala skillnaderna, främja konvergens och stimulera utveckling, sysselsättning och sociala framsteg med stöd av produktiva investeringar. |
| --- | --- |

E.

De europeiska struktur- och investeringsfonderna har som mål att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU, minska de regionala skillnaderna, främja konvergens och stimulera utveckling, sysselsättning och sociala framsteg med stöd av produktiva investeringar.

| F. | De europeiska struktur- och investeringsfonderna är öronmärkta för utgifter till stöd för en smart och hållbar tillväxt för alla och för konkurrenskraften, och inverkar därför positivt på förhållandet mellan underskott i BNP. |
| --- | --- |

F.

De europeiska struktur- och investeringsfonderna är öronmärkta för utgifter till stöd för en smart och hållbar tillväxt för alla och för konkurrenskraften, och inverkar därför positivt på förhållandet mellan underskott i BNP.

| G. | Den EU-omfattande kollaps av de offentliga finanserna som utlöstes av skuldkrisen ledde till utbredda åtstramningsåtgärder. Dessa har fått förödande konsekvenser för de lokala finanserna, medfört nedskärningar eller begränsningar av åtskilliga budgetposter och i hög grad äventyrat de nationella, regionala och lokala myndigheternas finansierings- och samfinansieringskapacitet för produktiva investeringar. |
| --- | --- |

G.

Den EU-omfattande kollaps av de offentliga finanserna som utlöstes av skuldkrisen ledde till utbredda åtstramningsåtgärder. Dessa har fått förödande konsekvenser för de lokala finanserna, medfört nedskärningar eller begränsningar av åtskilliga budgetposter och i hög grad äventyrat de nationella, regionala och lokala myndigheternas finansierings- och samfinansieringskapacitet för produktiva investeringar.

| H. | Endast ett fåtal stater fortsatte att stödja de lokala investeringarna. Andra stater, som drabbades av statsskuldkrisen, beslutade att frysa eller stoppa det finansiella investeringsstödet till lokala myndigheter och har i många fall centraliserat eller infört interna stabilitetspaktsbestämmelser som starkt har minskat investeringarna. |
| --- | --- |

H.

Endast ett fåtal stater fortsatte att stödja de lokala investeringarna. Andra stater, som drabbades av statsskuldkrisen, beslutade att frysa eller stoppa det finansiella investeringsstödet till lokala myndigheter och har i många fall centraliserat eller infört interna stabilitetspaktsbestämmelser som starkt har minskat investeringarna.

| I. | De kraftiga budgetminskningarna inom viktiga områden och sektorer utgör ett av de största problemen för de lokala och regionala myndigheterna i dag. |
| --- | --- |

I.

De kraftiga budgetminskningarna inom viktiga områden och sektorer utgör ett av de största problemen för de lokala och regionala myndigheterna i dag.

| J. | De regionala och lokala myndigheterna är nyckelaktörer inom den regionala utvecklingen. De representerar 60 procent av de offentliga investeringarna och 38 procent av de konsoliderade statliga anslagen till ”ekonomiska områden”, vilket därmed omfattar de flesta utgifter som kan inverka på den regionala utvecklingen, till exempel näringslivs- och arbetsmarknadsfrågor, jordbruk, transport eller FoU. |
| --- | --- |

J.

De regionala och lokala myndigheterna är nyckelaktörer inom den regionala utvecklingen. De representerar 60 procent av de offentliga investeringarna och 38 procent av de konsoliderade statliga anslagen till ”ekonomiska områden”, vilket därmed omfattar de flesta utgifter som kan inverka på den regionala utvecklingen, till exempel näringslivs- och arbetsmarknadsfrågor, jordbruk, transport eller FoU.

| K. | I EU har investeringarna fungerat som en anpassningsvariabel i två av tre länder, delvis på grund av de insatser som gjordes 2009 för att bekämpa krisen. Direktinvesteringarna sjönk 2011 jämfört med 2010 i 17 medlemsstater och med mer än tio procent i tio av dessa medlemsstater 2011 (Österrike, Lettland, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Grekland, Portugal, Ungern och Spanien). Investeringsnedgången, som började 2010 (de centrala regeringarnas investeringsstöd sjönk med -8,7 procent) fortsätter och verkar gå in i en negativ spiral. |
| --- | --- |

K.

I EU har investeringarna fungerat som en anpassningsvariabel i två av tre länder, delvis på grund av de insatser som gjordes 2009 för att bekämpa krisen. Direktinvesteringarna sjönk 2011 jämfört med 2010 i 17 medlemsstater och med mer än tio procent i tio av dessa medlemsstater 2011 (Österrike, Lettland, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Grekland, Portugal, Ungern och Spanien). Investeringsnedgången, som började 2010 (de centrala regeringarnas investeringsstöd sjönk med -8,7 procent) fortsätter och verkar gå in i en negativ spiral.

| L. | De lokala och regionala myndigheternas skuldsättningsnivå är mycket lägre än de nationella aktörernas. |
| --- | --- |

L.

De lokala och regionala myndigheternas skuldsättningsnivå är mycket lägre än de nationella aktörernas.

| M. | Regionala och lokala myndigheter måste delta i konsolideringsinsatserna och minska sina underskott och skulder samtidigt som lånevillkoren har försämrats för de finansiellt svagare regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

M.

Regionala och lokala myndigheter måste delta i konsolideringsinsatserna och minska sina underskott och skulder samtidigt som lånevillkoren har försämrats för de finansiellt svagare regionala och lokala myndigheterna.

| N. | Offentliga investeringar är nyckeln till social integration, och investeringsbehoven är stora inom många viktiga sektorer i EU:s ekonomi, såsom arbetsmarknad, infrastruktur, forskning och innovation samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

N.

Offentliga investeringar är nyckeln till social integration, och investeringsbehoven är stora inom många viktiga sektorer i EU:s ekonomi, såsom arbetsmarknad, infrastruktur, forskning och innovation samt små och medelstora företag.

| O. | Efter en period av växande konvergens i EU mellan 2000 och 2007, avmattades konvergensen avsevärt under recessionen. Värst drabbades regioner med ohållbara och spekulativa investeringar och regioner som hade en starkt exportinriktad tillverkningssektor. |
| --- | --- |

O.

Efter en period av växande konvergens i EU mellan 2000 och 2007, avmattades konvergensen avsevärt under recessionen. Värst drabbades regioner med ohållbara och spekulativa investeringar och regioner som hade en starkt exportinriktad tillverkningssektor.

| P. | Mekanismen för att absorbera EU:s strukturfondsmedel innebär att kommissionen enbart kan ersätta mellanbetalningar baserade på redovisningar av redan betalda utgifter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Mekanismen för att absorbera EU:s strukturfondsmedel innebär att kommissionen enbart kan ersätta mellanbetalningar baserade på redovisningar av redan betalda utgifter i medlemsstaterna.

| Q. | Den nationella offentliga samfinansieringen av strukturfonderna för EU-27 för programperioden 2007–2013 uppgår till nästan 132 miljarder euro, och detta belopp är en förutsättning för ett regelbundet utnyttjande av dessa medel samt för kvaliteten på investeringarna eftersom det ökar medinflytandet och ansvaret för användningen av EU-medlen. |
| --- | --- |

Q.

Den nationella offentliga samfinansieringen av strukturfonderna för EU-27 för programperioden 2007–2013 uppgår till nästan 132 miljarder euro, och detta belopp är en förutsättning för ett regelbundet utnyttjande av dessa medel samt för kvaliteten på investeringarna eftersom det ökar medinflytandet och ansvaret för användningen av EU-medlen.

| R. | Den offentliga samfinansieringen av de program som får stöd genom sammanhållningspolitiken kan hotas till följd av bristande flexibilitet i tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten, vilket begränsar sammanhållningspolitikens bidrag till att stärka konkurrenskraften och övervinna den aktuella krisen. |
| --- | --- |

R.

Den offentliga samfinansieringen av de program som får stöd genom sammanhållningspolitiken kan hotas till följd av bristande flexibilitet i tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten, vilket begränsar sammanhållningspolitikens bidrag till att stärka konkurrenskraften och övervinna den aktuella krisen.

Allmänna iakttagelser

| 1. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro det tydliga mönstret av stigande regionala obalanser i EU i dag, med många relativt fattiga regioner i de nya medlemsstaterna och södra Europa och en majoritet av rika regioner i centrala och norra Europa, och även inom medlemsstaterna och regionerna. Parlamentet understryker i detta sammanhang den stora betydelsen av EU:s sammanhållningspolitik, som är Europeiska unionens främsta instrument för investeringar till förmån för konvergens och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar med stor oro det tydliga mönstret av stigande regionala obalanser i EU i dag, med många relativt fattiga regioner i de nya medlemsstaterna och södra Europa och en majoritet av rika regioner i centrala och norra Europa, och även inom medlemsstaterna och regionerna. Parlamentet understryker i detta sammanhang den stora betydelsen av EU:s sammanhållningspolitik, som är Europeiska unionens främsta instrument för investeringar till förmån för konvergens och hållbar utveckling.

| 2. | Europaparlamentet understryker att den lokala ekonomin utgör en viktig återhämtningsfaktor för samhället och att detta är viktigt i den rådande krissituationen. Parlamentet understryker i detta sammanhang de ekonomiska och sociala effekter som den sociala ekonomin har genom att den förbättrar sammanhållningen på lokal nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda finansieringsmöjligheter för den sociala ekonomin genom strukturfonderna för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att den lokala ekonomin utgör en viktig återhämtningsfaktor för samhället och att detta är viktigt i den rådande krissituationen. Parlamentet understryker i detta sammanhang de ekonomiska och sociala effekter som den sociala ekonomin har genom att den förbättrar sammanhållningen på lokal nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda finansieringsmöjligheter för den sociala ekonomin genom strukturfonderna för perioden 2014–2020.

| 3. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken har stor betydelse som unionens huvudsakliga investeringsinstrumentet och spelar en central roll för att hantera krisen, minska obalanserna och föra in EU och dess regioner på en väg mot hållbar tillväxt. Parlamentet understryker den särskilda roll som Europeiska socialfonden (ESF) spelar för att stödja sociala investeringar och genomföra Europa 2020-strategin, i synnerhet genom att bidra till hög hållbar sysselsättning och produktivitet och samtidigt effektivt bekämpa fattigdom och social utslagning och öka den sociala sammanhållningen. Parlamentet understryker därför vikten av att garantera tillräckliga budgetmedel i samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen till struktur- och investeringsfonderna, framför allt med hänsyn till deras andel av investeringarna inom en rad områden såsom sysselsättning, innovation, hållbar utveckling, en koldioxidsnål ekonomi och stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken har stor betydelse som unionens huvudsakliga investeringsinstrumentet och spelar en central roll för att hantera krisen, minska obalanserna och föra in EU och dess regioner på en väg mot hållbar tillväxt. Parlamentet understryker den särskilda roll som Europeiska socialfonden (ESF) spelar för att stödja sociala investeringar och genomföra Europa 2020-strategin, i synnerhet genom att bidra till hög hållbar sysselsättning och produktivitet och samtidigt effektivt bekämpa fattigdom och social utslagning och öka den sociala sammanhållningen. Parlamentet understryker därför vikten av att garantera tillräckliga budgetmedel i samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen till struktur- och investeringsfonderna, framför allt med hänsyn till deras andel av investeringarna inom en rad områden såsom sysselsättning, innovation, hållbar utveckling, en koldioxidsnål ekonomi och stöd till små och medelstora företag.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken visade sig motståndskraftig mot krisen och har kunnat anpassa sina program och finansieringsinstrument, vilket skapat större flexibilitet och utgjort ett välbehövligt bidrag till områden där det behövs investeringar för ekonomisk modernisering och bättre konkurrenskraft och för att minska de geografiska skillnaderna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att sammanhållningspolitiken visade sig motståndskraftig mot krisen och har kunnat anpassa sina program och finansieringsinstrument, vilket skapat större flexibilitet och utgjort ett välbehövligt bidrag till områden där det behövs investeringar för ekonomisk modernisering och bättre konkurrenskraft och för att minska de geografiska skillnaderna.

Finansiell kapacitet inom EU:s regioner och synergier mellan regional, nationell och europeisk nivå

| 5. | Europaparlamentet betonar den roll som flera regionala och lokala myndigheter spelar för att återställa jämvikten i budgeten genom att hålla uppe den offentliga investeringsnivån och samfinansiera nya projekt samt genom att skapa en hävstångseffekt, särskilt i situationer då den privata investeringsnivån är låg. Parlamentet understryker att i en situation med recession och svag tillväxt är hållbar offentlig upphandling liksom kapaciteten att finansiera/samfinansiera och ingå investeringsåtaganden av största vikt för att upprätthålla tillväxtpotentialen |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar den roll som flera regionala och lokala myndigheter spelar för att återställa jämvikten i budgeten genom att hålla uppe den offentliga investeringsnivån och samfinansiera nya projekt samt genom att skapa en hävstångseffekt, särskilt i situationer då den privata investeringsnivån är låg. Parlamentet understryker att i en situation med recession och svag tillväxt är hållbar offentlig upphandling liksom kapaciteten att finansiera/samfinansiera och ingå investeringsåtaganden av största vikt för att upprätthålla tillväxtpotentialen

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över att de utdragna åtstramningsåtgärderna och den strikta ekonomiska styrning som genomfördes 2011 och 2012, och som innebar ökat tryck på och nedskärningar i de offentliga budgetarna, riskerar att minska utrymmet för lokala insatser för att uppfylla Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är bekymrat över att de utdragna åtstramningsåtgärderna och den strikta ekonomiska styrning som genomfördes 2011 och 2012, och som innebar ökat tryck på och nedskärningar i de offentliga budgetarna, riskerar att minska utrymmet för lokala insatser för att uppfylla Europa 2020-strategin.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att återupprätta och stärka den finansiella kapaciteten på regional och lokal nivå och att tillhandahålla ändamålsenligt tekniskt stöd, i synnerhet i samband med genomförandet av lokalt ledda komplexa gemensamma projekt, i syfte att trygga offentliga investeringar i program och projekt som syftar till att främja en hållbar tillväxt, bekämpa socialt utanförskap, återupprätta det sociala nätet, tillhandahålla lämpliga sociala tjänster och vårdtjänster och säkra sysselsättningen, framför allt på regional och lokal nivå. Parlamentet insisterar på att de särskilda tilläggsanslagen för regionerna i de yttersta randområdena inte ska vara föremål för temainriktad koncentration och användas för att kompensera för extrakostnader som är kopplade till de egenskaper och begränsningar som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som uppkommer i de yttersta randområdena. Parlamentet noterar vidare att de särskilda tilläggsanslagen också får användas som ett bidrag till finansieringen av driftsstöd och utgifter för allmännyttiga skyldigheter och avtal i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar behovet av att återupprätta och stärka den finansiella kapaciteten på regional och lokal nivå och att tillhandahålla ändamålsenligt tekniskt stöd, i synnerhet i samband med genomförandet av lokalt ledda komplexa gemensamma projekt, i syfte att trygga offentliga investeringar i program och projekt som syftar till att främja en hållbar tillväxt, bekämpa socialt utanförskap, återupprätta det sociala nätet, tillhandahålla lämpliga sociala tjänster och vårdtjänster och säkra sysselsättningen, framför allt på regional och lokal nivå. Parlamentet insisterar på att de särskilda tilläggsanslagen för regionerna i de yttersta randområdena inte ska vara föremål för temainriktad koncentration och användas för att kompensera för extrakostnader som är kopplade till de egenskaper och begränsningar som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som uppkommer i de yttersta randområdena. Parlamentet noterar vidare att de särskilda tilläggsanslagen också får användas som ett bidrag till finansieringen av driftsstöd och utgifter för allmännyttiga skyldigheter och avtal i de yttersta randområdena.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det krävs en ytterligare förstärkning av den administrativa kapaciteten inom de regionala och lokala myndigheterna och nya insatser för att minska byråkratin, som också inverkar negativt på dessa myndigheter i deras egenskap av mottagare och begränsar deras kapacitet att genomföra projekt som finansieras av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det krävs en ytterligare förstärkning av den administrativa kapaciteten inom de regionala och lokala myndigheterna och nya insatser för att minska byråkratin, som också inverkar negativt på dessa myndigheter i deras egenskap av mottagare och begränsar deras kapacitet att genomföra projekt som finansieras av Europeiska unionen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att förbättra de befintliga bestämmelserna för regioner i vissa medlemsstater som drabbats särskilt allvarligt av finanskrisen, i syfte att ytterligare öka deras kapacitet att utnyttja medel ur struktur- och sammanhållningsfonderna och undvika de tillbakadraganden av stora åtaganden som man räknat med. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att förbättra de befintliga bestämmelserna för regioner i vissa medlemsstater som drabbats särskilt allvarligt av finanskrisen, i syfte att ytterligare öka deras kapacitet att utnyttja medel ur struktur- och sammanhållningsfonderna och undvika de tillbakadraganden av stora åtaganden som man räknat med.

| 10. | Europaparlamentet vill se ytterligare förenklingar av reglerna och ökad flexibilitet och insyn i planeringen och förvaltningen av strukturfonderna, vilket skulle leda till att projekten kan genomföras på ett bättre sätt samt ge möjlighet att snabbare vidta lämpliga åtgärder vid sociala utmaningar och hot. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet vill se ytterligare förenklingar av reglerna och ökad flexibilitet och insyn i planeringen och förvaltningen av strukturfonderna, vilket skulle leda till att projekten kan genomföras på ett bättre sätt samt ge möjlighet att snabbare vidta lämpliga åtgärder vid sociala utmaningar och hot.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om de offentliga finanserna inom EMU 2012 och särskilt kapitlet om decentralisering på skatteområdet i EU, i vilket man framhäver det förståndiga i en finanspolitisk federalistisk modell, där ansvaret för skatteuppbörd och utgifter delegeras till de regionala och lokala myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett kapitel om situationen för de regionala och lokala finanserna och reformerna i nästa års rapport om de offentliga finanserna i EMU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om de offentliga finanserna inom EMU 2012 och särskilt kapitlet om decentralisering på skatteområdet i EU, i vilket man framhäver det förståndiga i en finanspolitisk federalistisk modell, där ansvaret för skatteuppbörd och utgifter delegeras till de regionala och lokala myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett kapitel om situationen för de regionala och lokala finanserna och reformerna i nästa års rapport om de offentliga finanserna i EMU.

| 12. | Europaparlamentet framhåller behovet av ökade synergier mellan de nationella, regionala, lokala och europeiska offentliga budgetarna genom en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan de olika budgetmyndigheterna på EU-nivå, i medlemsstaterna samt på regional och lokal nivå), vilket även innebär klarhet om vilken roll EU:s politik och finansiella ingripanden har samt grunder för dem, respekt för de betalningsfrister som fastställs i direktiv 2011/7/EU om sena betalningar, respekt för subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala myndigheternas budgetbefogenheter (deras roll i beslutsfattande och kontroll), dvs. det demokratiska ansvar de har gentemot sina väljare, och säkerställande av att varje enskild förvaltningsnivå kan fatta självständiga beslut om prioriteringar och utgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram tydliga faktauppgifter om hur man skulle kunna stärka EU-budgetens roll att stimulera investeringar på olika nivåer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller behovet av ökade synergier mellan de nationella, regionala, lokala och europeiska offentliga budgetarna genom en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan de olika budgetmyndigheterna på EU-nivå, i medlemsstaterna samt på regional och lokal nivå), vilket även innebär klarhet om vilken roll EU:s politik och finansiella ingripanden har samt grunder för dem, respekt för de betalningsfrister som fastställs i direktiv 2011/7/EU om sena betalningar, respekt för subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala myndigheternas budgetbefogenheter (deras roll i beslutsfattande och kontroll), dvs. det demokratiska ansvar de har gentemot sina väljare, och säkerställande av att varje enskild förvaltningsnivå kan fatta självständiga beslut om prioriteringar och utgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram tydliga faktauppgifter om hur man skulle kunna stärka EU-budgetens roll att stimulera investeringar på olika nivåer.

| 13. | Europaparlamentet stöder kraftfullt ökad transparens i och en förenkling av budgetprocessen på alla förvaltningsnivåer (bl.a. ska EU-finansieringskällorna tydligt anges i nationella och regionala och lokala budgetar), och säkerställande av tillgång till information om hur medlen inom EU:s finansieringsprogram har använts på regional nivå (om möjligt). Parlamentet anser vidare att det bör preciseras hur prioriteringar och finansiering anpassas på EU-nivå, medlemsstatsnivå och regional och lokal nivå så att de stämmer överens med överenskomna EU-prioriteringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder kraftfullt ökad transparens i och en förenkling av budgetprocessen på alla förvaltningsnivåer (bl.a. ska EU-finansieringskällorna tydligt anges i nationella och regionala och lokala budgetar), och säkerställande av tillgång till information om hur medlen inom EU:s finansieringsprogram har använts på regional nivå (om möjligt). Parlamentet anser vidare att det bör preciseras hur prioriteringar och finansiering anpassas på EU-nivå, medlemsstatsnivå och regional och lokal nivå så att de stämmer överens med överenskomna EU-prioriteringar.

| 14. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att anpassa de pågående budgetbegränsningarna i Europa, samtidigt som man fortsätter att investera i framtiden. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att utmaningen inte ligger i att spendera mer, utan att använda pengarna mer effektivt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att anpassa de pågående budgetbegränsningarna i Europa, samtidigt som man fortsätter att investera i framtiden. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att utmaningen inte ligger i att spendera mer, utan att använda pengarna mer effektivt.

| 15. | Europaparlamentet gläder sig dessutom över att utnyttjandet av finansieringsinstrument inom ramen för sammanhållningspolitiken utvidgas till att omfatta alla tematiska mål och alla europeiska struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en grundlig analys och bedömning av den potential nya finansieringsmöjligheter och finansieringskällor har att stödja investeringar till förmån för tillväxt, såsom obligationsmarknaden, riskdelningsinstrument och användningen av innovativa finansiella instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) att föreslå innovativa sätt att finansiera långsiktiga investeringar för de lokala och regionala myndigheterna, även genom att locka till sig privat kapital. Parlamentet understryker den väsentliga roll som EIB:s lånesystem har för finansieringen av projekt av europeiskt intresse, och efterlyser bättre samordning och ökade synergier mellan dessa system och strukturfonderna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig dessutom över att utnyttjandet av finansieringsinstrument inom ramen för sammanhållningspolitiken utvidgas till att omfatta alla tematiska mål och alla europeiska struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en grundlig analys och bedömning av den potential nya finansieringsmöjligheter och finansieringskällor har att stödja investeringar till förmån för tillväxt, såsom obligationsmarknaden, riskdelningsinstrument och användningen av innovativa finansiella instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) att föreslå innovativa sätt att finansiera långsiktiga investeringar för de lokala och regionala myndigheterna, även genom att locka till sig privat kapital. Parlamentet understryker den väsentliga roll som EIB:s lånesystem har för finansieringen av projekt av europeiskt intresse, och efterlyser bättre samordning och ökade synergier mellan dessa system och strukturfonderna.

| 16. | Europaparlamentet understryker Jessica-programmets betydelse för att stödja en hållbar utveckling i städerna och stadsförnyelse genom finansieringstekniska instrument, och begär att användningen av programmet utökas under den kommande programperioden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker Jessica-programmets betydelse för att stödja en hållbar utveckling i städerna och stadsförnyelse genom finansieringstekniska instrument, och begär att användningen av programmet utökas under den kommande programperioden.

Ekonomisk styrning i EU och investeringar för tillväxt och sysselsättning

| 17. | Europaparlamentet betonar den roll lokala och regionala myndigheter skulle kunna spela för uppnåendet av Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet bekräftar betydelsen av partnerskap mellan de centrala myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna för att fastställa prioriteringarna och tillhandahålla nödvändig samfinansiering för genomförandet av program som en förutsättning för att uppnå högsta effekt med begränsade resurser i samband med genomförandet av dessa mål. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av det nya instrumentet för samhällsledd lokal utveckling, som kommer att göra det möjligt för lokala arbetsgrupper att utveckla och genomföra lokala strategier för en smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda sådana möjligheter som ett led i programplaneringsprocessen, så att man utnyttjar de lokala aktionsgruppernas stora innovationspotential. Parlamentet betonar vidare betydelsen av de lokala och regionala myndigheterna och, i tillämpliga fall, arbetsmarknadens parter och andra relevanta parter i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strukturfonderna och utarbetandet av partnerskapsavtal, vilket skulle kunna leda till bättre kopplingar mellan europeiska, nationella och regionala och lokala strategier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar den roll lokala och regionala myndigheter skulle kunna spela för uppnåendet av Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet bekräftar betydelsen av partnerskap mellan de centrala myndigheterna och de lokala och regionala myndigheterna för att fastställa prioriteringarna och tillhandahålla nödvändig samfinansiering för genomförandet av program som en förutsättning för att uppnå högsta effekt med begränsade resurser i samband med genomförandet av dessa mål. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av det nya instrumentet för samhällsledd lokal utveckling, som kommer att göra det möjligt för lokala arbetsgrupper att utveckla och genomföra lokala strategier för en smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda sådana möjligheter som ett led i programplaneringsprocessen, så att man utnyttjar de lokala aktionsgruppernas stora innovationspotential. Parlamentet betonar vidare betydelsen av de lokala och regionala myndigheterna och, i tillämpliga fall, arbetsmarknadens parter och andra relevanta parter i planeringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av strukturfonderna och utarbetandet av partnerskapsavtal, vilket skulle kunna leda till bättre kopplingar mellan europeiska, nationella och regionala och lokala strategier.

| 18. | Europaparlamentet anser att en temainriktad fokusering på ett mindre antal prioriteringar är nödvändig. Parlamentet betonar emellertid att flexibilitet krävs för att ge medlemsstaterna och regionerna möjlighet att på mest effektiva sätt ta hänsyn till gemensamma mål, samtidigt som territoriella, ekonomiska och sociala särdrag respekteras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en temainriktad fokusering på ett mindre antal prioriteringar är nödvändig. Parlamentet betonar emellertid att flexibilitet krävs för att ge medlemsstaterna och regionerna möjlighet att på mest effektiva sätt ta hänsyn till gemensamma mål, samtidigt som territoriella, ekonomiska och sociala särdrag respekteras.

| 19. | Europaparlamentet upprepar bestämt sitt motstånd mot införandet av makroekonomiska villkor i sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020, vilket skulle straffa regioner och samhällsgrupper som redan försvagats av krisen, eftersom ett inställande av betalningarna kan få oproportionerliga konsekvenser i vissa medlemsstater och särskilt i regionerna, trots deras fulla deltagande i ansträngningarna för att återskapa jämvikt i de offentliga budgetarna, och menar att en sådan åtgärd endast skulle försvaga stater med finansiella problem och underminera det solidaritetsarbete som är väsentligt för upprätthållandet av den makroekonomiska balansen i unionen.. Parlamentet anser dessutom att det finns en risk för att en sådan sanktion inte skulle förstås av den europeiska allmänheten och öka dess misstro vid en historisk tidpunkt då befolkningen redan allvarligt har drabbats av krisen och följderna av åtstramningspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar bestämt sitt motstånd mot införandet av makroekonomiska villkor i sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020, vilket skulle straffa regioner och samhällsgrupper som redan försvagats av krisen, eftersom ett inställande av betalningarna kan få oproportionerliga konsekvenser i vissa medlemsstater och särskilt i regionerna, trots deras fulla deltagande i ansträngningarna för att återskapa jämvikt i de offentliga budgetarna, och menar att en sådan åtgärd endast skulle försvaga stater med finansiella problem och underminera det solidaritetsarbete som är väsentligt för upprätthållandet av den makroekonomiska balansen i unionen.. Parlamentet anser dessutom att det finns en risk för att en sådan sanktion inte skulle förstås av den europeiska allmänheten och öka dess misstro vid en historisk tidpunkt då befolkningen redan allvarligt har drabbats av krisen och följderna av åtstramningspolitiken.

| 20. | Europaparlamentet anser att vid en tidpunkt som präglas av begränsningar av de offentliga finanserna måste additionalitetsprincipen ses över så att dess tillämpning följer ramen för EU:s ekonomiska styre, och efterlyser en diskussion om denna fråga inom ramen för förhandlingarna om sammanhållningspolitiken efter 2013. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att vid en tidpunkt som präglas av begränsningar av de offentliga finanserna måste additionalitetsprincipen ses över så att dess tillämpning följer ramen för EU:s ekonomiska styre, och efterlyser en diskussion om denna fråga inom ramen för förhandlingarna om sammanhållningspolitiken efter 2013.

| 21. | Europaparlamentet tar del av de observationer som nyligen gjorts av IMF, enligt vilka åtstramningspolitiken försvagar de länder där den tillämpas mekaniskt. Parlamentet menar att när världsekonomin är svag hindrar en snabb minskning av det offentliga underskottet den kortsiktiga återhämtningen genom att skatteintäkterna minskar, och därmed förvärras underskottet ytterligare Parlamentet är överens med IMF om att tyngdpunkten måste fästas vid att skapa balans mellan sanering och tillväxt, och inte längre enbart vid saneringen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet tar del av de observationer som nyligen gjorts av IMF, enligt vilka åtstramningspolitiken försvagar de länder där den tillämpas mekaniskt. Parlamentet menar att när världsekonomin är svag hindrar en snabb minskning av det offentliga underskottet den kortsiktiga återhämtningen genom att skatteintäkterna minskar, och därmed förvärras underskottet ytterligare Parlamentet är överens med IMF om att tyngdpunkten måste fästas vid att skapa balans mellan sanering och tillväxt, och inte längre enbart vid saneringen av de offentliga finanserna.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar det förslag som lagts fram av flera medlemsstater om att i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen inkludera en klausul om översyn av räkenskaperna mellan 2015 och 2016, vilket skulle göra det möjligt att öka den löpande budgeten till förmån för viktiga områden, till exempel arbetssituationen för ungdomar och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar det förslag som lagts fram av flera medlemsstater om att i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen inkludera en klausul om översyn av räkenskaperna mellan 2015 och 2016, vilket skulle göra det möjligt att öka den löpande budgeten till förmån för viktiga områden, till exempel arbetssituationen för ungdomar och små och medelstora företag.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla flexibilitetsmarginaler inom den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten för att göra en avvägning mellan behoven av produktiva och hållbara offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen. Parlamentet anser att detta till exempel skulle kunna göras genom att utesluta de totala volymerna av nationell medfinansiering under struktur- och investeringsfonderna från stabilitets- och tillväxtpaktens gränser, eller genom att basera beräkningar avseende pakten på en medlemsstats nettolikviditetsbehov, i motsats till bruttobehov, det vill säga netto efter de skatter som belastar de verkliga utgifterna (särskilt mervärdesskatten), eller också genom att anpassa tidsfristerna för de två finansieringskällorna (europeisk och nationell) för dessa program, och därigenom möjliggöra ett fullt utnyttjande av EU-medlen under programmets första år och ett totalt utnyttjande av den nationella finansieringen under programmets sista år, och i detta fall utgå från att den berörda medlemsstaten då kommer att ha uppnått konkreta resultat tack vare sin politik för att kontrollera skuldsättningen i förhållande till BNP. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla flexibilitetsmarginaler inom den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten för att göra en avvägning mellan behoven av produktiva och hållbara offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen. Parlamentet anser att detta till exempel skulle kunna göras genom att utesluta de totala volymerna av nationell medfinansiering under struktur- och investeringsfonderna från stabilitets- och tillväxtpaktens gränser, eller genom att basera beräkningar avseende pakten på en medlemsstats nettolikviditetsbehov, i motsats till bruttobehov, det vill säga netto efter de skatter som belastar de verkliga utgifterna (särskilt mervärdesskatten), eller också genom att anpassa tidsfristerna för de två finansieringskällorna (europeisk och nationell) för dessa program, och därigenom möjliggöra ett fullt utnyttjande av EU-medlen under programmets första år och ett totalt utnyttjande av den nationella finansieringen under programmets sista år, och i detta fall utgå från att den berörda medlemsstaten då kommer att ha uppnått konkreta resultat tack vare sin politik för att kontrollera skuldsättningen i förhållande till BNP.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att offentliga utgifter som betalas av medlemsstaterna genom samfinansieringen av program som stöds av strukturfonderna inte inkluderas i motsvarande strukturella och offentliga utgifter, som beaktas inom ramen för partnerskapsavtalet om kontroll av efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det handlar om en skyldighet med direkt koppling till respekten för additionalitetsprincipen. Parlamentet kräver därför att offentliga utgifter avseende genomförandet av program som samfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna till fullo ska uteslutas från definitionen av strukturella underskott inom stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det handlar om utgifter för att uppnå Europa 2020-målen och stödja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning, särskilt arbetstillfällen för ungdomar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att offentliga utgifter som betalas av medlemsstaterna genom samfinansieringen av program som stöds av strukturfonderna inte inkluderas i motsvarande strukturella och offentliga utgifter, som beaktas inom ramen för partnerskapsavtalet om kontroll av efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det handlar om en skyldighet med direkt koppling till respekten för additionalitetsprincipen. Parlamentet kräver därför att offentliga utgifter avseende genomförandet av program som samfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna till fullo ska uteslutas från definitionen av strukturella underskott inom stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det handlar om utgifter för att uppnå Europa 2020-målen och stödja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning, särskilt arbetstillfällen för ungdomar.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheterna till åtgärder inom gränserna för EU:s befintliga finanspolitiska ram i syfte att ytterligare behandla frågan om att separera löpande utgifter från investeringar i beräkningarna av budgetunderskott, så att offentliga investeringar med nettovinster på lång sikt inte längre räknas som en negativ post. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om möjligheterna till åtgärder inom gränserna för EU:s befintliga finanspolitiska ram i syfte att ytterligare behandla frågan om att separera löpande utgifter från investeringar i beräkningarna av budgetunderskott, så att offentliga investeringar med nettovinster på lång sikt inte längre räknas som en negativ post.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och medlemsstaterna att i samband med de pågående förhandlingarna om den framtida ekonomiska och monetära unionen beakta alla flexibilitetsmarginaler i den makroekonomiska styrningen i syfte att möjliggöra produktiva investeringar, särskilt genom att se över förhållandet mellan stabilitets- och tillväxtpakten och produktiva offentliga investeringar och utesluta offentliga utgifter med anknytning till genomförandet av program som samfinansieras av struktur- och investeringsfonderna inom ramen för tillväxtfrämjande insatser från budgetövervakningsreglerna i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen och medlemsstaterna att i samband med de pågående förhandlingarna om den framtida ekonomiska och monetära unionen beakta alla flexibilitetsmarginaler i den makroekonomiska styrningen i syfte att möjliggöra produktiva investeringar, särskilt genom att se över förhållandet mellan stabilitets- och tillväxtpakten och produktiva offentliga investeringar och utesluta offentliga utgifter med anknytning till genomförandet av program som samfinansieras av struktur- och investeringsfonderna inom ramen för tillväxtfrämjande insatser från budgetövervakningsreglerna i stabilitets- och tillväxtpakten.

o

o o

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(4)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0070.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0069.

(7)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 113.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0078.

(9)  http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125 _en.pdf

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/35

---

P7_TA(2013)0402

För en omfattande EU-strategi för fiske i Stillahavsregionen

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 För en omfattande EU-strategi för fiske i Stillahavsregionen (2012/2235(INI))

(2016/C 181/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om fiske, särskilt punkt 157 i resolution 66/68 om utvecklingsländernas skyldigheter gentemot mindre utvecklade länder och små östater under utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om fiske, särskilt punkt 157 i resolution 66/68 om utvecklingsländernas skyldigheter gentemot mindre utvecklade länder och små östater under utveckling,

| — | med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd,

| — | med beaktande av FAO:s internationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten, som antogs av FAO-rådet i november 2000 (kapacitetsplanen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s internationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten, som antogs av FAO-rådet i november 2000 (kapacitetsplanen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, nedan kallat IUU-fiske
   (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, nedan kallat IUU-fiske
   (1),

| — | med beaktande av avtalet om hamnstatsåtgärder som ska förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), som antogs vid FAO-konferensens 36:e session den 22 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om hamnstatsåtgärder som ska förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), som antogs vid FAO-konferensens 36:e session den 22 november 2009,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 21 mars 2012Mot ett förnyat utvecklingspartnerskap mellan EU och Stillahavsområdet
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 21 mars 2012Mot ett förnyat utvecklingspartnerskap mellan EU och Stillahavsområdet
   (3),

| — | med beaktande av konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet, i vilken EU är avtalsslutande part genom rådets beslut 2005/75/EG (4) sedan den 25 januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet, i vilken EU är avtalsslutande part genom rådets beslut 2005/75/EG (4) sedan den 25 januari 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/539/EG av den 22 maj 2006 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/539/EG av den 22 maj 2006 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (5),

| — | med beaktande av konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i det fria havet i södra Stilla havet (6), godkänd på EU:s vägnar genom rådets beslut 2012/130/EU (7), genom vilken den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen i södra Stilla havet inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i det fria havet i södra Stilla havet (6), godkänd på EU:s vägnar genom rådets beslut 2012/130/EU (7), genom vilken den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen i södra Stilla havet inrättades,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/144/EU av den 15 februari 2011 om ingående av interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å den andra (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/144/EU av den 15 februari 2011 om ingående av interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å den andra (8),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (9), nedan kallat Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (9), nedan kallat Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (10),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Mikronesiska federation om fiske i Mikronesiska federationens vatten (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Mikronesiska federation om fiske i Mikronesiska federationens vatten (11),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet i fiskerisektorn mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet i fiskerisektorn mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (12),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna (13),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 15 november 2012 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 15 november 2012 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (14),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0297/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0297/2013), och av följande skäl:

| A. | För att uppnå en konsekvent politik för utveckling bör den EU-politik som påverkar fisket i AVS-länderna i Stillahavsområdet, dvs. fiskeri-, handels- och utvecklingspolitiken, föras på ett sätt som gör att den bidrar till de mål om hållbart fiske som har fastställts av AVS-länderna. En sådan politik borde integreras i den kommande förlängningen av Cotonouavtalet eller i de instrument som kommer att efterträda avtalet. |
| --- | --- |

A.

För att uppnå en konsekvent politik för utveckling bör den EU-politik som påverkar fisket i AVS-länderna i Stillahavsområdet, dvs. fiskeri-, handels- och utvecklingspolitiken, föras på ett sätt som gör att den bidrar till de mål om hållbart fiske som har fastställts av AVS-länderna. En sådan politik borde integreras i den kommande förlängningen av Cotonouavtalet eller i de instrument som kommer att efterträda avtalet.

| B. | EU måste eftersträva en konsekvent politik för utveckling på grundval av artikel 208.1 i EUF-fördraget, enligt vilken ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”. |
| --- | --- |

B.

EU måste eftersträva en konsekvent politik för utveckling på grundval av artikel 208.1 i EUF-fördraget, enligt vilken ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”.

| C. | EU, vars stöd kanaliseras genom Europeiska utvecklingsfonden (EUF), är den näst största givaren i området efter Australien. Trots att fiskeresurserna är den viktigaste och den enda gemensamma inkomstkällan i AVS-länderna i Stillahavsområdet, och trots att länderna i västra och mellersta Stillahavsområdet upprepade gånger har uttryckt sin avsikt att göra tonfisket till motor för den socioekonomiska utvecklingen i området så är endast 2,3 procent av stödet från den tionde EUF ägnat åt aktiviteter knutna till fiske. |
| --- | --- |

C.

EU, vars stöd kanaliseras genom Europeiska utvecklingsfonden (EUF), är den näst största givaren i området efter Australien. Trots att fiskeresurserna är den viktigaste och den enda gemensamma inkomstkällan i AVS-länderna i Stillahavsområdet, och trots att länderna i västra och mellersta Stillahavsområdet upprepade gånger har uttryckt sin avsikt att göra tonfisket till motor för den socioekonomiska utvecklingen i området så är endast 2,3 procent av stödet från den tionde EUF ägnat åt aktiviteter knutna till fiske.

| D. | Bilaterala och multilaterala handelsavtal som EU förhandlar fram måste föregås av en konsekvensbedömning som särskilt ska avse konsekvenserna för bevarandet av levande marina resurser och avtalens följder för lokalbefolkningen. De bilaterala och multilaterala handelsavtalen bör rätta sig efter slutsatserna i sådana konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

D.

Bilaterala och multilaterala handelsavtal som EU förhandlar fram måste föregås av en konsekvensbedömning som särskilt ska avse konsekvenserna för bevarandet av levande marina resurser och avtalens följder för lokalbefolkningen. De bilaterala och multilaterala handelsavtalen bör rätta sig efter slutsatserna i sådana konsekvensbedömningar.

| E. | I de pågående förhandlingarna om det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna, i syfte att anpassa det allmänna preferenssystem som har sin grund i Cotonouavtalet till Världshandelsorganisationens regler, spelar fiskeriprodukter en avgörande roll både när det gäller tillträde till de europeiska marknaderna och tillgång till resurser samt en god fiskeriförvaltning, för att uppnå en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

E.

I de pågående förhandlingarna om det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna, i syfte att anpassa det allmänna preferenssystem som har sin grund i Cotonouavtalet till Världshandelsorganisationens regler, spelar fiskeriprodukter en avgörande roll både när det gäller tillträde till de europeiska marknaderna och tillgång till resurser samt en god fiskeriförvaltning, för att uppnå en hållbar utveckling.

| F. | Det vanskliga undantaget från ursprungsreglerna i artikel 6.6 i protokoll II om ursprungsregler, som bifogats interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Stillahavsstaterna, riskerar att leda till illojal konkurrens på den europeiska marknaden för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

F.

Det vanskliga undantaget från ursprungsreglerna i artikel 6.6 i protokoll II om ursprungsregler, som bifogats interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Stillahavsstaterna, riskerar att leda till illojal konkurrens på den europeiska marknaden för fiskeriprodukter.

| G. | EU önskar förbättra relationerna med Stillahavsregionen och samarbeta för att nå målet om utveckling, med utgångspunkt i bevarandet av fiskeresurser, främjandet av en hållbar utveckling av fisket och understödjandet av öppenhet inom fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

G.

EU önskar förbättra relationerna med Stillahavsregionen och samarbeta för att nå målet om utveckling, med utgångspunkt i bevarandet av fiskeresurser, främjandet av en hållbar utveckling av fisket och understödjandet av öppenhet inom fiskeriförvaltningen.

| H. | Nära hälften av världens tonfiskfångster sker i västra och mellersta Stillahavsområdet, och 80 procent av dessa fångster sker i östaters exklusiva ekonomiska zoner (EEZ) medan endast 20 procent sker i internationella vatten. |
| --- | --- |

H.

Nära hälften av världens tonfiskfångster sker i västra och mellersta Stillahavsområdet, och 80 procent av dessa fångster sker i östaters exklusiva ekonomiska zoner (EEZ) medan endast 20 procent sker i internationella vatten.

| I. | De senaste resursbedömningar som Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) gjort under 2012 visar att det inte har förekommit någon överfiskning av vare sig bonit (Katsuwonus pelamis) eller gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) i det reglerade området, men påvisar att det pågår ett överfiske av storögd tonfisk (Thunnus obesus). Dödligheten bland ung storögd tonfisk vid snörpvadsfiske, särskilt i samband med anordningar för att höja fiskkoncentrationen, är mycket oroväckande. |
| --- | --- |

I.

De senaste resursbedömningar som Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) gjort under 2012 visar att det inte har förekommit någon överfiskning av vare sig bonit (Katsuwonus pelamis) eller gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) i det reglerade området, men påvisar att det pågår ett överfiske av storögd tonfisk (Thunnus obesus). Dödligheten bland ung storögd tonfisk vid snörpvadsfiske, särskilt i samband med anordningar för att höja fiskkoncentrationen, är mycket oroväckande.

| J. | Även om mindre förbättringar har skett vad gäller kontroll och övervakning i Stillahavsregionen, kan man konstatera att den stora ökningen av antalet notfartyg (i första hand tillhörande asiatiska länder och östater), ökningen av fiskeansträngningen och det olagliga fisket hotar resursernas hållbarhet i regionen. |
| --- | --- |

J.

Även om mindre förbättringar har skett vad gäller kontroll och övervakning i Stillahavsregionen, kan man konstatera att den stora ökningen av antalet notfartyg (i första hand tillhörande asiatiska länder och östater), ökningen av fiskeansträngningen och det olagliga fisket hotar resursernas hållbarhet i regionen.

| K. | EU bör i sin strategi för fiske i Stillahavsregionen aktivt stödja de pågående regionala insatserna för att hantera överkapaciteten och förbättra fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

K.

EU bör i sin strategi för fiske i Stillahavsregionen aktivt stödja de pågående regionala insatserna för att hantera överkapaciteten och förbättra fiskeriförvaltningen.

| L. | Inom förvaltningen av tonfisket i Stillahavsregionen finns det flera etablerade organ och strukturer, såsom Pacific Islands Forum Fisheries Agency (FFA) och den subregionala organisationen Parties to the Nauru Agreement (PNA). |
| --- | --- |

L.

Inom förvaltningen av tonfisket i Stillahavsregionen finns det flera etablerade organ och strukturer, såsom Pacific Islands Forum Fisheries Agency (FFA) och den subregionala organisationen Parties to the Nauru Agreement (PNA).

| M. | Systemet med fiskedagar infördes av parterna i Nauruavtalet (PNA) 2008 för att försöka styra tillträdet till avtalsparternas vatten, begränsa fiskeansträngningarna i dessa vatten och maximera fiskets positiva effekter på Stillahavsregionens små östater under utveckling. |
| --- | --- |

M.

Systemet med fiskedagar infördes av parterna i Nauruavtalet (PNA) 2008 för att försöka styra tillträdet till avtalsparternas vatten, begränsa fiskeansträngningarna i dessa vatten och maximera fiskets positiva effekter på Stillahavsregionens små östater under utveckling.

| N. | Det kan inte ifrågasättas att parternas fiskeansträngning är för hög, och det pågår diskussioner inom WCPFC om en ny bevarande- och förvaltningsåtgärd för de kommande åren, i vilken frågan om en begränsning av fiskeansträngningen tas upp. |
| --- | --- |

N.

Det kan inte ifrågasättas att parternas fiskeansträngning är för hög, och det pågår diskussioner inom WCPFC om en ny bevarande- och förvaltningsåtgärd för de kommande åren, i vilken frågan om en begränsning av fiskeansträngningen tas upp.

| O. | Sedan 1988 har Förenta staterna ett multilateralt avtal med Stillahavsstaterna, och detta avtal, som nu omförhandlas, garanterar tillgång till cirka 20 procent av fiskedagarna i regionen. |
| --- | --- |

O.

Sedan 1988 har Förenta staterna ett multilateralt avtal med Stillahavsstaterna, och detta avtal, som nu omförhandlas, garanterar tillgång till cirka 20 procent av fiskedagarna i regionen.

| P. | Det måste råda full insyn i systemet med fiskedagar, och dess bestämmelser måste förbättras och genomföras av alla medlemmar, så att målen uppnås och de åtgärder som vidtas i såväl exklusiva ekonomiska zoner som på det fria havet är helt förenliga med detta system. |
| --- | --- |

P.

Det måste råda full insyn i systemet med fiskedagar, och dess bestämmelser måste förbättras och genomföras av alla medlemmar, så att målen uppnås och de åtgärder som vidtas i såväl exklusiva ekonomiska zoner som på det fria havet är helt förenliga med detta system.

| Q. | Långdistansflottornas kostnader för att få tillträde till fiskevattnen förväntas fortsätta att öka betydligt under de kommande åren eftersom dessa är en viktig inkomstkälla för länderna i området. Kostnaden för en fiskedag fastställdes till minst 6 000 US-dollar för 2014 på PNA-ländernas årliga möte. |
| --- | --- |

Q.

Långdistansflottornas kostnader för att få tillträde till fiskevattnen förväntas fortsätta att öka betydligt under de kommande åren eftersom dessa är en viktig inkomstkälla för länderna i området. Kostnaden för en fiskedag fastställdes till minst 6 000 US-dollar för 2014 på PNA-ländernas årliga möte.

| R. | De partnerskapsavtal om fiske som ingåtts av EU har traditionellt baserats på en begränsning av antalet fartyg med en viss referensfångstmängd, vilket även gäller för avtalen med länderna i Stillahavsregionen. Detta har lett till skillnader på grund av PNA-ländernas införande av systemet med fiskedagar och deras önskan att tillämpa detta system på partnerskapsavtalen med EU. |
| --- | --- |

R.

De partnerskapsavtal om fiske som ingåtts av EU har traditionellt baserats på en begränsning av antalet fartyg med en viss referensfångstmängd, vilket även gäller för avtalen med länderna i Stillahavsregionen. Detta har lett till skillnader på grund av PNA-ländernas införande av systemet med fiskedagar och deras önskan att tillämpa detta system på partnerskapsavtalen med EU.

| S. | Ett väl utformat och korrekt genomdrivet system med fiskedagar skulle kunna utgöra en möjlighet att förhindra ytterligare ökning av fiskeansträngningarna i regionen. |
| --- | --- |

S.

Ett väl utformat och korrekt genomdrivet system med fiskedagar skulle kunna utgöra en möjlighet att förhindra ytterligare ökning av fiskeansträngningarna i regionen.

| T. | I sina förbindelser med tredjeländer kräver EU samarbete om IUU och att bestämmelserna om IUU följs innan ett partnerskapsavtal om fiske ingås. I artikel 38.9 i förordning (EG) nr 1005/2008 upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske anges det att kommissionen inte får inleda några förhandlingar om sådana partnerskapsavtal med länder som inte samarbetar i detta avseende. |
| --- | --- |

T.

I sina förbindelser med tredjeländer kräver EU samarbete om IUU och att bestämmelserna om IUU följs innan ett partnerskapsavtal om fiske ingås. I artikel 38.9 i förordning (EG) nr 1005/2008 upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske anges det att kommissionen inte får inleda några förhandlingar om sådana partnerskapsavtal med länder som inte samarbetar i detta avseende.

| U. | Ekonomiska partnerskapsavtal måste innehålla specifika hänvisningar till genomförandet av IUU-förordningen, inte bara allmänna formuleringar om vikten av att bekämpa IUU-fiske, och sådana avtal bör inte ingås med tredjeländer som identifierats som ”icke-samarbetande länder”. |
| --- | --- |

U.

Ekonomiska partnerskapsavtal måste innehålla specifika hänvisningar till genomförandet av IUU-förordningen, inte bara allmänna formuleringar om vikten av att bekämpa IUU-fiske, och sådana avtal bör inte ingås med tredjeländer som identifierats som ”icke-samarbetande länder”.

| V. | I sitt beslut av den 15 november 2012 meddelade kommissionen bland andra Fiji och Vanuatu att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer vad gäller IUU-förordningen. Detta beror dels på att dessa länder inte har vidtagit avskräckande åtgärder och inte tillämpar påföljder för fartyg som bedriver IUU-fiske och som för deras flagg, dels på att de inte verkställer rekommendationer från de regionala fiskeriorganisationerna. |
| --- | --- |

V.

I sitt beslut av den 15 november 2012 meddelade kommissionen bland andra Fiji och Vanuatu att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer vad gäller IUU-förordningen. Detta beror dels på att dessa länder inte har vidtagit avskräckande åtgärder och inte tillämpar påföljder för fartyg som bedriver IUU-fiske och som för deras flagg, dels på att de inte verkställer rekommendationer från de regionala fiskeriorganisationerna.

| W. | Fiskeriverksamheten inom gemenskapens notfartygsflotta har traditionellt utövats främst i mellersta Stilla havet, både i internationella vatten och i Kiribatis EEZ, liksom i Tuvalus, Tokelaus och Naurus EEZ genom privata avtal. |
| --- | --- |

W.

Fiskeriverksamheten inom gemenskapens notfartygsflotta har traditionellt utövats främst i mellersta Stilla havet, både i internationella vatten och i Kiribatis EEZ, liksom i Tuvalus, Tokelaus och Naurus EEZ genom privata avtal.

| X. | Utöver avtalet med Kiribati har emellertid EU förhandlat om partnerskapsavtal om fiske med vissa länder i västra Stilla havet, men dessa avtal har inte trätt i kraft eftersom avtalet med Mikronesiska federationen inte har ratificerats av landets parlament och förhandlingarna om att förnya avtalet med Salomonöarna är blockerade sedan 2012. |
| --- | --- |

X.

Utöver avtalet med Kiribati har emellertid EU förhandlat om partnerskapsavtal om fiske med vissa länder i västra Stilla havet, men dessa avtal har inte trätt i kraft eftersom avtalet med Mikronesiska federationen inte har ratificerats av landets parlament och förhandlingarna om att förnya avtalet med Salomonöarna är blockerade sedan 2012.

| Y. | Europeiska kommissionen har avslutat förhandsbedömningarna med Cooköarna och Tuvalu i syfte att inleda förhandlingar om fiskeavtal med dessa länder och man har undertecknat de relevanta samförståndsavtalen som en förutsättning för att begära förhandlingsmandat av rådet. |
| --- | --- |

Y.

Europeiska kommissionen har avslutat förhandsbedömningarna med Cooköarna och Tuvalu i syfte att inleda förhandlingar om fiskeavtal med dessa länder och man har undertecknat de relevanta samförståndsavtalen som en förutsättning för att begära förhandlingsmandat av rådet.

| Z. | Europeiska utrikestjänsten har hittills inte haft någon personal med ansvar för fiskerifrågor vid delegationen i Fiji. |
| --- | --- |

Z.

Europeiska utrikestjänsten har hittills inte haft någon personal med ansvar för fiskerifrågor vid delegationen i Fiji.

Övergripande strategi

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att all EU-politik som påverkar Stillahavsregionen, särskilt politiken rörande fiske, handel och utveckling, är konsekvent på det sätt som krävs enligt artikel 208 i EUF-fördraget, och att stärka möjliga samverkanseffekter med avsikt att uppnå en multiplikatoreffekt som maximerar de fördelaktiga effekterna både för Stillahavsländerna och för länderna i EU, främjar den internationella dimensionen, ökar EU:s synlighet i västra och mellersta Stilla havet och bidrar till ett hållbart utnyttjande av Stilla havets resurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att all EU-politik som påverkar Stillahavsregionen, särskilt politiken rörande fiske, handel och utveckling, är konsekvent på det sätt som krävs enligt artikel 208 i EUF-fördraget, och att stärka möjliga samverkanseffekter med avsikt att uppnå en multiplikatoreffekt som maximerar de fördelaktiga effekterna både för Stillahavsländerna och för länderna i EU, främjar den internationella dimensionen, ökar EU:s synlighet i västra och mellersta Stilla havet och bidrar till ett hållbart utnyttjande av Stilla havets resurser.

| 2. | Europaparlamentet anser att fiskestrategin bör ha ett regionalt perspektiv inom ramen för de framtida förbindelserna efter Cotonouavtalet med AVS-länderna i Stillahavsregionen, vilket stärker EU:s position och roll i västra och mellersta Stillahavsregionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att fiskestrategin bör ha ett regionalt perspektiv inom ramen för de framtida förbindelserna efter Cotonouavtalet med AVS-länderna i Stillahavsregionen, vilket stärker EU:s position och roll i västra och mellersta Stillahavsregionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den elfte EUF beaktar denna strategi liksom möjligheten att procentuellt öka det sektoriella stödet för fiskesamhällenas behov (inklusive att stärka deras bidrag till den lokala livsmedelsförsörjningen) och utveckla fiskeriinfrastruktur för landning och bearbetning av fångster lokalt, eftersom fisket är en av regionens största ekonomiska tillgångar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den elfte EUF beaktar denna strategi liksom möjligheten att procentuellt öka det sektoriella stödet för fiskesamhällenas behov (inklusive att stärka deras bidrag till den lokala livsmedelsförsörjningen) och utveckla fiskeriinfrastruktur för landning och bearbetning av fångster lokalt, eftersom fisket är en av regionens största ekonomiska tillgångar.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det senaste tillskottet av personal vid EU-delegationen i Fiji som ska ägna sig uteslutande åt fiskeriärenden och är övertygat om att detta kommer att hjälpa till att skapa en stadigvarande och specialiserad relation avseende fiskerifrågor med länderna i regionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det senaste tillskottet av personal vid EU-delegationen i Fiji som ska ägna sig uteslutande åt fiskeriärenden och är övertygat om att detta kommer att hjälpa till att skapa en stadigvarande och specialiserad relation avseende fiskerifrågor med länderna i regionen.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser också att åtgärder som avser utvecklingsbistånd ska samordnas bättre och bättre komplettera de insatser som görs av andra aktörer i regionen, i enlighet med Cairns Compact-initiativet från augusti 2009. Parlamentet ser positivt på det andra ministermötet som anordnades mellan EU och Stillahavsöarnas forum den 12 juni 2012, som har stärkt den politiska dialogen mellan EU och Stillahavsregionen, framför allt i fråga om fiske och utveckling, och som på så sätt garanterar att de åtgärder som EU och länderna i området vidtar blir effektivare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser också att åtgärder som avser utvecklingsbistånd ska samordnas bättre och bättre komplettera de insatser som görs av andra aktörer i regionen, i enlighet med Cairns Compact-initiativet från augusti 2009. Parlamentet ser positivt på det andra ministermötet som anordnades mellan EU och Stillahavsöarnas forum den 12 juni 2012, som har stärkt den politiska dialogen mellan EU och Stillahavsregionen, framför allt i fråga om fiske och utveckling, och som på så sätt garanterar att de åtgärder som EU och länderna i området vidtar blir effektivare.

| 6. | Europaparlamentet understryker att fjärrfiskande flottor måste samarbeta med Stillahavsländerna för att bidra till ett minskat fisketryck på tropiska tonfiskbestånd, bland annat genom att avsevärt minska dödligheten bland ung storögd tonfisk, eftersom detta är ett bestånd av stor ekonomisk betydelse för området som för närvarande överfiskat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att fjärrfiskande flottor måste samarbeta med Stillahavsländerna för att bidra till ett minskat fisketryck på tropiska tonfiskbestånd, bland annat genom att avsevärt minska dödligheten bland ung storögd tonfisk, eftersom detta är ett bestånd av stor ekonomisk betydelse för området som för närvarande överfiskat.

Fiskestrategi

A.   På kort sikt

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av att det införs en fiskestrategi för västra och mellersta Stilla havet med tanke på områdets betydelse ur fiskesynpunkt och det värde det har för EU:s flotta och för EU:s marknad och fiskberedningsindustri, liksom av att de fartyg som är verksamma där kan räkna med ett klart och tydligt rättsläge. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av att det införs en fiskestrategi för västra och mellersta Stilla havet med tanke på områdets betydelse ur fiskesynpunkt och det värde det har för EU:s flotta och för EU:s marknad och fiskberedningsindustri, liksom av att de fartyg som är verksamma där kan räkna med ett klart och tydligt rättsläge.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategi att genom samarbetsavtal om fiske få tillgång till resurserna i de exklusiva ekonomiska zoner som tillhör länderna i regionen inte har fungerat tillfredsställande utom i Kiribatis fall, och anser att det behövs en ny ram för nära och fördelaktiga förbindelser mellan de berörda parterna för att förnya och konsolidera avtalen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategi att genom samarbetsavtal om fiske få tillgång till resurserna i de exklusiva ekonomiska zoner som tillhör länderna i regionen inte har fungerat tillfredsställande utom i Kiribatis fall, och anser att det behövs en ny ram för nära och fördelaktiga förbindelser mellan de berörda parterna för att förnya och konsolidera avtalen.

| 9. | Europaparlamentet anser att problemen delvis beror på att EU har fört misslyckade förhandlingar med länderna i västra Stilla havet där Salomonöarnas och Mikronesiska federationens EEZ ligger, i stället för att rikta sina ansträngningar mot mellersta Stilla havet där EU:s notfartygsflotta traditionellt har koncentrerat sin verksamhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att problemen delvis beror på att EU har fört misslyckade förhandlingar med länderna i västra Stilla havet där Salomonöarnas och Mikronesiska federationens EEZ ligger, i stället för att rikta sina ansträngningar mot mellersta Stilla havet där EU:s notfartygsflotta traditionellt har koncentrerat sin verksamhet.

| 10. | Europaparlamentet ser mycket positivt på att kommissionen har avslutat förhandsbedömningarna för att inleda förhandlingar om partnerskapsavtal om fiske med Cooköarna och Tuvalu samt att de därtill hörande samförståndsavtalen har undertecknats, vilket är en förutsättning för att begära förhandlingsmandat av rådet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser mycket positivt på att kommissionen har avslutat förhandsbedömningarna för att inleda förhandlingar om partnerskapsavtal om fiske med Cooköarna och Tuvalu samt att de därtill hörande samförståndsavtalen har undertecknats, vilket är en förutsättning för att begära förhandlingsmandat av rådet.

| 11. | Europaparlamentet anser att denna nya förhandlingsstrategi stämmer bättre överens med den regionala inriktning som Europaparlamentet gång på gång har begärt, särskilt i fråga om fiske efter långvandrande arter. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt se till att WCPFC-bestämmelserna följs då den förhandlar med PNA-parterna och andra AVS-länder i Stillahavsregionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att denna nya förhandlingsstrategi stämmer bättre överens med den regionala inriktning som Europaparlamentet gång på gång har begärt, särskilt i fråga om fiske efter långvandrande arter. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt se till att WCPFC-bestämmelserna följs då den förhandlar med PNA-parterna och andra AVS-länder i Stillahavsregionen.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att EU:s strategi för Stilla havet bör hjälpa utvecklingsländer, i synnerhet små östater under utveckling, i deras strävan att säkerställa en större del i fördelarna med ett hållbart utnyttjande av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. Strategin bör även bidra till stärkandet av de regionala insatserna för att bevara och förvalta detta fiske på ett hållbart sätt, i enlighet med uppmaningen från FN-konferensen om översyn av avtalet om fiskbestånd. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att EU:s strategi för Stilla havet bör hjälpa utvecklingsländer, i synnerhet små östater under utveckling, i deras strävan att säkerställa en större del i fördelarna med ett hållbart utnyttjande av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. Strategin bör även bidra till stärkandet av de regionala insatserna för att bevara och förvalta detta fiske på ett hållbart sätt, i enlighet med uppmaningen från FN-konferensen om översyn av avtalet om fiskbestånd.

| 13. | Europaparlamentet ser med oro på IUU-fisket i området, och även om det har skett vissa förbättringar i styrningen anser parlamentet att dessa framsteg är otillräckliga, särskilt vad gäller införandet av grundläggande instrument för att ta itu med IUU-fisket. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser med oro på IUU-fisket i området, och även om det har skett vissa förbättringar i styrningen anser parlamentet att dessa framsteg är otillräckliga, särskilt vad gäller införandet av grundläggande instrument för att ta itu med IUU-fisket.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uttryckligen hänvisa till IUU-förordning (EG) nr 1005/2008 i de ekonomiska partnerskapsavtal som förhandlas med Stillahavsländerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uttryckligen hänvisa till IUU-förordning (EG) nr 1005/2008 i de ekonomiska partnerskapsavtal som förhandlas med Stillahavsländerna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att fortsätta att aktivt engagera sig i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna och att regelbundet informera det civila samhället liksom samhälls- och branschorganisationer om beslut som gäller fiskerifrågor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar AVS-länderna att fortsätta att aktivt engagera sig i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna och att regelbundet informera det civila samhället liksom samhälls- och branschorganisationer om beslut som gäller fiskerifrågor.

B.   På medellång till lång sikt

| 16. | Europaparlamentet begär att kommissionen förbereder möjligheten att införa en mer långsiktig strategi för reglering av EU-flottans tillträde till resurserna i de exklusiva ekonomiska zoner som tillhör länderna i området, vilken ska baseras på ett regionalt ramavtal mellan EU och länderna i västra och mellersta Stillahavsregionen som ska förhandlas fram med FFA och vara inriktat på följande aspekter:






  a) | Avtalet bör fastställa formerna för EU-flottans tillträde, vilka senare kan fastställas i bilaterala partnerskapsavtal om fiske med de berörda länderna. |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att kommissionen förbereder möjligheten att införa en mer långsiktig strategi för reglering av EU-flottans tillträde till resurserna i de exklusiva ekonomiska zoner som tillhör länderna i området, vilken ska baseras på ett regionalt ramavtal mellan EU och länderna i västra och mellersta Stillahavsregionen som ska förhandlas fram med FFA och vara inriktat på följande aspekter:

a)

Avtalet bör fastställa formerna för EU-flottans tillträde, vilka senare kan fastställas i bilaterala partnerskapsavtal om fiske med de berörda länderna.

| b) | Avtalet bör fastställa ett system för öppen förvaltning, som i synnerhet skulle garantera att IUU-fiske bekämpas, och ange de instrument som ska användas, inklusive avtalet om hamnstatsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Avtalet bör fastställa ett system för öppen förvaltning, som i synnerhet skulle garantera att IUU-fiske bekämpas, och ange de instrument som ska användas, inklusive avtalet om hamnstatsåtgärder.

| c) | Avtalet bör bygga på systemet med fiskedagar, under förutsättning att det vidtas åtgärder för att garantera insyn i systemet samt effektivisera systemet och se till att det tillämpas av alla berörda parter liksom för att säkerställa att det överensstämmer med de bästa vetenskapliga rekommendationer som finns att tillgå. |
| --- | --- |

c)

Avtalet bör bygga på systemet med fiskedagar, under förutsättning att det vidtas åtgärder för att garantera insyn i systemet samt effektivisera systemet och se till att det tillämpas av alla berörda parter liksom för att säkerställa att det överensstämmer med de bästa vetenskapliga rekommendationer som finns att tillgå.

| d) | Under avtalsförhandlingarna bör man studera hur utvecklingsstöd från EUF kan kanaliseras till området genom FFA, eftersom AVS-länderna i Stillahavsregionen saknar mänskliga och tekniska resurser för att adekvat kunna använda dessa medel. |
| --- | --- |

d)

Under avtalsförhandlingarna bör man studera hur utvecklingsstöd från EUF kan kanaliseras till området genom FFA, eftersom AVS-länderna i Stillahavsregionen saknar mänskliga och tekniska resurser för att adekvat kunna använda dessa medel.

| 17. | Europaparlamentet understryker att denna process i sin slutfas bör ha en uteslutande regional inriktning, vilket innebär att den ska ta formen av ett multilateralt samarbetsavtal om fiske med de länder som undertecknat det ekonomiska partnerskapsavtalet, vilket ger EU-flottan tillträde till resurserna i dessa länders exklusiva ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att denna process i sin slutfas bör ha en uteslutande regional inriktning, vilket innebär att den ska ta formen av ett multilateralt samarbetsavtal om fiske med de länder som undertecknat det ekonomiska partnerskapsavtalet, vilket ger EU-flottan tillträde till resurserna i dessa länders exklusiva ekonomiska zoner.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen har denna fiskestrategi för Stillahavsregionen i åtanke, liksom östaternas regionala särdrag, när Cotonouavtalet ses över. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen har denna fiskestrategi för Stillahavsregionen i åtanke, liksom östaternas regionala särdrag, när Cotonouavtalet ses över.

| 19. | Europaparlamentet understryker att parlamentet på lämpligt sätt måste delta i förberedelserna och i förhandlingsprocessen och den långsiktiga övervakningen och utvärderingen av hur de bilaterala avtalen fungerar, i enlighet med bestämmelserna i EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att bli omedelbart och fullständigt informerat, på samma villkor som rådet, i alla skeden av förfarandet rörande partnerskapsavtal om fiske, i enlighet med artiklarna 13.2 och 218.10 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att parlamentet bör företrädas av observatörer vid de gemensamma kommittésammanträden som föreskrivs i fiskeavtalen. Parlamentet kräver att även observatörer från det civila samhället, inbegripet företrädare för fiskerisektorn både i EU och i tredjeländer, bör få delta vid dessa sammanträden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att parlamentet på lämpligt sätt måste delta i förberedelserna och i förhandlingsprocessen och den långsiktiga övervakningen och utvärderingen av hur de bilaterala avtalen fungerar, i enlighet med bestämmelserna i EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att bli omedelbart och fullständigt informerat, på samma villkor som rådet, i alla skeden av förfarandet rörande partnerskapsavtal om fiske, i enlighet med artiklarna 13.2 och 218.10 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att parlamentet bör företrädas av observatörer vid de gemensamma kommittésammanträden som föreskrivs i fiskeavtalen. Parlamentet kräver att även observatörer från det civila samhället, inbegripet företrädare för fiskerisektorn både i EU och i tredjeländer, bör få delta vid dessa sammanträden.

o

o o

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0461.

(3)  JOIN(2012)0006.

(4)  EUT L 32, 4.2.2005, s. 1.

(5)  EUT L 224, 16.8.2006, s. 22.

(6)  EUT L 67, 6.3.2012, s. 3.

(7)  EUT L 67, 6.3.2012, s. 1.

(8)  EUT L 60, 5.3.2011, s. 2.

(9)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(10)  EUT L 78, 19.3.2008, s. 1.

(11)  EUT L 151, 6.6.2006, s. 3.

(12)  EUT L 205, 7.8.2007, s. 3.

(13)  EUT L 190, 22.7.2010, s. 3.

(14)  EUT C 354, 17.11.2012, s. 1.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/41

---

P7_TA(2013)0403

Fiskeribegränsningar och jurisdiktion över vattenområden i Medelhavet och Svarta havet – vägar till konfliktlösning

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om fiskeribegränsningar och jurisdiktion över vattenområden i Medelhavet och Svarta havet – vägar till konfliktlösning (2011/2086(INI))

(2016/C 181/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad Unclos), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad Unclos),

| — | med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd,

| — | med beaktande av uppförandekoden för ansvarsfullt fiske från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) som antogs av FAO-konferensen i oktober 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden för ansvarsfullt fiske från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) som antogs av FAO-konferensen i oktober 1995,

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar som undertecknades i Bukarest i april 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Svarta havet mot föroreningar som undertecknades i Bukarest i april 1992,

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion och dess protokoll som undertecknades i Barcelona i februari 1976 och ändrades i Barcelona i juni 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion och dess protokoll som undertecknades i Barcelona i februari 1976 och ändrades i Barcelona i juni 1995,

| — | med beaktande av den strategiska handelsplanen för miljöskydd och återställande av Svarta havet som antogs i Sofia i april 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska handelsplanen för miljöskydd och återställande av Svarta havet som antogs i Sofia i april 2009,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (COM(2013)0133),

| — | med beaktande av [del VII om extern politik] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om den gemensamma fiskeripolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av [del VII om extern politik] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om den gemensamma fiskeripolitiken (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om nuvarande och framtida förvaltning av fisket i Svarta havet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om nuvarande och framtida förvaltning av fisket i Svarta havet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om en integrerad havspolitik – utvärdering av gjorda framsteg och nya utmaningar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om en integrerad havspolitik – utvärdering av gjorda framsteg och nya utmaningar (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 september 2009 till rådet och Europaparlamentet På väg mot en integrerad havspolitik för bättre förvaltning i Medelhavsområdet (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 september 2009 till rådet och Europaparlamentet På väg mot en integrerad havspolitik för bättre förvaltning i Medelhavsområdet (COM(2009)0466),

| — | med beaktande av den europeiska grannskapspolitiken och därtill knutna finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska grannskapspolitiken och därtill knutna finansieringsinstrument,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 september 2010 till Europaparlamentet och rådet Kunskap i havsfrågor 2020 – Marina data och marin övervakning för smart och hållbar tillväxt (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 september 2010 till Europaparlamentet och rådet Kunskap i havsfrågor 2020 – Marina data och marin övervakning för smart och hållbar tillväxt (COM(2010)0461),

| — | med beaktande av programmet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för gränsöverskridande samarbete i Medelhavsområdet 2007–2013, som antogs av kommissionen den 14 augusti 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för gränsöverskridande samarbete i Medelhavsområdet 2007–2013, som antogs av kommissionen den 14 augusti 2008,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0288/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0288/2013), och av följande skäl:

| A. | År 2025 kan stadsutvecklingen i Medelhavsområdet ha nått en nivå av 60 %, med en tredjedel av befolkningen koncentrerad till kustområden, vilket innebär en fördubblad efterfrågan på vatten och fiskeresurser. |
| --- | --- |

A.

År 2025 kan stadsutvecklingen i Medelhavsområdet ha nått en nivå av 60 %, med en tredjedel av befolkningen koncentrerad till kustområden, vilket innebär en fördubblad efterfrågan på vatten och fiskeresurser.

| B. | 30 % av världens sjöfart går på Medelhavet. |
| --- | --- |

B.

30 % av världens sjöfart går på Medelhavet.

| C. | Medelhavet och Svarta havet har oceanografiska, fiskerimässiga, miljömässiga och socioekonomiska särdrag. |
| --- | --- |

C.

Medelhavet och Svarta havet har oceanografiska, fiskerimässiga, miljömässiga och socioekonomiska särdrag.

| D. | Förvaltningen av havs- och kustområden är komplex, med ett stort antal privata och offentliga aktörer. |
| --- | --- |

D.

Förvaltningen av havs- och kustområden är komplex, med ett stort antal privata och offentliga aktörer.

| E. | I såväl Medelhavet som Svarta havet har vattnet en mycket lång omsättningstid (80–90 år respektive 140 år), och dessa hav är därför extremt känsliga för föroreningar. |
| --- | --- |

E.

I såväl Medelhavet som Svarta havet har vattnet en mycket lång omsättningstid (80–90 år respektive 140 år), och dessa hav är därför extremt känsliga för föroreningar.

| F. | Omkring 75 procent av fiskbestånden i Medelhavet är överexploaterade. |
| --- | --- |

F.

Omkring 75 procent av fiskbestånden i Medelhavet är överexploaterade.

| G. | Det finns olika rättsordningar för fartygs tillträde till nationella fiskeriområden beroende på vilken nationalitet fartygen har. |
| --- | --- |

G.

Det finns olika rättsordningar för fartygs tillträde till nationella fiskeriområden beroende på vilken nationalitet fartygen har.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande konkurrensen om mindre bestånd och färre marina resurser, vilken leder till ökade regionala spänningar och eventuella tvister mellan kuststater om havsområden. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet till ökade insatser på regional och nationell nivå och på EU-nivå för att få till stånd en större reglering av tillträdet till resurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökande konkurrensen om mindre bestånd och färre marina resurser, vilken leder till ökade regionala spänningar och eventuella tvister mellan kuststater om havsområden. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet till ökade insatser på regional och nationell nivå och på EU-nivå för att få till stånd en större reglering av tillträdet till resurser.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla kuststater att öka sina ansträngningar för att fasa ut överfisket i Medelhavet och Svarta havet, eftersom minskande fiskbestånd kommer att öka riskerna för konflikter i dessa områden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla kuststater att öka sina ansträngningar för att fasa ut överfisket i Medelhavet och Svarta havet, eftersom minskande fiskbestånd kommer att öka riskerna för konflikter i dessa områden.

| 3. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att en fredlig lösning av tvister om havsområden och en reglering av havsgränser, i enlighet med medlemsstaters och tredjeländers rättigheter och skyldigheter enligt unionsrätten och internationell rätt, i synnerhet FN:s havsrättskonvention, måste utgöra en del av en god havsförvaltning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att en fredlig lösning av tvister om havsområden och en reglering av havsgränser, i enlighet med medlemsstaters och tredjeländers rättigheter och skyldigheter enligt unionsrätten och internationell rätt, i synnerhet FN:s havsrättskonvention, måste utgöra en del av en god havsförvaltning.

| 4. | Europaparlamentet anser att havsförvaltningen i Medelhavet och Svarta havet kräver en högre grad av politisk sammanhållning och politiskt samarbete mellan de berörda kuststaterna. Parlamentet understryker vikten av bilateralt samarbete och internationella avtal, med tanke på att de flesta Svartahavs- och Medelhavsländer inte är medlemmar i EU och därmed inte är skyldiga att följa unionsrätten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att havsförvaltningen i Medelhavet och Svarta havet kräver en högre grad av politisk sammanhållning och politiskt samarbete mellan de berörda kuststaterna. Parlamentet understryker vikten av bilateralt samarbete och internationella avtal, med tanke på att de flesta Svartahavs- och Medelhavsländer inte är medlemmar i EU och därmed inte är skyldiga att följa unionsrätten.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens roll i främjandet av en mer sammanhängande och strukturerad dialog med icke-medlemsstater som gränsar till Medelhavet och Svarta havet för att få till stånd en förvaltning av gemensamma bestånd i dessa havsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att med en regional hållning intensifiera sitt arbete i detta syfte. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens roll i främjandet av en mer sammanhängande och strukturerad dialog med icke-medlemsstater som gränsar till Medelhavet och Svarta havet för att få till stånd en förvaltning av gemensamma bestånd i dessa havsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att med en regional hållning intensifiera sitt arbete i detta syfte.

| 6. | Europaparlamentet anser att havsförvaltningen i Medelhavs- och Svartahavsområdet öppnar upp för internationella relationer och en effektiv styrning av regionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att havsförvaltningen i Medelhavs- och Svartahavsområdet öppnar upp för internationella relationer och en effektiv styrning av regionen.

| 7. | Europaparlamentet betonar att konkurrensen om mindre fiskbestånd och färre marina resurser kan komma att orsaka motsättningar med tredjeländer. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att samarbeta för att säkerställa övervakningen, kontrollen, säkerheten och tryggheten i kust- och territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner, på kontinentalsocklar, inom sjöfartsinfrastruktur och avseende marina resurser. Parlamentet konstaterar att EU bör fortsätta att hålla en hög politisk profil i detta avseende och sträva efter att undanröja internationell oenighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att konkurrensen om mindre fiskbestånd och färre marina resurser kan komma att orsaka motsättningar med tredjeländer. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att samarbeta för att säkerställa övervakningen, kontrollen, säkerheten och tryggheten i kust- och territorialvatten och exklusiva ekonomiska zoner, på kontinentalsocklar, inom sjöfartsinfrastruktur och avseende marina resurser. Parlamentet konstaterar att EU bör fortsätta att hålla en hög politisk profil i detta avseende och sträva efter att undanröja internationell oenighet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att utnyttja sina diplomatiska resurser för att främja dialog mellan medlemsstaterna och tredjeländer i syfte att säkerställa att de värdesätter principerna i EU:s gemensamma fiskeripolitik, och övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna politik. Parlamentet betonar att framför allt länder som kandiderar till EU-medlemskap bör respektera såväl principerna i EU:s fiskeripolitik som sådan EU-lagstiftning och internationell lagstiftning som tillämpas på fiske. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att utnyttja sina diplomatiska resurser för att främja dialog mellan medlemsstaterna och tredjeländer i syfte att säkerställa att de värdesätter principerna i EU:s gemensamma fiskeripolitik, och övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna politik. Parlamentet betonar att framför allt länder som kandiderar till EU-medlemskap bör respektera såväl principerna i EU:s fiskeripolitik som sådan EU-lagstiftning och internationell lagstiftning som tillämpas på fiske.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att tre av de 21 länder som gränsar till Medelhavet inte har vare sig undertecknat eller ratificerat Unclos. Parlamentet uppmanar kommissionen att med kraft uppmana dessa länder, särskilt de som kandiderar till EU-medlemskap, att ansluta sig till konventionen och genomföra Unclos som en integrerad del av EU:s regelram för havsfrågor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att tre av de 21 länder som gränsar till Medelhavet inte har vare sig undertecknat eller ratificerat Unclos. Parlamentet uppmanar kommissionen att med kraft uppmana dessa länder, särskilt de som kandiderar till EU-medlemskap, att ansluta sig till konventionen och genomföra Unclos som en integrerad del av EU:s regelram för havsfrågor.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och tredjeländer att utforma en regional strategi för fiske och bevarande av fisk i Medelhavet och Svarta havet som beaktar fiskets gränsöverskridande dimension och vandrande arter. Parlamentet betonar den viktiga roll som Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) spelar, dels när det gäller att få till stånd lika villkor för alla, dels som ett regionalt forum för att säkerställa en hållbar fiskeriverksamhet i Svarta havet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och tredjeländer att utforma en regional strategi för fiske och bevarande av fisk i Medelhavet och Svarta havet som beaktar fiskets gränsöverskridande dimension och vandrande arter. Parlamentet betonar den viktiga roll som Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) spelar, dels när det gäller att få till stånd lika villkor för alla, dels som ett regionalt forum för att säkerställa en hållbar fiskeriverksamhet i Svarta havet.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av miljöskydd och hållbar utveckling i dessa havsområden och av ökade insatser för havsförvaltning och kontroll, i enlighet med internationell rätt, särskilt Unclos, som ett medel för att bidra till ett större miljöskydd i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar behovet av miljöskydd och hållbar utveckling i dessa havsområden och av ökade insatser för havsförvaltning och kontroll, i enlighet med internationell rätt, särskilt Unclos, som ett medel för att bidra till ett större miljöskydd i kust- och havsområden.

| 12. | Europaparlamentet anser att en integrerad havspolitik, och särskilt fysisk planering i kust- och havsområden, kan spela en viktig roll när det gäller att förebygga konflikter såväl mellan EU-medlemsstater som med tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att en integrerad havspolitik, och särskilt fysisk planering i kust- och havsområden, kan spela en viktig roll när det gäller att förebygga konflikter såväl mellan EU-medlemsstater som med tredjeländer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en integrerad förvaltning av kustområden och fysisk planering i kust- och havsområden– vindkraftsproduktion till sjöss, installation av undervattenskablar och undervattensledningar, sjötransporter, fiskeri och vattenbruk samt skapande av utsättningsområden – enligt strategin för blå tillväxt och inom ramen för de överenskommelser som finns med de grannländer, inbegripet tredjeländer, som har kust vid samma regionala hav. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en integrerad förvaltning av kustområden och fysisk planering i kust- och havsområden– vindkraftsproduktion till sjöss, installation av undervattenskablar och undervattensledningar, sjötransporter, fiskeri och vattenbruk samt skapande av utsättningsområden – enligt strategin för blå tillväxt och inom ramen för de överenskommelser som finns med de grannländer, inbegripet tredjeländer, som har kust vid samma regionala hav.

| 14. | Europaparlamentet förespråkar inrättandet av marina områden, särskilt exklusiva ekonomiska zoner och skyddade havsområden, vilket inte bara kommer att förbättra bevarandet och förvaltningen av fiskeresurser utanför territorialvatten, utan också främja hållbara fiskeresurser, underlätta kontrollen av och kampen mot olagligt, oreglerat och orapporterat fiske (IUU-fiske) och förbättra havsförvaltningen i dessa områden. Parlamentet betonar att EU måste förse medlemsstaterna med lämplig rådgivning, samordningshjälp och stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förespråkar inrättandet av marina områden, särskilt exklusiva ekonomiska zoner och skyddade havsområden, vilket inte bara kommer att förbättra bevarandet och förvaltningen av fiskeresurser utanför territorialvatten, utan också främja hållbara fiskeresurser, underlätta kontrollen av och kampen mot olagligt, oreglerat och orapporterat fiske (IUU-fiske) och förbättra havsförvaltningen i dessa områden. Parlamentet betonar att EU måste förse medlemsstaterna med lämplig rådgivning, samordningshjälp och stöd i detta avseende.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta dessa frågor ytterligare i syfte att se till att relevanta EU-politikområden, särskilt den gemensamma fiskeripolitiken och den integrerade havspolitiken, överensstämmer med varandra, och att främja sådan överensstämmelse och lika villkor både inom EU och visavi grannländer genom förstärkt samarbete och dialog. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta dessa frågor ytterligare i syfte att se till att relevanta EU-politikområden, särskilt den gemensamma fiskeripolitiken och den integrerade havspolitiken, överensstämmer med varandra, och att främja sådan överensstämmelse och lika villkor både inom EU och visavi grannländer genom förstärkt samarbete och dialog.

| 16. | Europaparlamentet betonar att fiskbestånden måste uppskattas, och uppmanar vetenskapliga institutioner i Medelhavs- och Svarta havsområdet att i högre grad samarbeta, bland annat genom att utbyta vetenskapliga uppgifter och information. Parlamentet anser att EU bör främja, uppmuntra och underlätta samarbete och gemensamma insatser mellan EU:s forskarlag och deras motparter i berörda länder utanför EU. Parlamentet välkomnar initiativet Kunskap i havsfrågor 2020, som kommer att tillgängliggöra uppgifter om den marina miljön för ett stort antal potentiellt berörda parter, bland annat inom den offentliga förvaltningen, näringslivet, utbildningsväsendet och forskningen liksom i det civila samhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att fiskbestånden måste uppskattas, och uppmanar vetenskapliga institutioner i Medelhavs- och Svarta havsområdet att i högre grad samarbeta, bland annat genom att utbyta vetenskapliga uppgifter och information. Parlamentet anser att EU bör främja, uppmuntra och underlätta samarbete och gemensamma insatser mellan EU:s forskarlag och deras motparter i berörda länder utanför EU. Parlamentet välkomnar initiativet Kunskap i havsfrågor 2020, som kommer att tillgängliggöra uppgifter om den marina miljön för ett stort antal potentiellt berörda parter, bland annat inom den offentliga förvaltningen, näringslivet, utbildningsväsendet och forskningen liksom i det civila samhället.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser ett mer effektivt system för uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamhet inom ramen för ett integrerat perspektiv. Detta system ska säkerställa att ekosystemen i båda havsområdena bevaras i högre grad, i enlighet med unionsrätten och internationell rätt, framför allt Unclos, och därmed bidra till ett långsiktigt hållbart utnyttjande av fiskbestånd och en mer effektiv bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser ett mer effektivt system för uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamhet inom ramen för ett integrerat perspektiv. Detta system ska säkerställa att ekosystemen i båda havsområdena bevaras i högre grad, i enlighet med unionsrätten och internationell rätt, framför allt Unclos, och därmed bidra till ett långsiktigt hållbart utnyttjande av fiskbestånd och en mer effektiv bekämpning av IUU-fiske.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  Se rådets dokument nr ...

(3)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 81.

(4)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 37.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0461.

(6)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 70.

---

Den 9 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/45

---

P7_TA(2013)0411

Förhandlingar mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om förhandlingarna mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (2013/2674(RSP))

(2016/C 181/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av protokollet av den 23 november 2001 om Folkrepubliken Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet av den 23 november 2001 om Folkrepubliken Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2012Förbindelserna mellan EU och Kina, Handel i obalans?
   (1) och rapporten från generaldirektoratet för EU-extern politik från juli 2011 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2012Förbindelserna mellan EU och Kina, Handel i obalans?
   (1) och rapporten från generaldirektoratet för EU-extern politik från juli 2011 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (2),

| — | med beaktande av de allmänt godtagna principerna och metoderna (Generally Accepted Principles and Practices, GAPP), de så kallade Santiagoprinciperna, som antogs i oktober 2008 av Internationella valutafondens arbetsgrupp för statsägda investeringsfonder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänt godtagna principerna och metoderna (Generally Accepted Principles and Practices, GAPP), de så kallade Santiagoprinciperna, som antogs i oktober 2008 av Internationella valutafondens arbetsgrupp för statsägda investeringsfonder,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det trettonde toppmötet mellan EU och Kina som hölls i Bryssel den 20 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det trettonde toppmötet mellan EU och Kina som hölls i Bryssel den 20 september 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612) och sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612) och sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (6), om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (7) och om internationell handelspolitik inom ramen för de krav som klimatförändringen medför (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (6), om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (7) och om internationell handelspolitik inom ramen för de krav som klimatförändringen medför (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar (COM(2006)0631) och den åtföljande rapporten En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU – Kina: Närmare partner med ökat ansvar (COM(2006)0631) och den åtföljande rapporten En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina – Konkurrens och partnerskap (COM(2006)0632),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (9),

| — | med beaktande av sitt senaste beslut om att införa krav för utvinnings- och avverkningsindustrin på att informera om sina betalningar till offentliga myndigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt senaste beslut om att införa krav för utvinnings- och avverkningsindustrin på att informera om sina betalningar till offentliga myndigheter (10),

| — | med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma beslut, som fattades vid det 14:e toppmötet mellan EU och Kina i februari 2012 i Peking, om inledande av förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma beslut, som fattades vid det 14:e toppmötet mellan EU och Kina i februari 2012 i Peking, om inledande av förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Handeln mellan EU och Kina har ökat snabbt och konstant under de senaste 30 åren och uppgick till totalt 433,8 miljarder euro 2012. Obalansen i den bilaterala handeln har varit till Kinas fördel sedan 1997. Den negativa handelsbalansen uppgick till 146 miljarder euro 2012 jämfört med 49 miljarder euro 2000. |
| --- | --- |

A.

Handeln mellan EU och Kina har ökat snabbt och konstant under de senaste 30 åren och uppgick till totalt 433,8 miljarder euro 2012. Obalansen i den bilaterala handeln har varit till Kinas fördel sedan 1997. Den negativa handelsbalansen uppgick till 146 miljarder euro 2012 jämfört med 49 miljarder euro 2000.

| B. | EU:s utlandsinvesteringar i Kina uppgick 2011 till 102 miljarder euro, och Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick samma år till 15 miljarder euro. Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick till endast 3,5 miljarder euro under 2006. |
| --- | --- |

B.

EU:s utlandsinvesteringar i Kina uppgick 2011 till 102 miljarder euro, och Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick samma år till 15 miljarder euro. Kinas utlandsinvesteringar i EU uppgick till endast 3,5 miljarder euro under 2006.

| C. | Genom Lissabonfördraget blev utländska direktinvesteringar en exklusiv behörighet för unionen. |
| --- | --- |

C.

Genom Lissabonfördraget blev utländska direktinvesteringar en exklusiv behörighet för unionen.

| D. | 26 EU-medlemsstater har gällande enskilda bilaterala investeringsavtal med Kina. EU har ännu inte utvecklat någon hållbar och långsiktig industripolitik som skulle gynna dess offensiva och defensiva intressen inom ramen för EU:s nya politik för utlandsinvesteringar. |
| --- | --- |

D.

26 EU-medlemsstater har gällande enskilda bilaterala investeringsavtal med Kina. EU har ännu inte utvecklat någon hållbar och långsiktig industripolitik som skulle gynna dess offensiva och defensiva intressen inom ramen för EU:s nya politik för utlandsinvesteringar.

| E. | Även om arbetskraftskostnaderna har ökat med 10 procent per år de senaste åren, är Kina fortfarande bland de tre bästa marknaderna i världen från investeringssynpunkt. |
| --- | --- |

E.

Även om arbetskraftskostnaderna har ökat med 10 procent per år de senaste åren, är Kina fortfarande bland de tre bästa marknaderna i världen från investeringssynpunkt.

| F. | Utvecklingsmålen i Kinas tolfte femårsplan respektive Europa 2020-strategin innehåller många gemensamma intressen och utmaningar. Långtgående integration och tekniskt utbyte mellan EU:s och Kinas ekonomier skulle kunna ge synergieffekter och ömsesidiga fördelar. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingsmålen i Kinas tolfte femårsplan respektive Europa 2020-strategin innehåller många gemensamma intressen och utmaningar. Långtgående integration och tekniskt utbyte mellan EU:s och Kinas ekonomier skulle kunna ge synergieffekter och ömsesidiga fördelar.

| G. | Privat- och statsägda företag bör åtnjuta lika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

G.

Privat- och statsägda företag bör åtnjuta lika konkurrensvillkor.

| H. | Detta investeringsavtal är det första som förhandlas av EU på grundval av dess övergripande behörighet efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Förhandlingarna om detta investeringsavtal, däribland marknadstillträde, kan potentiellt generera stort intresse samt en möjlig oro bland allmänheten och bör därför genomföras med så stor öppenhet som möjligt för att möjliggöra den nödvändiga parlamentariska kontrollen, som är ett av förhandsvillkoren för att uppnå det nödvändiga godkännandet från Europaparlamentet sida av resultatet från förhandlingarna. |
| --- | --- |

H.

Detta investeringsavtal är det första som förhandlas av EU på grundval av dess övergripande behörighet efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Förhandlingarna om detta investeringsavtal, däribland marknadstillträde, kan potentiellt generera stort intresse samt en möjlig oro bland allmänheten och bör därför genomföras med så stor öppenhet som möjligt för att möjliggöra den nödvändiga parlamentariska kontrollen, som är ett av förhandsvillkoren för att uppnå det nödvändiga godkännandet från Europaparlamentet sida av resultatet från förhandlingarna.

| I. | Investerare måste följa både värdlandets lagar och bestämmelserna i alla avtal mellan EU och Kina så fort de trätt i kraft, för att kunna få bästa möjliga skydd för sina investeringar. |
| --- | --- |

I.

Investerare måste följa både värdlandets lagar och bestämmelserna i alla avtal mellan EU och Kina så fort de trätt i kraft, för att kunna få bästa möjliga skydd för sina investeringar.

| J. | Kinas bristfälliga eller uteblivna genomförande av vissa grundläggande sociala och arbetsrelaterade rättigheter samt miljönormer, som dock har erkänts internationellt, är några av orsakerna till den nuvarande obalansen i handelsflödena mellan EU och Kina, vilken skulle kunna förvärras ännu mer genom fördjupade investeringsförbindelser om inga framsteg görs när det gäller dessa rättigheters och normers genomförande. Investeringsavtalet får därför inte ytterligare försämra de sociala och miljörelaterade normerna i Kina. Tvärtom bör det vara ett förhandsvillkor att avtalet ska leda till en förbättring av dem, vilket skulle medföra handels- och investeringsförbindelser som är av en mer balanserad karaktär och som gynnar båda parter. |
| --- | --- |

J.

Kinas bristfälliga eller uteblivna genomförande av vissa grundläggande sociala och arbetsrelaterade rättigheter samt miljönormer, som dock har erkänts internationellt, är några av orsakerna till den nuvarande obalansen i handelsflödena mellan EU och Kina, vilken skulle kunna förvärras ännu mer genom fördjupade investeringsförbindelser om inga framsteg görs när det gäller dessa rättigheters och normers genomförande. Investeringsavtalet får därför inte ytterligare försämra de sociala och miljörelaterade normerna i Kina. Tvärtom bör det vara ett förhandsvillkor att avtalet ska leda till en förbättring av dem, vilket skulle medföra handels- och investeringsförbindelser som är av en mer balanserad karaktär och som gynnar båda parter.

| K. | Ett investeringsavtal bör även inkludera investerarnas åtaganden, även när det gäller respekt för fackföreningar och andra rättigheter för arbetstagare, öppenhet och miljöskydd, i enlighet med de båda parternas lagstiftning. Vidare bör investeringsavtalet ingås i överensstämmelse med Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och andra relevanta internationella avtal och viktiga konventioner som parterna undertecknat och ratificerat. Investeringsavtal bör inte omfatta investeringar inom särskilt inrättade zoner där arbetstagares rättigheter, arbetsrättsliga normer och andra lagstadgade krav kan kringgås. |
| --- | --- |

K.

Ett investeringsavtal bör även inkludera investerarnas åtaganden, även när det gäller respekt för fackföreningar och andra rättigheter för arbetstagare, öppenhet och miljöskydd, i enlighet med de båda parternas lagstiftning. Vidare bör investeringsavtalet ingås i överensstämmelse med Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och andra relevanta internationella avtal och viktiga konventioner som parterna undertecknat och ratificerat. Investeringsavtal bör inte omfatta investeringar inom särskilt inrättade zoner där arbetstagares rättigheter, arbetsrättsliga normer och andra lagstadgade krav kan kringgås.

| L. | Exportvaror till EU som tillverkas i tvångsarbetsläger, till exempel inom systemet för omskolning genom arbete, allmänt känt som Laogai, bör inte gynnas av investeringar som gjorts inom ramen för detta bilaterala investeringsavtal. |
| --- | --- |

L.

Exportvaror till EU som tillverkas i tvångsarbetsläger, till exempel inom systemet för omskolning genom arbete, allmänt känt som Laogai, bör inte gynnas av investeringar som gjorts inom ramen för detta bilaterala investeringsavtal.

| M. | Kommissionen och rådet har åtagit sig att se till att EU:s investeringspolitik beaktar principerna och målen för unionens yttre åtgärder, inklusive mänskliga rättigheter, och har förbundit sig att leverera från och med 2013. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen och rådet har åtagit sig att se till att EU:s investeringspolitik beaktar principerna och målen för unionens yttre åtgärder, inklusive mänskliga rättigheter, och har förbundit sig att leverera från och med 2013.

| N. | Eftersom ett investeringsavtal med Kina väsentligen skulle förbättra de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina, bör det även leda till en förbättrad politisk dialog mellan dem, särskilt i frågor som rör mänskliga rättigheter – inom ramen för en effektiv och resultatinriktad människorättsdialog – och rättsstatsprincipen, så att de politiska och ekonomiska förbindelserna går hand i hand med varandra, i enlighet med andan i det strategiska partnerskapet. |
| --- | --- |

N.

Eftersom ett investeringsavtal med Kina väsentligen skulle förbättra de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina, bör det även leda till en förbättrad politisk dialog mellan dem, särskilt i frågor som rör mänskliga rättigheter – inom ramen för en effektiv och resultatinriktad människorättsdialog – och rättsstatsprincipen, så att de politiska och ekonomiska förbindelserna går hand i hand med varandra, i enlighet med andan i det strategiska partnerskapet.

| O. | Investerare och investeringar bör genom sin förvaltningspolitik och sina förvaltningsrutiner sträva efter att uppnå utvecklingsmålen i värdstaterna och på de lokala nivåer där investeringen görs. |
| --- | --- |

O.

Investerare och investeringar bör genom sin förvaltningspolitik och sina förvaltningsrutiner sträva efter att uppnå utvecklingsmålen i värdstaterna och på de lokala nivåer där investeringen görs.

| 1. | Europaparlamentet ser positivt på att de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina stärks. Parlamentet uppmanar EU och Kina att utveckla välbalanserade förbindelser utifrån partnerskap, en regelbunden dialog på hög nivå och ömsesidiga fördelar, i stället för att ägna sig åt konfrontativ konkurrens. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser positivt på att de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Kina stärks. Parlamentet uppmanar EU och Kina att utveckla välbalanserade förbindelser utifrån partnerskap, en regelbunden dialog på hög nivå och ömsesidiga fördelar, i stället för att ägna sig åt konfrontativ konkurrens.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att Kina, eftersom landet gick med i WTO 2001, bör lägga en större tonvikt vid att liberalisera sin handel och öppna upp sin marknad för att säkerställa lika villkor, och öka takten i fråga om undanröjandet av de artificiella hinder som företag möter när de kommer in på den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att Kina, eftersom landet gick med i WTO 2001, bör lägga en större tonvikt vid att liberalisera sin handel och öppna upp sin marknad för att säkerställa lika villkor, och öka takten i fråga om undanröjandet av de artificiella hinder som företag möter när de kommer in på den kinesiska marknaden.

| 3. | Europaparlamentet noterar att europeiska företag klagar över att det finns ett stort antal tariffära och icke-tariffära handelshinder på den kinesiska marknaden, såsom vissa former av diskriminering mot utländska aktörer samt en komplex tariffstruktur och komplexa tekniska handelshinder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att europeiska företag klagar över att det finns ett stort antal tariffära och icke-tariffära handelshinder på den kinesiska marknaden, såsom vissa former av diskriminering mot utländska aktörer samt en komplex tariffstruktur och komplexa tekniska handelshinder.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar införandet av marknadstillträde i förhandlingsmandatet. Parlamentet anser att Kinas försäkringar om att förhandlingarna ska inbegripa marknadstillträde bör vara ett förhandsvillkor för att förhandlingarna ska inledas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar införandet av marknadstillträde i förhandlingsmandatet. Parlamentet anser att Kinas försäkringar om att förhandlingarna ska inbegripa marknadstillträde bör vara ett förhandsvillkor för att förhandlingarna ska inledas.

| 5. | Europaparlamentet betonar att både utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar måste tas med i förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att både utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar måste tas med i förhandlingsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet noterar att kinesiska företag generellt betraktar unionen som en stabil investeringsmiljö men beklagar vad de ser som EU:s återstående exportsubventioner till europeiska jordbruksprodukter och förekomsten av vissa handelshinder till EU-marknaden, såsom tekniska hinder mot handel och hinder som upprättats för att blockera investeringar från tredjeländer i vissa medlemsstater, och noterar att de efterlyser undanröjandet av återstående omotiverade hinder och underlättandet av investeringar i medlemsstaterna. Parlamentet påminner dock om att Kina nyligen inrättade en säkerhetsmekanism för att kontrollera utländska investeringar och att det kan finnas legitima skäl till att använda sådana mekanismer i både Kina och EU. Parlamentet påpekar att EU och Kina kan ha legitima säkerhetsskäl som helt eller delvis motiverar att vissa sektorer undantas från utländska investeringar tillfälligt eller långsiktigt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att kinesiska företag generellt betraktar unionen som en stabil investeringsmiljö men beklagar vad de ser som EU:s återstående exportsubventioner till europeiska jordbruksprodukter och förekomsten av vissa handelshinder till EU-marknaden, såsom tekniska hinder mot handel och hinder som upprättats för att blockera investeringar från tredjeländer i vissa medlemsstater, och noterar att de efterlyser undanröjandet av återstående omotiverade hinder och underlättandet av investeringar i medlemsstaterna. Parlamentet påminner dock om att Kina nyligen inrättade en säkerhetsmekanism för att kontrollera utländska investeringar och att det kan finnas legitima skäl till att använda sådana mekanismer i både Kina och EU. Parlamentet påpekar att EU och Kina kan ha legitima säkerhetsskäl som helt eller delvis motiverar att vissa sektorer undantas från utländska investeringar tillfälligt eller långsiktigt.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att den huvudsakliga företagsform som utländska företag för närvarande får upprätta i Kina är samriskföretag, som ofta förknippas med överföring av strategisk teknik som gynnar utvecklingen av Kinas konkurrenskraft och är till nackdel för den europeiska industrin. Parlamentet är övertygat om att det är avgörande och skulle vara gynnsamt för båda parter att Kina visar ytterligare öppenhet för andra rättsliga föreskrifter som tillåter utländska investerare att etablera sig, i kombination med tillbörligt skydd för immateriella rättigheter, industriell äganderätt, varumärkesskydd och skydd för geografiska beteckningar för produkter, samt främjar en större grad av integration av de europeiska och kinesiska ekonomierna på grundval av ett mer strategiskt tillvägagångssätt för ekonomiskt samarbete som bland annat är inriktat på miljövänlig teknik och innovation. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att den huvudsakliga företagsform som utländska företag för närvarande får upprätta i Kina är samriskföretag, som ofta förknippas med överföring av strategisk teknik som gynnar utvecklingen av Kinas konkurrenskraft och är till nackdel för den europeiska industrin. Parlamentet är övertygat om att det är avgörande och skulle vara gynnsamt för båda parter att Kina visar ytterligare öppenhet för andra rättsliga föreskrifter som tillåter utländska investerare att etablera sig, i kombination med tillbörligt skydd för immateriella rättigheter, industriell äganderätt, varumärkesskydd och skydd för geografiska beteckningar för produkter, samt främjar en större grad av integration av de europeiska och kinesiska ekonomierna på grundval av ett mer strategiskt tillvägagångssätt för ekonomiskt samarbete som bland annat är inriktat på miljövänlig teknik och innovation.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att bättre skydd för immateriella rättigheter och ett effektivt genomförande av bestämmelser på detta område i Kina väsentligen skulle främja EU:s och andra utländska investerares mål att investera, utbyta nya tekniska kapaciteter och uppdatera befintlig teknik i landet, särskilt när det gäller miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är övertygat om att bättre skydd för immateriella rättigheter och ett effektivt genomförande av bestämmelser på detta område i Kina väsentligen skulle främja EU:s och andra utländska investerares mål att investera, utbyta nya tekniska kapaciteter och uppdatera befintlig teknik i landet, särskilt när det gäller miljövänlig teknik.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de kinesiska myndigheternas arbete för att öka respekten för immateriella rättigheter sedan Kina anslöt sig till WTO. Parlamentet beklagar dock fortfarande det otillräckliga skyddet för dessa i Kina och bristen på specifika åtgärder som ställs till de europeiska företagens förfogande, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de kinesiska myndigheternas arbete för att öka respekten för immateriella rättigheter sedan Kina anslöt sig till WTO. Parlamentet beklagar dock fortfarande det otillräckliga skyddet för dessa i Kina och bristen på specifika åtgärder som ställs till de europeiska företagens förfogande, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa intrång i immateriella rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över otillförlitligheten i det kinesiska rättssystemet, som inte lyckas garantera att avtalsförpliktelserna följs, samt bristen på öppenhet och enhetlighet vid tillämpningen av det regelsystem som styr investeringarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är oroat över otillförlitligheten i det kinesiska rättssystemet, som inte lyckas garantera att avtalsförpliktelserna följs, samt bristen på öppenhet och enhetlighet vid tillämpningen av det regelsystem som styr investeringarna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att förhandla fram ett ambitiöst och välbalanserat investeringsavtal mellan EU och Kina, i vilket man eftersträvar en bättre miljö för EU-investerare i Kina och tvärtom, bland annat förbättrat tillträde till marknaden, i syfte att öka nivån på de ömsesidiga kapitalflödena och garantera öppenhet i fråga om styrningen av de företag, både statsägda och privata, som investerar i partnerekonomin. Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna för företagsstyrning från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) används som referensdokument. Parlamentet insisterar även på att man måste bli bättre på att se till att lagstiftningen efterlevs för att säkerställa rättvis konkurrens mellan offentliga och privata aktörer, minska korruptionen och öka rättssäkerheten samt förutsägbarheten i det kinesiska företagsklimatet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att förhandla fram ett ambitiöst och välbalanserat investeringsavtal mellan EU och Kina, i vilket man eftersträvar en bättre miljö för EU-investerare i Kina och tvärtom, bland annat förbättrat tillträde till marknaden, i syfte att öka nivån på de ömsesidiga kapitalflödena och garantera öppenhet i fråga om styrningen av de företag, både statsägda och privata, som investerar i partnerekonomin. Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna för företagsstyrning från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) används som referensdokument. Parlamentet insisterar även på att man måste bli bättre på att se till att lagstiftningen efterlevs för att säkerställa rättvis konkurrens mellan offentliga och privata aktörer, minska korruptionen och öka rättssäkerheten samt förutsägbarheten i det kinesiska företagsklimatet.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att genom detta avtal fastställa förhandsvillkoren för lojal konkurrens mellan EU och Kina. Parlamentet rekommenderar i detta syfte att kommissionen förhandlar om hårda och bindande bestämmelser om insyn och rättvis konkurrens så att lika villkor även gäller för statsägda företag och investeringsförfaranden för nationella placeringsfonder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att genom detta avtal fastställa förhandsvillkoren för lojal konkurrens mellan EU och Kina. Parlamentet rekommenderar i detta syfte att kommissionen förhandlar om hårda och bindande bestämmelser om insyn och rättvis konkurrens så att lika villkor även gäller för statsägda företag och investeringsförfaranden för nationella placeringsfonder.

| 13. | Europaparlamentet kräver att det avtal som förhandlas fram ska handla om såväl marknadstillträde som skydd för investerare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att det avtal som förhandlas fram ska handla om såväl marknadstillträde som skydd för investerare.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det inte får finnas något i ett investeringsavtal som minskar parternas politiska utrymme och deras förmåga att lagstifta för att uppnå legitima politiska ändamål, samtidigt som man måste undvika att motverka de fördelar som parternas åtaganden ger. Parlamentet betonar att prioriteringen även i fortsättningen måste vara att garantera rättsstatsprincipen för alla europeiska och kinesiska investerare och medborgare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det inte får finnas något i ett investeringsavtal som minskar parternas politiska utrymme och deras förmåga att lagstifta för att uppnå legitima politiska ändamål, samtidigt som man måste undvika att motverka de fördelar som parternas åtaganden ger. Parlamentet betonar att prioriteringen även i fortsättningen måste vara att garantera rättsstatsprincipen för alla europeiska och kinesiska investerare och medborgare.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullständig insyn i nationella placeringsfonder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa fullständig insyn i nationella placeringsfonder.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att man bör fastställa en tydlig tidsplan för förhandlingarna och överväga rimliga och meningsfulla övergångsperioder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att man bör fastställa en tydlig tidsplan för förhandlingarna och överväga rimliga och meningsfulla övergångsperioder.

| 17. | Europaparlamentet anser att investeringsavtalet med Kina bör grundas på bästa praxis som bygger på medlemsstaternas erfarenhet, bidrar till större samstämdhet och omfattar följande normer:






  — | Icke-diskriminering (nationell behandling och behandling som mest gynnad nation för investerare och investeringar under liknande förutsättningar). |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att investeringsavtalet med Kina bör grundas på bästa praxis som bygger på medlemsstaternas erfarenhet, bidrar till större samstämdhet och omfattar följande normer:

—

Icke-diskriminering (nationell behandling och behandling som mest gynnad nation för investerare och investeringar under liknande förutsättningar).

| — | Förbud mot godtycklighet i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Förbud mot godtycklighet i beslutsfattandet.

| — | Förbud mot rättsvägran och brott mot grundläggande principer om korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

—

Förbud mot rättsvägran och brott mot grundläggande principer om korrekt rättsförfarande.

| — | Skyldighet att inte vägra prövning i straffrättsliga, civilrättsliga eller förvaltningsmässiga mål i enlighet med principen om korrekt rättsförfarande, som ingår i alla ledande rättssystem i världen. |
| --- | --- |

—

Skyldighet att inte vägra prövning i straffrättsliga, civilrättsliga eller förvaltningsmässiga mål i enlighet med principen om korrekt rättsförfarande, som ingår i alla ledande rättssystem i världen.

| — | Förbud mot kränkande behandling av investerare, inklusive genom tvång, påtryckningar och trakasserier. |
| --- | --- |

—

Förbud mot kränkande behandling av investerare, inklusive genom tvång, påtryckningar och trakasserier.

| — | Skydd mot direkt och indirekt expropriation och möjlighet till rimlig kompensation för alla skador som har orsakats till följd av en expropriation. |
| --- | --- |

—

Skydd mot direkt och indirekt expropriation och möjlighet till rimlig kompensation för alla skador som har orsakats till följd av en expropriation.

| — | Respekt för legalitetsprincipen i händelse av nationalisering. |
| --- | --- |

—

Respekt för legalitetsprincipen i händelse av nationalisering.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att kvalitet alltid måste gå före skyndsamhet för att förhandlingarna ska kunna slutföras på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar att kvalitet alltid måste gå före skyndsamhet för att förhandlingarna ska kunna slutföras på ett framgångsrikt sätt.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att investeringsskyddsavtalet bör innehålla tydliga definitioner av den investering och den investerare som ska skyddas och att rent spekulativa investeringsformer inte får skyddas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att investeringsskyddsavtalet bör innehålla tydliga definitioner av den investering och den investerare som ska skyddas och att rent spekulativa investeringsformer inte får skyddas.

| 20. | Europaparlamentet begär att avtalet ska vara förenligt med de multilaterala skyldigheterna i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) för att kraven i avtalet om ekonomisk integrering ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att avtalet ska vara förenligt med de multilaterala skyldigheterna i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) för att kraven i avtalet om ekonomisk integrering ska kunna uppfyllas.

| 21. | Europaparlamentet ser positivt på att den förväntade förbättringen av rättssäkerheten kommer att hjälpa små och medelstora företag att investera i utlandet, och betonar att de små och medelstora företagen måste få komma till tals under förhandlingarna – bland annat genom att EU:s nya centrum för små och medelstora företag i Kina, IPR SME Helpdesk (EU:s hjälpcentral som ger små och medelstora företag råd om immateriella rättigheter) och EU:s handelskammare i Kina involveras – så att det avtal som ska ingås främjar internationalisering av de små och medelstora företag som vill få tillträde till den andra partens marknad. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ser positivt på att den förväntade förbättringen av rättssäkerheten kommer att hjälpa små och medelstora företag att investera i utlandet, och betonar att de små och medelstora företagen måste få komma till tals under förhandlingarna – bland annat genom att EU:s nya centrum för små och medelstora företag i Kina, IPR SME Helpdesk (EU:s hjälpcentral som ger små och medelstora företag råd om immateriella rättigheter) och EU:s handelskammare i Kina involveras – så att det avtal som ska ingås främjar internationalisering av de små och medelstora företag som vill få tillträde till den andra partens marknad.

| 22. | Europaparlamentet understryker att ett förhandsvillkor för att avtalet ska ingås bör vara ett starkt åtagande från parterna om en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling för alla i samband med investeringar, för att skapa mer balanserade handels- och investeringsförbindelser mellan EU och Kina, som inte bara baseras på de låga arbetskraftskostnaderna och bristfälliga miljönormerna i Kina. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att ett förhandsvillkor för att avtalet ska ingås bör vara ett starkt åtagande från parterna om en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling för alla i samband med investeringar, för att skapa mer balanserade handels- och investeringsförbindelser mellan EU och Kina, som inte bara baseras på de låga arbetskraftskostnaderna och bristfälliga miljönormerna i Kina.

| 23. | Europaparlamentet understryker att de investeringsavtal som EU ingår inte får strida mot de grundläggande värderingar som EU vill främja genom sin yttre politik och att de inte får äventyra möjligheten att genomföra offentliga insatser, i synnerhet när man strävar efter att uppnå allmänpolitiska mål såsom sociala och miljömässiga kriterier samt på områdena mänskliga rättigheter, kampen mot förfalskningar, säkerhet, arbetstagar- och konsumenträttigheter, folkhälsa, industripolitik och kulturell mångfald. Parlamentet kräver att specifika och bindande klausuler om detta införs i avtalet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att de investeringsavtal som EU ingår inte får strida mot de grundläggande värderingar som EU vill främja genom sin yttre politik och att de inte får äventyra möjligheten att genomföra offentliga insatser, i synnerhet när man strävar efter att uppnå allmänpolitiska mål såsom sociala och miljömässiga kriterier samt på områdena mänskliga rättigheter, kampen mot förfalskningar, säkerhet, arbetstagar- och konsumenträttigheter, folkhälsa, industripolitik och kulturell mångfald. Parlamentet kräver att specifika och bindande klausuler om detta införs i avtalet.

| 24. | Europaparlamentet begär att skydd av offentliga tjänster ska förbli en grundläggande princip inom ramen för detta avtal, i likhet med andra handelsåtaganden som unionen har gjort. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att skydd av offentliga tjänster ska förbli en grundläggande princip inom ramen för detta avtal, i likhet med andra handelsåtaganden som unionen har gjort.

| 25. | Europaparlamentet betonar att den framtida utvecklingen av investeringsavtalet mellan EU och Kina måste baseras på ömsesidigt förtroende och full överensstämmelse med WTO:s bestämmelser. Parlamentet beklagar den kraftiga offentliga subventioneringen av vissa sektorer med tillväxtpotential, inklusive solpanelssektorn, och uppmanar kommissionen att fullständigt åtgärda de skadliga effekterna av dumpning och subventionering av detta slag för att påskynda förhandlingarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att den framtida utvecklingen av investeringsavtalet mellan EU och Kina måste baseras på ömsesidigt förtroende och full överensstämmelse med WTO:s bestämmelser. Parlamentet beklagar den kraftiga offentliga subventioneringen av vissa sektorer med tillväxtpotential, inklusive solpanelssektorn, och uppmanar kommissionen att fullständigt åtgärda de skadliga effekterna av dumpning och subventionering av detta slag för att påskynda förhandlingarna.

| 26. | När det gäller tillträdet till marknaden rekommenderar Europaparlamentet att båda sidor inför lämpliga infasningsperioder och övergångsåtgärder för vissa branscher för att underlätta en fullständig eller delvis liberalisering inom dessa. Parlamentet inser även att åtaganden inom vissa branscher kanske inte kan göras av båda sidor. Parlamentet kräver i detta sammanhang att kulturella och audiovisuella tjänster utesluts ur förhandlingarna om marknadstillträde, i linje med relevanta bestämmelser i EU:s fördrag. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med interventionistisk industripolitik, otillräckligt skydd för immateriella rättigheter, oklarheter beträffande bestämmelsers innehåll och tillämpning samt andra icke-tariffära och tekniska handelshinder. |
| --- | --- |

26.

När det gäller tillträdet till marknaden rekommenderar Europaparlamentet att båda sidor inför lämpliga infasningsperioder och övergångsåtgärder för vissa branscher för att underlätta en fullständig eller delvis liberalisering inom dessa. Parlamentet inser även att åtaganden inom vissa branscher kanske inte kan göras av båda sidor. Parlamentet kräver i detta sammanhang att kulturella och audiovisuella tjänster utesluts ur förhandlingarna om marknadstillträde, i linje med relevanta bestämmelser i EU:s fördrag. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med interventionistisk industripolitik, otillräckligt skydd för immateriella rättigheter, oklarheter beträffande bestämmelsers innehåll och tillämpning samt andra icke-tariffära och tekniska handelshinder.

| 27. | Europaparlamentet anser, eftersom tillträdet till den kinesiska marknaden försvåras av de statsägda företagens ställning, att avtalet, för att det ska vara balanserat, måste ses som ett gyllene tillfälle för att fastställa lika konkurrensvillkor mellan stats- och privatägda företag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser, eftersom tillträdet till den kinesiska marknaden försvåras av de statsägda företagens ställning, att avtalet, för att det ska vara balanserat, måste ses som ett gyllene tillfälle för att fastställa lika konkurrensvillkor mellan stats- och privatägda företag.

| 28. | Europaparlamentet understryker att EU:s möjligheter att undanta vissa strategiska sektorer från kinesiska investerare måste säkerställas i avtalet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att EU:s möjligheter att undanta vissa strategiska sektorer från kinesiska investerare måste säkerställas i avtalet.

| 29. | Europaparlamentet betonar att avtalet bör göra det möjligt för parterna, och i EU:s fall de enskilda medlemsstater, att utforma och bedriva en politik som ska främja och skydda den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att avtalet bör göra det möjligt för parterna, och i EU:s fall de enskilda medlemsstater, att utforma och bedriva en politik som ska främja och skydda den kulturella mångfalden.

| 30. | Europaparlamentet understryker att avtalet måste främja investeringar som är hållbara och är till för alla samt respekterar miljön, särskilt inom utvinningsindustrin, och som uppmuntrar arbetsförhållanden av god kvalitet i de företag som investeringarna är riktade till. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att avtalet måste främja investeringar som är hållbara och är till för alla samt respekterar miljön, särskilt inom utvinningsindustrin, och som uppmuntrar arbetsförhållanden av god kvalitet i de företag som investeringarna är riktade till.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en klausul om att investerare ska förse en potentiell part från värdstaten med all information om investeringen som den kan behöva för att fatta beslut eller enbart föra statistik. Denna part ska skydda all konfidentiell affärsinformation som skulle kunna äventyra investerarens eller investeringens konkurrensställning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser en klausul om att investerare ska förse en potentiell part från värdstaten med all information om investeringen som den kan behöva för att fatta beslut eller enbart föra statistik. Denna part ska skydda all konfidentiell affärsinformation som skulle kunna äventyra investerarens eller investeringens konkurrensställning.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det framtida avtalet måste innehålla bestämmelser om insyn och styrning av statsägda företag och nationella placeringsfonder. Bestämmelserna ska baseras på Santiagoprinciperna, som har antagits under ledning av IMF och fastställer principer för de nationella placeringsfondernas styrning och institutionella struktur samt insynen i investeringsstrategin för dessa. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det framtida avtalet måste innehålla bestämmelser om insyn och styrning av statsägda företag och nationella placeringsfonder. Bestämmelserna ska baseras på Santiagoprinciperna, som har antagits under ledning av IMF och fastställer principer för de nationella placeringsfondernas styrning och institutionella struktur samt insynen i investeringsstrategin för dessa.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en effektiv klausul om företagens sociala ansvar, i linje med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter, och bekräftar att investerare bör tillämpa ILO:s trepartsuttalande om multinationella företag och socialpolitik samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, liksom specifika eller sektoriella internationella standarder för ansvarsfull praxis om sådana finns. Parlamentet efterlyser sociala och miljörelaterade klausuler, som en del av ett komplett kapitel om hållbarhet som omfattas av en tvistlösningsmekanism. Parlamentet uppmanar båda parter att genomföra en hållbar investeringsstrategi för alla som inbegriper en klausul om socialt ansvar med konkreta riktlinjer för investerare och en effektiv bedömningsmetod för offentliga myndigheter som övervakar de efterföljande investeringarnas sociala och miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om en effektiv klausul om företagens sociala ansvar, i linje med FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter, och bekräftar att investerare bör tillämpa ILO:s trepartsuttalande om multinationella företag och socialpolitik samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, liksom specifika eller sektoriella internationella standarder för ansvarsfull praxis om sådana finns. Parlamentet efterlyser sociala och miljörelaterade klausuler, som en del av ett komplett kapitel om hållbarhet som omfattas av en tvistlösningsmekanism. Parlamentet uppmanar båda parter att genomföra en hållbar investeringsstrategi för alla som inbegriper en klausul om socialt ansvar med konkreta riktlinjer för investerare och en effektiv bedömningsmetod för offentliga myndigheter som övervakar de efterföljande investeringarnas sociala och miljömässiga effekter.

| 34. | Europaparlamentet betonar att avtalet måste tvinga kinesiska investerare i EU att följa de sociala standarderna och bestämmelserna om social dialog. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att avtalet måste tvinga kinesiska investerare i EU att följa de sociala standarderna och bestämmelserna om social dialog.

| 35. | Europaparlamentet understryker att det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina måste ge resultat i fråga om såväl hållbar tillväxt som jobbskapande samt främja synergier och positiva spridningseffekter med andra regionala handels- och investeringsavtal som EU och Kina har ingått. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina måste ge resultat i fråga om såväl hållbar tillväxt som jobbskapande samt främja synergier och positiva spridningseffekter med andra regionala handels- och investeringsavtal som EU och Kina har ingått.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera sin konsekvensbedömning genom att även bedöma vilka effekter investeringsavtalet mellan EU och Kina skulle ha på mänskliga rättigheter, såsom den har åtagit sig att göra enligt den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera sin konsekvensbedömning genom att även bedöma vilka effekter investeringsavtalet mellan EU och Kina skulle ha på mänskliga rättigheter, såsom den har åtagit sig att göra enligt den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 37. | Europaparlamentet anser att avtalet måste innehålla en bestämmelse som fastslår att alla investerare måste följa lagstiftningen i värdlandet fullt ut på lokal, regional, nationell och i tillämpliga fall överstatlig nivå, och att investerare som inte respekterar rättsstatsprincipen ska bli föremål för civilrättsliga förfaranden i den relevanta jurisdiktionen för alla slags rättsstridiga handlingar eller beslut i samband med investeringen, särskilt om sådana handlingar eller beslut leder till betydande skador på miljön, personskador eller dödsfall. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att avtalet måste innehålla en bestämmelse som fastslår att alla investerare måste följa lagstiftningen i värdlandet fullt ut på lokal, regional, nationell och i tillämpliga fall överstatlig nivå, och att investerare som inte respekterar rättsstatsprincipen ska bli föremål för civilrättsliga förfaranden i den relevanta jurisdiktionen för alla slags rättsstridiga handlingar eller beslut i samband med investeringen, särskilt om sådana handlingar eller beslut leder till betydande skador på miljön, personskador eller dödsfall.

| 38. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet bör innehålla en klausul som förhindrar en urvattning av social lagstiftning och miljölagstiftning för att locka investeringar och som garanterar att ingen av parterna underlåter att på ett effektivt sätt se till att relevant lagstiftning efterlevs genom att kontinuerligt eller återkommande handla eller försumma att handla på ett visst sätt. Syftet med detta är att främja etablering, förvärv, utvidgning eller kvarhållande av en investering på sitt territorium. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet insisterar på att avtalet bör innehålla en klausul som förhindrar en urvattning av social lagstiftning och miljölagstiftning för att locka investeringar och som garanterar att ingen av parterna underlåter att på ett effektivt sätt se till att relevant lagstiftning efterlevs genom att kontinuerligt eller återkommande handla eller försumma att handla på ett visst sätt. Syftet med detta är att främja etablering, förvärv, utvidgning eller kvarhållande av en investering på sitt territorium.

| 39. | Europaparlamentet vidhåller att det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina måste vara förenligt med EU:s regelverk, inklusive gällande social- och miljölagstiftning, och att ingen av parterna får underlåta att på ett effektivt sätt se till att lagstiftningen på dessa områden efterlevs. Alla bestämmelser i avtalet ska således uppmuntra till laglig etablering, förvärv, utvidgning eller kvarhållande av en investering på de båda parternas respektive territorium samt främja bästa företagspraxis och fair play företagen emellan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet vidhåller att det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina måste vara förenligt med EU:s regelverk, inklusive gällande social- och miljölagstiftning, och att ingen av parterna får underlåta att på ett effektivt sätt se till att lagstiftningen på dessa områden efterlevs. Alla bestämmelser i avtalet ska således uppmuntra till laglig etablering, förvärv, utvidgning eller kvarhållande av en investering på de båda parternas respektive territorium samt främja bästa företagspraxis och fair play företagen emellan.

| 40. | Europaparlamentet understryker att avtalet måste kräva att utländska investerare uppfyller EU:s krav på dataskydd. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att avtalet måste kräva att utländska investerare uppfyller EU:s krav på dataskydd.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro när det gäller graden av handlingsfrihet för internationella skiljemän att göra en bred tolkning av klausuler om investerarskydd, vilket har lett till att legitim offentlig reglering har uteslutits. Parlamentet begär att de skiljemän som parterna utser i tvistemål ska vara opartiska och oberoende och att den avkunnade skiljedomen följer en uppförandekod som baseras antingen på bestämmelserna från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral), bestämmelserna från Internationella centrumet för biläggande av investeringstvister (ICSID) eller på andra internationella konventioner och normer som parterna erkänner och accepterar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro när det gäller graden av handlingsfrihet för internationella skiljemän att göra en bred tolkning av klausuler om investerarskydd, vilket har lett till att legitim offentlig reglering har uteslutits. Parlamentet begär att de skiljemän som parterna utser i tvistemål ska vara opartiska och oberoende och att den avkunnade skiljedomen följer en uppförandekod som baseras antingen på bestämmelserna från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral), bestämmelserna från Internationella centrumet för biläggande av investeringstvister (ICSID) eller på andra internationella konventioner och normer som parterna erkänner och accepterar.

| 42. | Europaparlamentet anser att avtalet som en huvudprioritering bör inbegripa effektiva mekanismer för tvistlösning mellan stater samt mellan investerare och stater för att å ena sidan förhindra att överdrivna krav leder till omotiverade beslut, och å andra sidan se till att alla investerare har tillgång till rättvis prövning, och att alla skiljedomar därefter verkställs utan dröjsmål. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att avtalet som en huvudprioritering bör inbegripa effektiva mekanismer för tvistlösning mellan stater samt mellan investerare och stater för att å ena sidan förhindra att överdrivna krav leder till omotiverade beslut, och å andra sidan se till att alla investerare har tillgång till rättvis prövning, och att alla skiljedomar därefter verkställs utan dröjsmål.

| 43. | Europaparlamentet anser att överenskommelsen bör innehålla mellanstatliga tvistlösningsförfaranden och mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat, inom ramen för en lämplig rättslig ram, och som omfattas av hårda insynskrav. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att överenskommelsen bör innehålla mellanstatliga tvistlösningsförfaranden och mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat, inom ramen för en lämplig rättslig ram, och som omfattas av hårda insynskrav.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att gemensamt införa en mekanism för tidig varning för att de själva proaktivt ska kunna lösa eventuella handels- eller investeringstvister i ett så tidigt skede som möjligt med hjälp av alla lämpliga åtgärder, inklusive ”mjuk makt” och handelsdiplomati. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar EU och Kina att gemensamt införa en mekanism för tidig varning för att de själva proaktivt ska kunna lösa eventuella handels- eller investeringstvister i ett så tidigt skede som möjligt med hjälp av alla lämpliga åtgärder, inklusive ”mjuk makt” och handelsdiplomati.

| 45. | Europaparlamentet anser även att avtalet bör inbegripa bestämmelser om tvistlösning utanför domstol för att främja en snabb, billig och vänskaplig tvistlösning mellan parterna, som själva får välja om de vill använda sig av den eller inte. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser även att avtalet bör inbegripa bestämmelser om tvistlösning utanför domstol för att främja en snabb, billig och vänskaplig tvistlösning mellan parterna, som själva får välja om de vill använda sig av den eller inte.

| 46. | Europaparlamentet föreslår att exakta definitioner av mjuka tvistlösningsmekanismer, såsom medling, ska göras i avtalet i fråga om exempelvis varaktighet, kostnad och genomförande av de lösningar som parterna godkänt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet föreslår att exakta definitioner av mjuka tvistlösningsmekanismer, såsom medling, ska göras i avtalet i fråga om exempelvis varaktighet, kostnad och genomförande av de lösningar som parterna godkänt.

| 47. | Europaparlamentet anser att investeringsavtalet mellan EU och Kina när det har ingåtts och ratificerats fullt ut ska ersätta alla bilaterala investeringsavtal mellan enskilda EU-medlemsstater och Kina i linje med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att investeringsavtalet mellan EU och Kina när det har ingåtts och ratificerats fullt ut ska ersätta alla bilaterala investeringsavtal mellan enskilda EU-medlemsstater och Kina i linje med unionslagstiftningen.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar att förhandlingarna ska inledas endast om Folkrepubliken Kinas statsråd först har gett sitt formella godkännande till att marknadstillträde tas med i investeringsavtalet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet rekommenderar att förhandlingarna ska inledas endast om Folkrepubliken Kinas statsråd först har gett sitt formella godkännande till att marknadstillträde tas med i investeringsavtalet.

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 33.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0097.

(3)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 1.

(5)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(6)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(7)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(8)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(9)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(10)  Antagna texter, 12.6.2013, P7_TA(2013)0261 och 0262.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/52

---

P7_TA(2013)0412

Handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (2013/2675(RSP))

(2016/C 181/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin (1),

| — | med beaktande av artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att ”i sina förbindelser med den övriga världen ska unionen [...] bidra [...] till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt” respektive ”unionen ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att ”i sina förbindelser med den övriga världen ska unionen [...] bidra [...] till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt” respektive ”unionen ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) – 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) – 2009 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om varumärkesförfalskningens inverkan på den internationella handeln (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008 om råvaruhandel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2008 om råvaruhandel (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik. Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik. Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Ett konkurrenskraftigt Europa i världen Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Ett konkurrenskraftigt Europa i världen Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (COM(2006)0567),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 februari 2013 om handels- och investeringshinder (COM(2013)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 februari 2013 om handels- och investeringshinder (COM(2013)0103),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (O–000093/2013 – B7–0509/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (O–000093/2013 – B7–0509/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det regelbaserade multilaterala handelssystemet, som inrättades genom Världshandelsorganisationen (WTO), är det effektivaste sättet att nå öppen och rättvis handel i hela världen. Samtidigt är det mycket viktigt att uppfatta bilaterala avtal som en del av samma gemensamma verktyg för internationella frågor. |
| --- | --- |

A.

Det regelbaserade multilaterala handelssystemet, som inrättades genom Världshandelsorganisationen (WTO), är det effektivaste sättet att nå öppen och rättvis handel i hela världen. Samtidigt är det mycket viktigt att uppfatta bilaterala avtal som en del av samma gemensamma verktyg för internationella frågor.

| B. | EU står fast vid sitt åtagande om att i första hand söka uppnå ett välavvägt och rättvist resultat för utvecklingsagendan från Doha, samtidigt som parallella framsteg med bilaterala handelsavtal med andra industriländer också är ett godtagbart alternativ. |
| --- | --- |

B.

EU står fast vid sitt åtagande om att i första hand söka uppnå ett välavvägt och rättvist resultat för utvecklingsagendan från Doha, samtidigt som parallella framsteg med bilaterala handelsavtal med andra industriländer också är ett godtagbart alternativ.

| C. | Den totala bilaterala handeln mellan EU och Taiwan har ökat mer än tolvfaldigt under de tjugo senaste åren och översteg 40 miljarder euro 2011. |
| --- | --- |

C.

Den totala bilaterala handeln mellan EU och Taiwan har ökat mer än tolvfaldigt under de tjugo senaste åren och översteg 40 miljarder euro 2011.

| D. | Taiwan är EU:s sjunde största handelspartner i Asien, och EU:s tjugotredje största handelspartner i världen. |
| --- | --- |

D.

Taiwan är EU:s sjunde största handelspartner i Asien, och EU:s tjugotredje största handelspartner i världen.

| E. | 2010 stod EU för 31,5 procent av alla utländska direktinvesteringar och 21 procent av utländska direktinvesteringsstockar i Taiwan, därmed var EU den största utländska investeraren i landet. |
| --- | --- |

E.

2010 stod EU för 31,5 procent av alla utländska direktinvesteringar och 21 procent av utländska direktinvesteringsstockar i Taiwan, därmed var EU den största utländska investeraren i landet.

| F. | Handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan utnyttjas för närvarande inte i den omfattning som skulle vara möjligt. |
| --- | --- |

F.

Handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan utnyttjas för närvarande inte i den omfattning som skulle vara möjligt.

| G. | En öppen och rättvis handel är ett effektivt sätt att skapa mer tillväxt och välstånd genom att utnyttja de komparativa fördelarna i de respektive ekonomierna och de potentiella synergieffekter som uppstår till följd av ökad ekonomisk integration och nya insatser för kunskapsdrivna ekonomier. |
| --- | --- |

G.

En öppen och rättvis handel är ett effektivt sätt att skapa mer tillväxt och välstånd genom att utnyttja de komparativa fördelarna i de respektive ekonomierna och de potentiella synergieffekter som uppstår till följd av ökad ekonomisk integration och nya insatser för kunskapsdrivna ekonomier.

| H. | Tullarna mellan de två handelspartnerna är redan nu allmänt låga och EU och Taiwan för en regelbunden strukturerad dialog om handels- och investeringsfrågor av gemensamt intresse. Fyra tekniska arbetsgrupper har inom ramen för detta inrättats för att ta itu med frågor som rör immateriella rättigheter, tekniska handelshinder, sanitära och fytosanitära åtgärder och läkemedelssektorn. |
| --- | --- |

H.

Tullarna mellan de två handelspartnerna är redan nu allmänt låga och EU och Taiwan för en regelbunden strukturerad dialog om handels- och investeringsfrågor av gemensamt intresse. Fyra tekniska arbetsgrupper har inom ramen för detta inrättats för att ta itu med frågor som rör immateriella rättigheter, tekniska handelshinder, sanitära och fytosanitära åtgärder och läkemedelssektorn.

| I. | Trots relativt låga tullavgifter är de bilaterala handelsvolymerna mellan EU och Taiwan lägre än lejonparten av EU:s handelsutbyte med dess andra stora handelspartner. |
| --- | --- |

I.

Trots relativt låga tullavgifter är de bilaterala handelsvolymerna mellan EU och Taiwan lägre än lejonparten av EU:s handelsutbyte med dess andra stora handelspartner.

| J. | IKT-industrin är en sektor med högt mervärde och en källa till tillväxt i både EU och Taiwan, särskilt när det gäller vidareutveckling av smarta produkter och tjänster. |
| --- | --- |

J.

IKT-industrin är en sektor med högt mervärde och en källa till tillväxt i både EU och Taiwan, särskilt när det gäller vidareutveckling av smarta produkter och tjänster.

| K. | EU och Taiwan kan stärka sina ekonomiska förbindelser ytterligare på ett sätt som är verkligt fördelaktigt för båda parter, även med tanke på gemensamma samhällsproblem. |
| --- | --- |

K.

EU och Taiwan kan stärka sina ekonomiska förbindelser ytterligare på ett sätt som är verkligt fördelaktigt för båda parter, även med tanke på gemensamma samhällsproblem.

| L. | Taiwan har varit fullvärdig medlem av WTO sedan 2002 och är även fullvärdig medlem av Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec) och Asiatiska utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

L.

Taiwan har varit fullvärdig medlem av WTO sedan 2002 och är även fullvärdig medlem av Ekonomiska samarbetet i Asien och Stillahavsområdet (Apec) och Asiatiska utvecklingsbanken.

| M. | Taiwans tillträde till WTO-avtalet om offentlig upphandling i juli 2009 var ett viktigt och positivt steg som gjorde att Taiwan inte enbart kan dra nytta av ett ömsesidigt öppnande av marknaderna för offentlig upphandling utan också kommer att förbättra effektiviteten på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

M.

Taiwans tillträde till WTO-avtalet om offentlig upphandling i juli 2009 var ett viktigt och positivt steg som gjorde att Taiwan inte enbart kan dra nytta av ett ömsesidigt öppnande av marknaderna för offentlig upphandling utan också kommer att förbättra effektiviteten på hemmamarknaden.

| N. | Taiwan och Kina har antagit en konstruktiv strategi som bidrar till att 19 avtal har undertecknats mellan Straits Exchange Foundation (för Taiwan) och Association for Relations Across the Taiwan Straits (för Kina). Avtalen innefattar ett ramavtal om ekonomiskt samarbete och ett avtal om immateriella rättigheter som undertecknades den 29 juni 2010 samt investerings- och tullsamarbetsavtalet som undertecknades den 9 augusti 2012. |
| --- | --- |

N.

Taiwan och Kina har antagit en konstruktiv strategi som bidrar till att 19 avtal har undertecknats mellan Straits Exchange Foundation (för Taiwan) och Association for Relations Across the Taiwan Straits (för Kina). Avtalen innefattar ett ramavtal om ekonomiskt samarbete och ett avtal om immateriella rättigheter som undertecknades den 29 juni 2010 samt investerings- och tullsamarbetsavtalet som undertecknades den 9 augusti 2012.

| O. | Andra konstruktiva alternativ har lett till att Taiwan har slutit 31 bilaterala investeringsavtal med tredjeländer, bland annat med Japan den 22 september 2011, samt ett ekonomiskt samarbetsavtal med Nya Zeeland den 10 juli 2013, och återupptog sina förhandlingar om handels- och investeringsramavtalet (Tifa) med USA den 10 mars 2013 samt håller för närvarande på att förhandla om ett investeringsavtal med Sydkorea och ett frihandelsavtal med Singapore (Astep). |
| --- | --- |

O.

Andra konstruktiva alternativ har lett till att Taiwan har slutit 31 bilaterala investeringsavtal med tredjeländer, bland annat med Japan den 22 september 2011, samt ett ekonomiskt samarbetsavtal med Nya Zeeland den 10 juli 2013, och återupptog sina förhandlingar om handels- och investeringsramavtalet (Tifa) med USA den 10 mars 2013 samt håller för närvarande på att förhandla om ett investeringsavtal med Sydkorea och ett frihandelsavtal med Singapore (Astep).

| P. | Taipeis ekonomiska och kulturella representationskontor i USA och American Institute i Taiwan har kommit överens om ett gemensamt uttalande om principerna för internationella investeringstjänster och IKT-tjänster. Taiwan har slutit omfattande inkomstskatteavtal med 25 länder, inklusive 9 EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

P.

Taipeis ekonomiska och kulturella representationskontor i USA och American Institute i Taiwan har kommit överens om ett gemensamt uttalande om principerna för internationella investeringstjänster och IKT-tjänster. Taiwan har slutit omfattande inkomstskatteavtal med 25 länder, inklusive 9 EU-medlemsstater.

| Q. | Närmare ekonomiska förbindelser med Taiwan står inte i motsattsförhållande till EU:s politik för ett enat Kina, eftersom Kina och Taiwan båda anslöt sig till Apec 1991 och WTO 2002. |
| --- | --- |

Q.

Närmare ekonomiska förbindelser med Taiwan står inte i motsattsförhållande till EU:s politik för ett enat Kina, eftersom Kina och Taiwan båda anslöt sig till Apec 1991 och WTO 2002.

| 1. | Europaparlamentet anser att det multilaterala handelssystemet, som förkroppsligas av WTO, fortfarande är det tveklöst verkningsfullaste systemet för att uppnå en öppen och rättvis global handel. Parlamentet anser att EU och Taiwan bör bidra till att de multilaterala handelsförbindelserna går framåt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det multilaterala handelssystemet, som förkroppsligas av WTO, fortfarande är det tveklöst verkningsfullaste systemet för att uppnå en öppen och rättvis global handel. Parlamentet anser att EU och Taiwan bör bidra till att de multilaterala handelsförbindelserna går framåt.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU med tanke på dess arbete för att stärka de ekonomiska förbindelserna med Kina bör överväga möjligheten att göra samma sak med Taiwan för att på ett konsekvent sätt fortsätta stödja Taiwans demokratiska system, sociala pluralism och goda resultat när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU med tanke på dess arbete för att stärka de ekonomiska förbindelserna med Kina bör överväga möjligheten att göra samma sak med Taiwan för att på ett konsekvent sätt fortsätta stödja Taiwans demokratiska system, sociala pluralism och goda resultat när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser därför att EU bör reagera positivt på Taiwans vilja att inleda parallella förhandlingar om bilaterala avtal om investeringsskydd och marknadstillträde för att ytterligare stärka rättssäkerheten vid investeringar och öka storleken och kvaliteten på investeringsflödena. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser därför att EU bör reagera positivt på Taiwans vilja att inleda parallella förhandlingar om bilaterala avtal om investeringsskydd och marknadstillträde för att ytterligare stärka rättssäkerheten vid investeringar och öka storleken och kvaliteten på investeringsflödena.

| 4. | Europaparlamentet anser att beslutet att inleda sådana förhandlingar med Taiwan bör fattas av ekonomiska skäl och inte sammankopplas med utvärderingen av förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att beslutet att inleda sådana förhandlingar med Taiwan bör fattas av ekonomiska skäl och inte sammankopplas med utvärderingen av förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det ser positivt på avtalen om investeringsskydd och marknadstillträde med Taiwan, vilka kommer att leda till att de existerande ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan fördjupas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det ser positivt på avtalen om investeringsskydd och marknadstillträde med Taiwan, vilka kommer att leda till att de existerande ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan fördjupas.

| 6. | Europaparlamentet anser att avtal om investeringsskydd och marknadstillträde mellan EU och Taiwan har alla förutsättningar att leda till en vinn-vinn-situation som kommer att gynna de båda ekonomierna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att avtal om investeringsskydd och marknadstillträde mellan EU och Taiwan har alla förutsättningar att leda till en vinn-vinn-situation som kommer att gynna de båda ekonomierna.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att man i alla avtal bör ta tillbörlig hänsyn till små och medelstora företag och förbättra deras möjligheter att investera i utlandet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att man i alla avtal bör ta tillbörlig hänsyn till små och medelstora företag och förbättra deras möjligheter att investera i utlandet.

| 8. | Europaparlamentet påminner också om att EU och Taiwan redan har välfungerande ekonomiska förbindelser, generellt låga tullavgifter på båda sidor och en välstrukturerad dialog, med regelbundna möten för att ta itu med bilaterala handels- och investeringsfrågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner också om att EU och Taiwan redan har välfungerande ekonomiska förbindelser, generellt låga tullavgifter på båda sidor och en välstrukturerad dialog, med regelbundna möten för att ta itu med bilaterala handels- och investeringsfrågor.

| 9. | Europaparlamentet betonar att avtalet bör inbegripa parternas starka åtagande för en hållbar och inkluderande utveckling på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt plan när det gäller investeringar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att avtalet bör inbegripa parternas starka åtagande för en hållbar och inkluderande utveckling på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt plan när det gäller investeringar.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de investeringsavtal som sluts av EU måste respektera rätten till statliga åtgärder, särskilt när det gäller att uppnå målen för den offentliga politiken, t.ex. på områdena samhälle, miljö, mänskliga rättigheter, säkerhet, arbetstagar- och konsumenträttigheter, folkhälsa och kulturell mångfald. Parlamentet vill se att särskilda bestämmelser om dessa mål inkluderas i avtalet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att de investeringsavtal som sluts av EU måste respektera rätten till statliga åtgärder, särskilt när det gäller att uppnå målen för den offentliga politiken, t.ex. på områdena samhälle, miljö, mänskliga rättigheter, säkerhet, arbetstagar- och konsumenträttigheter, folkhälsa och kulturell mångfald. Parlamentet vill se att särskilda bestämmelser om dessa mål inkluderas i avtalet.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att när det gäller marknadstillträde ska båda parter tillåtas att utesluta vissa sektorer från avregleringsåtagandena för att kunna skydda sina strategiska nationella intressen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att när det gäller marknadstillträde ska båda parter tillåtas att utesluta vissa sektorer från avregleringsåtagandena för att kunna skydda sina strategiska nationella intressen.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på bindande bestämmelser om företagens sociala ansvar och effektiva sociala och miljörelaterade bestämmelser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på bindande bestämmelser om företagens sociala ansvar och effektiva sociala och miljörelaterade bestämmelser.

| 13. | Europaparlamentet betonar att avtalet måste förpliktiga utländska investerare i EU att rätta sig efter europeiska sociala normer och kraven på social dialog. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att avtalet måste förpliktiga utländska investerare i EU att rätta sig efter europeiska sociala normer och kraven på social dialog.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda förhandlingar om dessa avtal mellan EU och Taiwan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda förhandlingar om dessa avtal mellan EU och Taiwan.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Taiwans regering och lagstiftande församling Yuan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Taiwans regering och lagstiftande församling Yuan.

---

(1)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 42.

(2)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 35.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0334.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0097.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(6)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(7)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

(8)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(9)  EGT C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(10)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(11)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(12)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 471.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/56

---

P7_TA(2013)0414

EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera den flyktingström som orsakas av konflikten i Syrien

Europaparlamentets resolution av den 9 oktober 2013 om EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera flyktingflödet i samband med konflikten i Syrien (2013/2837(RSP))

(2016/C 181/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, särskilt resolutionerna av den 16 februari 2012 (1), 13 september 2012 (2), 23 maj 2013 (3) och 12 september 2013 (4), och resolutionerna om människor som flyr väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, särskilt resolutionerna av den 16 februari 2012 (1), 13 september 2012 (2), 23 maj 2013 (3) och 12 september 2013 (4), och resolutionerna om människor som flyr väpnade konflikter,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 23 januari, 18 februari, 11 mars, 22 april, 27 maj, 24 juni, 9 juli och 22 juli 2013, och med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Syrien av den 8 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 23 januari, 18 februari, 11 mars, 22 april, 27 maj, 24 juni, 9 juli och 22 juli 2013, och med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Syrien av den 8 februari 2013,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 21 augusti 2013 om de senaste uppgifterna om användning av kemiska vapen i Damaskus, av den 23 augusti 2013 om det brådskande behovet av en politisk lösning av konflikten i Syrien (vilket återspeglar den ståndpunkt om Syrien som EU enades om den 7 september 2013), av den 10 september 2013 om förslaget om att placera Syriens kemiska vapen under internationell kontroll och av den 14 september 2013 efter överenskommelsen mellan USA och Ryssland om kemiska vapen i Syrien, samt av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten under parlamentets debatt i plenum i Strasbourg den 11 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 21 augusti 2013 om de senaste uppgifterna om användning av kemiska vapen i Damaskus, av den 23 augusti 2013 om det brådskande behovet av en politisk lösning av konflikten i Syrien (vilket återspeglar den ståndpunkt om Syrien som EU enades om den 7 september 2013), av den 10 september 2013 om förslaget om att placera Syriens kemiska vapen under internationell kontroll och av den 14 september 2013 efter överenskommelsen mellan USA och Ryssland om kemiska vapen i Syrien, samt av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten under parlamentets debatt i plenum i Strasbourg den 11 september 2013,

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, om syriska flyktingar och EU:s insatser, framför allt hennes uttalande av den 3 september 2013 om den senaste uppgiften om hur många människor som har flytt från den syriska krisen, och av lägesrapporterna och faktabladen om Syrien från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, om syriska flyktingar och EU:s insatser, framför allt hennes uttalande av den 3 september 2013 om den senaste uppgiften om hur många människor som har flytt från den syriska krisen, och av lägesrapporterna och faktabladen om Syrien från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo),

| — | med beaktande av yttrandet från FN:s flyktingkommissarie, António Guterres, vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) informella möte i Vilnius den 18 juli 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från FN:s flyktingkommissarie, António Guterres, vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) informella möte i Vilnius den 18 juli 2013 (5),

| — | med beaktande av säkerhetsrådets informationsmeddelanden om Syrien, vilka har utfärdats av FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, Valerie Amos, framför allt meddelandet av den 18 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av säkerhetsrådets informationsmeddelanden om Syrien, vilka har utfärdats av FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, Valerie Amos, framför allt meddelandet av den 18 april 2013,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det ministermöte för länder som gränsar till Syrien som FN:s flyktingkommissarie anordnade den 4 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det ministermöte för länder som gränsar till Syrien som FN:s flyktingkommissarie anordnade den 4 september 2013,

| — | med beaktande av resolutionerna om Syrien från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna om Syrien från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet till denna om indragning av barn i väpnade konflikter samt av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, till vilka Syrien har anslutit sig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet till denna om indragning av barn i väpnade konflikter samt av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, till vilka Syrien har anslutit sig,

| — | med beaktande av artiklarna 78, 79 och 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 78, 79 och 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dem,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fram till och med den 20 september 2013 hade FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerat sammanlagt 1 929 227 syriska flyktingar i grannländerna och i Nordafrika. Det totala antalet flyktingar, inklusive de som inte är registrerade, beräknas uppgå till 2 102 582 stycken. Enligt samma källor är 76 procent av de syriska flyktingarna kvinnor och barn. 410 000 syriska flyktingbarn är i låg- och mellanstadieåldern (mellan 5 och 11 år). Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) uppgick antalet internflyktingar den 9 september 2013 till 4,25 miljoner. |
| --- | --- |

A.

Fram till och med den 20 september 2013 hade FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerat sammanlagt 1 929 227 syriska flyktingar i grannländerna och i Nordafrika. Det totala antalet flyktingar, inklusive de som inte är registrerade, beräknas uppgå till 2 102 582 stycken. Enligt samma källor är 76 procent av de syriska flyktingarna kvinnor och barn. 410 000 syriska flyktingbarn är i låg- och mellanstadieåldern (mellan 5 och 11 år). Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) uppgick antalet internflyktingar den 9 september 2013 till 4,25 miljoner.

| B. | Enligt FN:s flyktingkommissariat uppgick antalet flyktingar (inklusive de som väntade på att registreras) i mottagarländerna den 20 september 2013 till följande: Turkiet 492 687 stycken, Libanon 748 608 stycken, Jordanien 531 768 stycken, Irak 190 857 stycken, Egypten 124 373 stycken och Marocko, Algeriet och Libyen 14 289 stycken (registrerade). Tusentals syrier flyr varje dag till grannländerna, och FN:s regionala åtgärdsplan för Syrien räknar med att det kommer att finnas 3,5 miljoner syriska flyktingar i slutet av 2013. |
| --- | --- |

B.

Enligt FN:s flyktingkommissariat uppgick antalet flyktingar (inklusive de som väntade på att registreras) i mottagarländerna den 20 september 2013 till följande: Turkiet 492 687 stycken, Libanon 748 608 stycken, Jordanien 531 768 stycken, Irak 190 857 stycken, Egypten 124 373 stycken och Marocko, Algeriet och Libyen 14 289 stycken (registrerade). Tusentals syrier flyr varje dag till grannländerna, och FN:s regionala åtgärdsplan för Syrien räknar med att det kommer att finnas 3,5 miljoner syriska flyktingar i slutet av 2013.

| C. | Antalet asylansökningar i EU från syrier har fortsatt att öka under 2013, och totalt 52 037 asylansökningar har lämnats in i EU och dess närmaste grannländer (Schweiz och Norge) sedan konflikten inleddes 2011. |
| --- | --- |

C.

Antalet asylansökningar i EU från syrier har fortsatt att öka under 2013, och totalt 52 037 asylansökningar har lämnats in i EU och dess närmaste grannländer (Schweiz och Norge) sedan konflikten inleddes 2011.

| D. | Inom EU-28 har Tyskland och Sverige tagit emot 59 procent av de inlämnade ansökningarna (14 842 respektive 14 083 stycken). Även i andra medlemsstater har antalet ansökningar ökat kraftigt, men bara ytterligare en medlemsstat har mottagit fler än 2 000 ansökningar (Storbritannien, med 2 634 stycken). |
| --- | --- |

D.

Inom EU-28 har Tyskland och Sverige tagit emot 59 procent av de inlämnade ansökningarna (14 842 respektive 14 083 stycken). Även i andra medlemsstater har antalet ansökningar ökat kraftigt, men bara ytterligare en medlemsstat har mottagit fler än 2 000 ansökningar (Storbritannien, med 2 634 stycken).

| E. | Det saknas dels helt korrekta och tillförlitliga uppgifter om det totala antalet syrier som kommer till Europa, dels uppgifter om antalet som söker asyl i europeiska länder och hur många det rör sig om totalt. Trots dessa brister och det faktum att statistik och uppgifter om beslut i asylärenden i EU:s medlemsstater ibland inte stämmer finns det, enligt FN:s flyktingkommissariat, tecken på att skyddet av syrier fortfarande är bristfälligt i EU. |
| --- | --- |

E.

Det saknas dels helt korrekta och tillförlitliga uppgifter om det totala antalet syrier som kommer till Europa, dels uppgifter om antalet som söker asyl i europeiska länder och hur många det rör sig om totalt. Trots dessa brister och det faktum att statistik och uppgifter om beslut i asylärenden i EU:s medlemsstater ibland inte stämmer finns det, enligt FN:s flyktingkommissariat, tecken på att skyddet av syrier fortfarande är bristfälligt i EU.

| F. | Den syriska flyktingkrisen sätter för första gången det nyligen reviderade gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) på prov. |
| --- | --- |

F.

Den syriska flyktingkrisen sätter för första gången det nyligen reviderade gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) på prov.

| G. | Unionslagstiftningen tillhandahåller redan ett antal verktyg, såsom viseringskodexen (6) och kodexen om Schengengränserna (7), som gör det möjligt att bevilja visum av humanitära skäl. |
| --- | --- |

G.

Unionslagstiftningen tillhandahåller redan ett antal verktyg, såsom viseringskodexen (6) och kodexen om Schengengränserna (7), som gör det möjligt att bevilja visum av humanitära skäl.

| H. | Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda de medel som kommer att finnas tillgängliga från Asyl- och migrationsfonden och medel från den förberedande åtgärden Möjliggöra flyktingars vidarebosättning i samband med katastrofer, som bland annat omfattar följande åtgärder: att stödja personer som redan har erkänts som flyktingar av FN:s flyktingkommissariat, att stödja nödåtgärder för grupper av flyktingar som har prioriterad ställning, som utsätts för väpnade attacker eller som står inför andra extremt känsliga eller livshotande situationer och att vid behov ge extra finansiellt stöd vid krissituationer till FN:s flyktingkommissariat och till dess lokalkontor i medlemsstaterna och på unionsnivå. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda de medel som kommer att finnas tillgängliga från Asyl- och migrationsfonden och medel från den förberedande åtgärden Möjliggöra flyktingars vidarebosättning i samband med katastrofer, som bland annat omfattar följande åtgärder: att stödja personer som redan har erkänts som flyktingar av FN:s flyktingkommissariat, att stödja nödåtgärder för grupper av flyktingar som har prioriterad ställning, som utsätts för väpnade attacker eller som står inför andra extremt känsliga eller livshotande situationer och att vid behov ge extra finansiellt stöd vid krissituationer till FN:s flyktingkommissariat och till dess lokalkontor i medlemsstaterna och på unionsnivå.

| I. | Vid den senaste tragedin omkom 130 migranter och hundratals andra försvann i närheten av Lampedusa den 3 oktober 2013. Tiotusentals migranter har mist livet i sina försök att ta sig till EU, och än en gång påpekas att alla insatser måste göras för att rädda människor i livsfara och att medlemsstaterna måste fullgöra sina internationella åtaganden om sjöräddning. |
| --- | --- |

I.

Vid den senaste tragedin omkom 130 migranter och hundratals andra försvann i närheten av Lampedusa den 3 oktober 2013. Tiotusentals migranter har mist livet i sina försök att ta sig till EU, och än en gång påpekas att alla insatser måste göras för att rädda människor i livsfara och att medlemsstaterna måste fullgöra sina internationella åtaganden om sjöräddning.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den pågående humanitära krisen i Syrien och den stora påfrestning som den innebär för grannländerna. Parlamentet uttrycker oro över att den massiva flyktingströmmen fortsätter att öka, och över att det inte finns något som tyder på att den kommer att avta inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över den pågående humanitära krisen i Syrien och den stora påfrestning som den innebär för grannländerna. Parlamentet uttrycker oro över att den massiva flyktingströmmen fortsätter att öka, och över att det inte finns något som tyder på att den kommer att avta inom den närmaste framtiden.

| 2. | Europaparlamentet berömmer myndigheterna i dessa länder för deras ansträngningar och solidaritet, och ländernas befolkningar för deras generositet i arbetet med att bistå flyktingar från Syrien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet berömmer myndigheterna i dessa länder för deras ansträngningar och solidaritet, och ländernas befolkningar för deras generositet i arbetet med att bistå flyktingar från Syrien.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den stora öppenhet som Syriens grannländer visar prov på i sin flyktingpolitik, och uppmanar dem med kraft att hålla sina gränser öppna för alla dem som flyr från Syrien. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar den stora öppenhet som Syriens grannländer visar prov på i sin flyktingpolitik, och uppmanar dem med kraft att hålla sina gränser öppna för alla dem som flyr från Syrien.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att alltfler syrier riskerar sina liv på farliga överfarter med båt över Medelhavet till EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att alltfler syrier riskerar sina liv på farliga överfarter med båt över Medelhavet till EU.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU och dess medlemsstater har avsatt mer än 1 miljard euro i humanitärt och icke-humanitärt bistånd till syrier i och utanför Syrien, och konstaterar att EU är den största givaren av humanitärt bistånd till krisen i Syrien. Parlamentet uppmanar dessutom EU att övervaka fördelningen av dessa medel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU och dess medlemsstater har avsatt mer än 1 miljard euro i humanitärt och icke-humanitärt bistånd till syrier i och utanför Syrien, och konstaterar att EU är den största givaren av humanitärt bistånd till krisen i Syrien. Parlamentet uppmanar dessutom EU att övervaka fördelningen av dessa medel.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sin generösa finansiering av humanitära och icke-humanitära insatser för att tillgodose behoven hos människor i Syrien och syriska flyktingar i grannländerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sin generösa finansiering av humanitära och icke-humanitära insatser för att tillgodose behoven hos människor i Syrien och syriska flyktingar i grannländerna.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att lösa akuta situationer genom att tillämpa vidarebosättning jämte gällande nationella kvoter och bevilja inresetillstånd av humanitära skäl. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja de medel som ännu finns tillgängliga inom den förberedande åtgärden/pilotprojektet för vidarebosättning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att lösa akuta situationer genom att tillämpa vidarebosättning jämte gällande nationella kvoter och bevilja inresetillstånd av humanitära skäl. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja de medel som ännu finns tillgängliga inom den förberedande åtgärden/pilotprojektet för vidarebosättning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet, EU och medlemsstaterna att fortsätta att stödja åtgärder för att avhjälpa denna exceptionella humanitära kris och åta sig att effektivt bistå Syriens grannländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar världssamfundet, EU och medlemsstaterna att fortsätta att stödja åtgärder för att avhjälpa denna exceptionella humanitära kris och åta sig att effektivt bistå Syriens grannländer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att sammankalla en konferens om humanitära frågor i samband med den syriska flyktingkrisen, och att där prioritera åtgärder till förmån för mottagarländerna i regionen (särskilt Libanon, Jordanien, Turkiet och Irak) i syfte att stödja dem i deras arbete med att ta emot allt större flyktinggrupper och bibehålla sin generösa flyktingpolitik. Parlamentet betonar att samtliga EU-institutioner och organisationer från det civila samhället bör delta i denna konferens, och att man bör fokusera på humanitära åtgärder och på att stärka EU:s roll och engagemang i det diplomatiska arbetet med att få ett slut på konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU att sammankalla en konferens om humanitära frågor i samband med den syriska flyktingkrisen, och att där prioritera åtgärder till förmån för mottagarländerna i regionen (särskilt Libanon, Jordanien, Turkiet och Irak) i syfte att stödja dem i deras arbete med att ta emot allt större flyktinggrupper och bibehålla sin generösa flyktingpolitik. Parlamentet betonar att samtliga EU-institutioner och organisationer från det civila samhället bör delta i denna konferens, och att man bör fokusera på humanitära åtgärder och på att stärka EU:s roll och engagemang i det diplomatiska arbetet med att få ett slut på konflikten i Syrien.

| 10. | Europaparlamentet betonar att man i detta skede konkret måste undersöka huruvida medlemsstaterna skulle kunna göra mer för att förstärka sina skyddsinsatser för Syrien, och i så fall på vilket sätt och när detta ska ske. Parlamentet framhåller behovet av solidaritet och en proaktiv förstärkning av EU:s totala skyddsinsats genom mer samarbete, informationsutbyte, kapacitetsbyggande och politisk dialog. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att man i detta skede konkret måste undersöka huruvida medlemsstaterna skulle kunna göra mer för att förstärka sina skyddsinsatser för Syrien, och i så fall på vilket sätt och när detta ska ske. Parlamentet framhåller behovet av solidaritet och en proaktiv förstärkning av EU:s totala skyddsinsats genom mer samarbete, informationsutbyte, kapacitetsbyggande och politisk dialog.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det allmänna samförstånd som råder i medlemsstaterna om att syriska medborgare inte bör skickas tillbaka till Syrien. Parlamentet betonar dock att det behövs ett mer samstämt upplägg och större solidaritet med de medlemsstater som belastas extra mycket i samband med mottagandet av flyktingar från Syrien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla bestämmelser i det gemensamma europeiska asylsystemets olika instrument tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det allmänna samförstånd som råder i medlemsstaterna om att syriska medborgare inte bör skickas tillbaka till Syrien. Parlamentet betonar dock att det behövs ett mer samstämt upplägg och större solidaritet med de medlemsstater som belastas extra mycket i samband med mottagandet av flyktingar från Syrien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla bestämmelser i det gemensamma europeiska asylsystemets olika instrument tillämpas korrekt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka all gällande unionslagstiftning om beviljande av en säker inresa i EU och alla förfaranden för detta för att tillfälligt kunna ta emot syriska flyktingar i sina länder. Parlamentet noterar att lagliga inresor i EU är att föredra framför farligare olagliga metoder, vilka skulle kunna involvera människohandel. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har beviljat syrier antingen permanent uppehållstillstånd (t.ex. Sverige) eller tillfälligt uppehållstillstånd (t.ex. Tyskland). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka all gällande unionslagstiftning om beviljande av en säker inresa i EU och alla förfaranden för detta för att tillfälligt kunna ta emot syriska flyktingar i sina länder. Parlamentet noterar att lagliga inresor i EU är att föredra framför farligare olagliga metoder, vilka skulle kunna involvera människohandel. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har beviljat syrier antingen permanent uppehållstillstånd (t.ex. Sverige) eller tillfälligt uppehållstillstånd (t.ex. Tyskland).

| 13. | Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om att syrier som flyr från konflikten och söker internationellt skydd bör hänvisas till de behöriga nationella asylmyndigheterna och få tillgång till rättvisa och effektiva asylförfaranden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om att syrier som flyr från konflikten och söker internationellt skydd bör hänvisas till de behöriga nationella asylmyndigheterna och få tillgång till rättvisa och effektiva asylförfaranden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att vidta lämpliga och ansvarsfulla åtgärder beträffande en eventuell tillströmning av flyktingar till EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att övervaka den nuvarande situationen och utarbeta beredskapsplaner, inklusive möjligheten att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd (8) om och när situationen så kräver. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU att vidta lämpliga och ansvarsfulla åtgärder beträffande en eventuell tillströmning av flyktingar till EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att övervaka den nuvarande situationen och utarbeta beredskapsplaner, inklusive möjligheten att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd (8) om och när situationen så kräver.

| 15. | Europaparlamentet påminner om medlemsstaternas skyldighet att rädda migranter till sjöss och uppmanar de medlemsstater som inte har fullgjort sina internationella åtaganden att sluta avvisa båtar med migranter ombord. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om medlemsstaternas skyldighet att rädda migranter till sjöss och uppmanar de medlemsstater som inte har fullgjort sina internationella åtaganden att sluta avvisa båtar med migranter ombord.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med gällande internationell lagstiftning och unionslagstiftning respektera principen om non-refoulement. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart upphöra med allt oskäligt och varaktigt kvarhållande som strider mot internationell och europeisk rätt, och erinrar om att åtgärder för kvarhållande av migranter alltid måste åtföljas av ett administrativt beslut, vara vederbörligen motiverade och vara tidsbegränsade. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med gällande internationell lagstiftning och unionslagstiftning respektera principen om non-refoulement. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart upphöra med allt oskäligt och varaktigt kvarhållande som strider mot internationell och europeisk rätt, och erinrar om att åtgärder för kvarhållande av migranter alltid måste åtföljas av ett administrativt beslut, vara vederbörligen motiverade och vara tidsbegränsade.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar sina berörda utskott att fortsätta att övervaka dels situationen i Syrien och grannländerna, dels de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i detta hänseende. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar sina berörda utskott att fortsätta att övervaka dels situationen i Syrien och grannländerna, dels de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i detta hänseende.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Förenta nationernas generalsekreterare, Förenta nationernas flyktingkommissarie, Arabförbundets generalsekreterare, Arabrepubliken Syriens parlament och regering samt till parlamenten och regeringarna i Syriens grannländer och alla parter i konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Förenta nationernas generalsekreterare, Förenta nationernas flyktingkommissarie, Arabförbundets generalsekreterare, Arabrepubliken Syriens parlament och regering samt till parlamenten och regeringarna i Syriens grannländer och alla parter i konflikten i Syrien.

---

(1)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 37.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0351.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0223.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0378.

(5)  http://www.unhcr.org/51b7149c9.html.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 105, 13.4.2006, s. 1).

(8)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EUT L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

Den 10 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/61

---

P7_TA(2013)0418

CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (2013/2702(RSP))

(2016/C 181/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europadomstolens dom av den 13 december 2012 i vilken f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (Fyrom) dömdes för de extremt allvarliga överträdelserna av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artiklarna 3, 5, 8 och 13) vid det extraordinära överlämnandet av Khaled el-Masri, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens dom av den 13 december 2012 i vilken f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (Fyrom) dömdes för de extremt allvarliga överträdelserna av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artiklarna 3, 5, 8 och 13) vid det extraordinära överlämnandet av Khaled el-Masri,

| — | med beaktande av följande pågående mål i Europadomstolen: al-Nashiri mot Polen, Abu Zubaydah mot Litauen, Abu Zubaydah mot Polen samt Nasr och Ghali mot Italien, med beaktande av al-Nashiris stämningsansökan mot Rumänien i augusti 2012 och Human Rights Monitoring Institutes (HRMI) och Open Society Justice Initiatives stämningsansökan mot Litauen i december 2012 för brott mot deras rätt till information och rätt till ett effektivt rättsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av följande pågående mål i Europadomstolen: al-Nashiri mot Polen, Abu Zubaydah mot Litauen, Abu Zubaydah mot Polen samt Nasr och Ghali mot Italien, med beaktande av al-Nashiris stämningsansökan mot Rumänien i augusti 2012 och Human Rights Monitoring Institutes (HRMI) och Open Society Justice Initiatives stämningsansökan mot Litauen i december 2012 för brott mot deras rätt till information och rätt till ett effektivt rättsmedel,

| — | med beaktande av den dom som avkunnades av Italiens högsta domstol i september 2012 där domarna mot 23 amerikanska medborgare fastställdes för bortförandet av Abu Omar 2003, däribland CIA:s före detta platschef i Milano, Robert Seldon Lady, som dömdes till nio års fängelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den dom som avkunnades av Italiens högsta domstol i september 2012 där domarna mot 23 amerikanska medborgare fastställdes för bortförandet av Abu Omar 2003, däribland CIA:s före detta platschef i Milano, Robert Seldon Lady, som dömdes till nio års fängelse,

| — | med beaktande av Milanos appellationsdomstols beslut i februari 2013 där tre andra CIA-agenter (1), som tidigare hade ansetts omfattas av diplomatisk immunitet, dömdes till mellan sex och sju års fängelse och med beaktande av samma domstols beslut att även döma Nicolò Pollari, före detta chef för Italiens militära säkerhetstjänst (SISMI), till tio års fängelse, Marco Mancini, SISMI:s före detta vice chef, till nio års fängelse samt tre agenter från SISMI till sex års fängelse vardera, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Milanos appellationsdomstols beslut i februari 2013 där tre andra CIA-agenter (1), som tidigare hade ansetts omfattas av diplomatisk immunitet, dömdes till mellan sex och sju års fängelse och med beaktande av samma domstols beslut att även döma Nicolò Pollari, före detta chef för Italiens militära säkerhetstjänst (SISMI), till tio års fängelse, Marco Mancini, SISMI:s före detta vice chef, till nio års fängelse samt tre agenter från SISMI till sex års fängelse vardera,

| — | med beaktande av det beslut som fattades av Italiens president den 5 april 2013 om att benåda den amerikanske översten Joseph Romano, som hade dömts för sin delaktighet i bortförandet av Abu Omar i det landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som fattades av Italiens president den 5 april 2013 om att benåda den amerikanske översten Joseph Romano, som hade dömts för sin delaktighet i bortförandet av Abu Omar i det landet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder: uppföljning av TDIP-utskottets betänkande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder: uppföljning av TDIP-utskottets betänkande (2),

| — | med beaktande av de handlingar som kommissionen vidarebefordrat till föredraganden, däribland de icke landsspecifika skrivelser som skickades till samtliga medlemsstater i mars 2013 och vilka besvarades av endast ett fåtal medlemsstater (Spanien, Litauen, Ungern och Finland), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de handlingar som kommissionen vidarebefordrat till föredraganden, däribland de icke landsspecifika skrivelser som skickades till samtliga medlemsstater i mars 2013 och vilka besvarades av endast ett fåtal medlemsstater (Spanien, Litauen, Ungern och Finland),

| — | med beaktande av sina resolutioner om Guantánamo, varav den mest aktuella är av den 23 maj 2013 om hungerstrejk bland fångarna i Guantánamo (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Guantánamo, varav den mest aktuella är av den 23 maj 2013 om hungerstrejk bland fångarna i Guantánamo (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (4),

| — | med beaktande av de flygdata som mottagits av Eurocontrol fram till september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de flygdata som mottagits av Eurocontrol fram till september 2012,

| — | med beaktande av den begäran som föredraganden skickade till byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) i april 2013 om samarbete inom utlämnande av flygdata samt det positiva svar som mottogs i juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran som föredraganden skickade till byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) i april 2013 om samarbete inom utlämnande av flygdata samt det positiva svar som mottogs i juni 2013,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen och om kommissionens rapport från 2012 om tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (Luxemburg den 6–7 juni 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen och om kommissionens rapport från 2012 om tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (Luxemburg den 6–7 juni 2013),

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (2010–2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (2010–2014),

| — | med beaktande av flera medierapporter och reportage från undersökande journalister, bland annat det undersökande reportage som sändes på den rumänska tv-kanalen Antena 1 i april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av flera medierapporter och reportage från undersökande journalister, bland annat det undersökande reportage som sändes på den rumänska tv-kanalen Antena 1 i april 2013,

| — | med beaktande av den forskning och de utredningar som gjorts av framför allt Interights, Redress och Reprieve och de rapporter som utarbetats sedan antagandet av den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012, av oberoende forskare, organisationer i det civila samhället och nationella och internationella icke-statliga organisationer, särskilt Open Society Justice Initiatives rapport Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition (februari 2013), den oberoende undersökning som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom och som gjordes i USA av Constitution Projects arbetsgrupp för behandling av fångar (april 2013), databasen över överlämningsflygningar (Rendition Flights Database), som offentliggjordes av den brittiska akademiska webbplatsen The Rendition Project (maj 2013), Amnesty Internationals rapport Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention (juni 2013) samt Human Rights Watchs skrivelse till de litauiska myndigheterna (juni 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den forskning och de utredningar som gjorts av framför allt Interights, Redress och Reprieve och de rapporter som utarbetats sedan antagandet av den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012, av oberoende forskare, organisationer i det civila samhället och nationella och internationella icke-statliga organisationer, särskilt Open Society Justice Initiatives rapport Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition (februari 2013), den oberoende undersökning som både det demokratiska och det republikanska partiet ställt sig bakom och som gjordes i USA av Constitution Projects arbetsgrupp för behandling av fångar (april 2013), databasen över överlämningsflygningar (Rendition Flights Database), som offentliggjordes av den brittiska akademiska webbplatsen The Rendition Project (maj 2013), Amnesty Internationals rapport Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention (juni 2013) samt Human Rights Watchs skrivelse till de litauiska myndigheterna (juni 2013),

| — | med beaktande av frågorna, som lagts fram av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för utrikesfrågor (O-000079/2013 – B7-0215/2013 and O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna, som lagts fram av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för utrikesfrågor (O-000079/2013 – B7-0215/2013 and O-000080/2013 – B7-0216/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för de grundläggande rättigheterna utgör ett väsentligt inslag i en framgångsrik politik för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

A.

Respekten för de grundläggande rättigheterna utgör ett väsentligt inslag i en framgångsrik politik för terrorismbekämpning.

| B. | Europaparlamentet har fördömt CIA:s program för överlämning och hemlig internering under USA:s ledning, som omfattar flera kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland illegal och godtycklig internering, tortyr och annan grym behandling, överträdelser av principen om ”non-refoulement” och ofrivilliga försvinnanden genom CIA:s användning av europeiskt luftrum och territorium. Parlamentet har upprepade gånger efterlyst fullständiga utredningar av nationella regeringars och byråers samarbete med CIA:s program. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet har fördömt CIA:s program för överlämning och hemlig internering under USA:s ledning, som omfattar flera kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland illegal och godtycklig internering, tortyr och annan grym behandling, överträdelser av principen om ”non-refoulement” och ofrivilliga försvinnanden genom CIA:s användning av europeiskt luftrum och territorium. Parlamentet har upprepade gånger efterlyst fullständiga utredningar av nationella regeringars och byråers samarbete med CIA:s program.

| C. | Europaparlamentet har åtagit sig att fortsätta uppfylla det mandat som det fått av det tillfälliga utskottet, i enlighet med artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen, och har instruerat sina berörda utskott att ta upp denna fråga i kammaren ett år efter antagandet av ovannämnda resolution av den 11 september 2012, eftersom det anser att det är viktigt att utvärdera i vilken utsträckning parlamentets antagna rekommendationer har genomförts. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har åtagit sig att fortsätta uppfylla det mandat som det fått av det tillfälliga utskottet, i enlighet med artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen, och har instruerat sina berörda utskott att ta upp denna fråga i kammaren ett år efter antagandet av ovannämnda resolution av den 11 september 2012, eftersom det anser att det är viktigt att utvärdera i vilken utsträckning parlamentets antagna rekommendationer har genomförts.

| D. | Ansvarsutkrävande för överlämningar är avgörande för att skydda och främja mänskliga rättigheter på ett effektivt sätt i EU:s inrikes- och utrikespolitik och för att garantera en legitim och verkningsfull säkerhetspolitik som bygger på rättsstatsprincipen. EU:s institutioner har nyligen deltagit i en debatt om hur EU bättre kan skydda och främja de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Ansvarsutkrävande för överlämningar är avgörande för att skydda och främja mänskliga rättigheter på ett effektivt sätt i EU:s inrikes- och utrikespolitik och för att garantera en legitim och verkningsfull säkerhetspolitik som bygger på rättsstatsprincipen. EU:s institutioner har nyligen deltagit i en debatt om hur EU bättre kan skydda och främja de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| E. | Det har inte kommit några utförliga svar från rådet eller kommissionen på parlamentets rekommendationer. |
| --- | --- |

E.

Det har inte kommit några utförliga svar från rådet eller kommissionen på parlamentets rekommendationer.

| F. | De litauiska myndigheterna står fast vid sitt åtagande att återuppta brottsutredningen av Litauens delaktighet i CIA-programmet om nya uppgifter framkommer, men detta har ännu inte skett. I sina yttranden till Europadomstolen i fallet Abu Zubaydah har de litauiska myndigheterna visat prov på stora brister i sina utredningar och att de inte har förstått andemeningen i den nya informationen. Litauen är ordförande för Europeiska unionens råd under det andra halvåret 2013. Den 13 september 2013 ingavs ett klagomål till Litauens riksåklagare med en begäran om en utredning av påståendena om att Mustafa al-Hawsawi, som för närvarande står inför rätta vid militärkommissionsrättegången i Guantánamobukten, olagligt hade överförts till Litauen och i hemlighet hållits fängslad och torterats där som en del av ett CIA-program. |
| --- | --- |

F.

De litauiska myndigheterna står fast vid sitt åtagande att återuppta brottsutredningen av Litauens delaktighet i CIA-programmet om nya uppgifter framkommer, men detta har ännu inte skett. I sina yttranden till Europadomstolen i fallet Abu Zubaydah har de litauiska myndigheterna visat prov på stora brister i sina utredningar och att de inte har förstått andemeningen i den nya informationen. Litauen är ordförande för Europeiska unionens råd under det andra halvåret 2013. Den 13 september 2013 ingavs ett klagomål till Litauens riksåklagare med en begäran om en utredning av påståendena om att Mustafa al-Hawsawi, som för närvarande står inför rätta vid militärkommissionsrättegången i Guantánamobukten, olagligt hade överförts till Litauen och i hemlighet hållits fängslad och torterats där som en del av ett CIA-program.

| G. | Det djuplodande granskande reportage som sändes på tv-kanalen Antena 1 i april 2013 gav ytterligare indikationer på Rumäniens centrala roll i fängelsenätverket. Den tidigare rådgivaren för nationell säkerhet, Ioan Talpeș, uppgav att Rumänien hade bistått CIA med logistiskt stöd. En före detta rumänsk senator erkände begränsningarna med den tidigare parlamentariska undersökningen och uppmanade åklagarna att inleda rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

G.

Det djuplodande granskande reportage som sändes på tv-kanalen Antena 1 i april 2013 gav ytterligare indikationer på Rumäniens centrala roll i fängelsenätverket. Den tidigare rådgivaren för nationell säkerhet, Ioan Talpeș, uppgav att Rumänien hade bistått CIA med logistiskt stöd. En före detta rumänsk senator erkände begränsningarna med den tidigare parlamentariska undersökningen och uppmanade åklagarna att inleda rättsliga förfaranden.

| H. | En begäran gjordes till de polska åklagarna den 11 juni 2013 om att en tredje man, den jemenitiska medborgaren Walid Mohammed Bin Attash, skulle få ett officiellt erkännande som offer, eftersom han olagligen hade anhållits i Pakistan 2003 och suttit i ett hemligt fängelse i Polen från juni till september 2003. Därefter flyttades han till Guantánamo, där han ännu finns kvar. De polska åklagarna har förlängt sin pågående brottsutredning till oktober 2013. |
| --- | --- |

H.

En begäran gjordes till de polska åklagarna den 11 juni 2013 om att en tredje man, den jemenitiska medborgaren Walid Mohammed Bin Attash, skulle få ett officiellt erkännande som offer, eftersom han olagligen hade anhållits i Pakistan 2003 och suttit i ett hemligt fängelse i Polen från juni till september 2003. Därefter flyttades han till Guantánamo, där han ännu finns kvar. De polska åklagarna har förlängt sin pågående brottsutredning till oktober 2013.

| I. | De brittiska myndigheterna uppger att det finns administrativa hinder för det civilmål som den libyske medborgaren Abdel Hakim Behadj – som med brittiskt stöd ska ha torterats av CIA i Libyen – driver mot Storbritannien, och myndigheterna har för avsikt att låta bevisföringen ske bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

I.

De brittiska myndigheterna uppger att det finns administrativa hinder för det civilmål som den libyske medborgaren Abdel Hakim Behadj – som med brittiskt stöd ska ha torterats av CIA i Libyen – driver mot Storbritannien, och myndigheterna har för avsikt att låta bevisföringen ske bakom stängda dörrar.

| J. | I december 2012 utfärdade Italien en internationell arresteringsorder mot Robert Seldon Lady, som greps i Panama i juli 2013. Den begäran om utlämning som Italien sedan gjorde avslogs av Panama, och Robert Seldon Lady överlämnades till USA i juli 2013. Italiens president beslutade den 5 april 2013 att benåda den amerikanska översten Joseph Romano, som hade dömts i Italien för sitt ansvar i bortförandet av Abu Omar i Italien. |
| --- | --- |

J.

I december 2012 utfärdade Italien en internationell arresteringsorder mot Robert Seldon Lady, som greps i Panama i juli 2013. Den begäran om utlämning som Italien sedan gjorde avslogs av Panama, och Robert Seldon Lady överlämnades till USA i juli 2013. Italiens president beslutade den 5 april 2013 att benåda den amerikanska översten Joseph Romano, som hade dömts i Italien för sitt ansvar i bortförandet av Abu Omar i Italien.

| K. | I november 2012 inledde den finska riksdagens justitieombudsman en undersökning av användandet av finskt territorium och luftrum och finska passageraruppgiftssystem i CIA:s överlämningsprogram. Ombudsmannen skickade en detaljerad begäran om information till 15 statliga myndigheter och begärde specifik information från de litauiska myndigheterna om berörda flygningar. |
| --- | --- |

K.

I november 2012 inledde den finska riksdagens justitieombudsman en undersökning av användandet av finskt territorium och luftrum och finska passageraruppgiftssystem i CIA:s överlämningsprogram. Ombudsmannen skickade en detaljerad begäran om information till 15 statliga myndigheter och begärde specifik information från de litauiska myndigheterna om berörda flygningar.

| L. | Den undersökning som gjordes av Danmark fram till maj 2012 utgör inte en oberoende, opartisk, genomgripande och effektiv utredning enligt kraven i internationell människorättslagstiftning och internationella människorättsnormer, med hänsyn till dess brist på tillräckliga befogenheter och begränsade tillämpningsområde. |
| --- | --- |

L.

Den undersökning som gjordes av Danmark fram till maj 2012 utgör inte en oberoende, opartisk, genomgripande och effektiv utredning enligt kraven i internationell människorättslagstiftning och internationella människorättsnormer, med hänsyn till dess brist på tillräckliga befogenheter och begränsade tillämpningsområde.

| M. | Endast två medlemsstater (Tyskland och Storbritannien) har besvarat de uppföljningsskrivelser som skickats till åtta medlemsstater (Tyskland, Frankrike, Italien, Litauen, Polen, Rumänien, Sverige och Storbritannien) av FN:s särskilda förfaranden, om begäran om ytterligare information till följd av FN:s gemensamma undersökning om globala metoder med anknytning till hemlig internering inom ramen för terrorismbekämpning (5). |
| --- | --- |

M.

Endast två medlemsstater (Tyskland och Storbritannien) har besvarat de uppföljningsskrivelser som skickats till åtta medlemsstater (Tyskland, Frankrike, Italien, Litauen, Polen, Rumänien, Sverige och Storbritannien) av FN:s särskilda förfaranden, om begäran om ytterligare information till följd av FN:s gemensamma undersökning om globala metoder med anknytning till hemlig internering inom ramen för terrorismbekämpning (5).

| N. | USA:s president, Barack Obama, upprepade den 23 maj 2013 sitt åtagande om att stänga Guantánamo, och uppgav att han skulle återuppta frisläppandet av fångar och häva moratoriet mot frisläppande av jemenitiska fångar som redan bedömts vara säkra att återföras till Jemen, trots motstånd i den amerikanska kongressen. De amerikanska myndigheterna måste uppfylla sina internationella åtaganden genom att ställa Robert Seldon Lady inför rätta. |
| --- | --- |

N.

USA:s president, Barack Obama, upprepade den 23 maj 2013 sitt åtagande om att stänga Guantánamo, och uppgav att han skulle återuppta frisläppandet av fångar och häva moratoriet mot frisläppande av jemenitiska fångar som redan bedömts vara säkra att återföras till Jemen, trots motstånd i den amerikanska kongressen. De amerikanska myndigheterna måste uppfylla sina internationella åtaganden genom att ställa Robert Seldon Lady inför rätta.

| O. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, citerade i sitt öppningsanförande vid det tjugotredje sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (i Genève i maj 2013) parlamentets ovannämnda resolution av den 11 september 2012 och begärde tillförlitliga och oberoende utredningar som ett viktigt första steg mot ansvarsutkrävande samt uppmanade staterna att prioritera detta. |
| --- | --- |

O.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, citerade i sitt öppningsanförande vid det tjugotredje sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (i Genève i maj 2013) parlamentets ovannämnda resolution av den 11 september 2012 och begärde tillförlitliga och oberoende utredningar som ett viktigt första steg mot ansvarsutkrävande samt uppmanade staterna att prioritera detta.

| P. | FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen, Ben Emmerson, hänvisade i sin årsrapport för 2013 (6) till parlamentets arbete och visade sitt stöd för rekommendationerna i den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012. |
| --- | --- |

P.

FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen, Ben Emmerson, hänvisade i sin årsrapport för 2013 (6) till parlamentets arbete och visade sitt stöd för rekommendationerna i den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att rekommendationerna i den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012 ännu inte har genomförts av i synnerhet rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, kandidatländerna och de associerade länderna, Nato och de amerikanska myndigheterna, särskilt mot bakgrund av de mycket allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter som CIA-programmets offer har utsatts för. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt att rekommendationerna i den ovannämnda resolutionen av den 11 september 2012 ännu inte har genomförts av i synnerhet rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, kandidatländerna och de associerade länderna, Nato och de amerikanska myndigheterna, särskilt mot bakgrund av de mycket allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter som CIA-programmets offer har utsatts för.

| 2. | Europaparlamentet anser att det klimat av straffrihet som omgärdar CIA:s program har gjort att kränkningar av grundläggande rättigheter har kunnat fortgå som en del av EU:s och USA:s politik för terrorismbekämpning, vilket även avslöjades genom massövervakningsprogrammen under ledning av den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA och olika medlemsstaters övervakningsorgan, som nu utreds av parlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det klimat av straffrihet som omgärdar CIA:s program har gjort att kränkningar av grundläggande rättigheter har kunnat fortgå som en del av EU:s och USA:s politik för terrorismbekämpning, vilket även avslöjades genom massövervakningsprogrammen under ledning av den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA och olika medlemsstaters övervakningsorgan, som nu utreds av parlamentet.

Förfarandet för ansvarsutkrävande i medlemsstaterna

| 3. | Europaparlamentet uppmanar på nytt de medlemsstater som inte har uppfyllt sin positiva skyldighet att genomföra oberoende och effektiva utredningar för att undersöka kränkningar av de mänskliga rättigheterna att göra detta, och att då ta hänsyn till alla nya bevis som har framkommit. Likaså uppmanas de att lägga fram all nödvändig information om alla misstänkta flygplan med koppling till CIA och deras territorium. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att undersöka huruvida det har förekommit operationer där människor har hållits fängslade i hemliga anläggningar på deras territorium inom ramen för CIA:s program. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna (Frankrike, Italien, Litauen, Polen, Rumänien och Sverige) att besvara skrivelserna från FN:s särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar på nytt de medlemsstater som inte har uppfyllt sin positiva skyldighet att genomföra oberoende och effektiva utredningar för att undersöka kränkningar av de mänskliga rättigheterna att göra detta, och att då ta hänsyn till alla nya bevis som har framkommit. Likaså uppmanas de att lägga fram all nödvändig information om alla misstänkta flygplan med koppling till CIA och deras territorium. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att undersöka huruvida det har förekommit operationer där människor har hållits fängslade i hemliga anläggningar på deras territorium inom ramen för CIA:s program. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna (Frankrike, Italien, Litauen, Polen, Rumänien och Sverige) att besvara skrivelserna från FN:s särskilda förfaranden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Litauen att återuppta sin brottsutredning av CIA:s hemliga interneringsanläggningar och göra en ingående utredning med beaktande av alla de sakliga bevis som har framkommit, särskilt i målet Abu Zubaydah mot Litauen i Europadomstolen. Parlamentet uppmanar Litauen att låta utredarna göra en omfattande undersökning av nätverket av överlämningsflygningar och kontakta de personer som enligt allmän kännedom har organiserat eller deltagit i de berörda flygningarna. Parlamentet ber de litauiska myndigheterna att utföra kriminaltekniska undersökningar av fängelset och analysera listor över telefonsamtal. Myndigheterna uppmanas eftertryckligen också att samarbeta fullt ut med Europadomstolen i målen Abu Zubaydah mot Litauen och HRMI mot Litauen. Litauen uppmanas att i samband med återupptagandet av brottsutredningen beakta begäranden från andra potentiella offer om att ingå eller delta i utredningen. Litauen uppmanas eftertryckligen att fullt ut besvara andra EU-medlemsstaters begäranden om information, särskilt begäran om information från den finske justitieombudsmannen om huruvida det har förekommit några överlämningsflygningar mellan Finland och Litauen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Litauens riksåklagare att göra en brottsutredning med anledning av Mustafa al-Hawsawis klagomål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Litauen att återuppta sin brottsutredning av CIA:s hemliga interneringsanläggningar och göra en ingående utredning med beaktande av alla de sakliga bevis som har framkommit, särskilt i målet Abu Zubaydah mot Litauen i Europadomstolen. Parlamentet uppmanar Litauen att låta utredarna göra en omfattande undersökning av nätverket av överlämningsflygningar och kontakta de personer som enligt allmän kännedom har organiserat eller deltagit i de berörda flygningarna. Parlamentet ber de litauiska myndigheterna att utföra kriminaltekniska undersökningar av fängelset och analysera listor över telefonsamtal. Myndigheterna uppmanas eftertryckligen också att samarbeta fullt ut med Europadomstolen i målen Abu Zubaydah mot Litauen och HRMI mot Litauen. Litauen uppmanas att i samband med återupptagandet av brottsutredningen beakta begäranden från andra potentiella offer om att ingå eller delta i utredningen. Litauen uppmanas eftertryckligen att fullt ut besvara andra EU-medlemsstaters begäranden om information, särskilt begäran om information från den finske justitieombudsmannen om huruvida det har förekommit några överlämningsflygningar mellan Finland och Litauen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Litauens riksåklagare att göra en brottsutredning med anledning av Mustafa al-Hawsawis klagomål.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de rumänska myndigheterna att omgående inleda en oberoende, opartisk, genomgripande och effektiv utredning, leta reda på alla försvunna parlamentariska undersökningshandlingar och fullt ut samarbeta med Europadomstolen i målet al-Nashiri mot Rumänien. Rumänien uppmanas att fullgöra sina skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter fullt ut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de rumänska myndigheterna att omgående inleda en oberoende, opartisk, genomgripande och effektiv utredning, leta reda på alla försvunna parlamentariska undersökningshandlingar och fullt ut samarbeta med Europadomstolen i målet al-Nashiri mot Rumänien. Rumänien uppmanas att fullgöra sina skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter fullt ut.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Polen att fortsätta sin utredning med större öppenhet, framför allt genom att lägga fram bevis på konkreta åtgärder som vidtagits, låta målsägarbiträden företräda sina klienter på ett meningsfullt sätt genom att låta dem ta del av allt relevant hemligstämplat material och använda det material som har samlats in. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att åtala alla statliga aktörer som är inblandade. Polens riksåklagare uppmanas eftertryckligen att omgående se över hanteringen av Walid Bin Attash och fatta ett beslut. Polen uppmanas att samarbeta fullt ut med Europadomstolen i målen al-Nashiri mot Polen och Abu Zubaydah mot Polen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Polen att fortsätta sin utredning med större öppenhet, framför allt genom att lägga fram bevis på konkreta åtgärder som vidtagits, låta målsägarbiträden företräda sina klienter på ett meningsfullt sätt genom att låta dem ta del av allt relevant hemligstämplat material och använda det material som har samlats in. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att åtala alla statliga aktörer som är inblandade. Polens riksåklagare uppmanas eftertryckligen att omgående se över hanteringen av Walid Bin Attash och fatta ett beslut. Polen uppmanas att samarbeta fullt ut med Europadomstolen i målen al-Nashiri mot Polen och Abu Zubaydah mot Polen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de brittiska myndigheterna att samarbeta med de pågående brottsutredningarna och låta civilmålen fortlöpa under full insyn, så att utredningarna och civilmålen om utlämning av utländska medborgare till utlandet kan avslutas. Parlamentet ber de brittiska myndigheterna att inleda en människorättsutredning av överlämningar, tortyr och annan grym behandling av internerade personer i utlandet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de brittiska myndigheterna att samarbeta med de pågående brottsutredningarna och låta civilmålen fortlöpa under full insyn, så att utredningarna och civilmålen om utlämning av utländska medborgare till utlandet kan avslutas. Parlamentet ber de brittiska myndigheterna att inleda en människorättsutredning av överlämningar, tortyr och annan grym behandling av internerade personer i utlandet.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar de italienska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar att lagföra de människorättskränkningar som CIA gjort sig skyldigt till på italienskt territorium, genom att kräva en utlämning av Robert Seldon Lady och de 22 andra amerikanska medborgare som förklarats skyldiga i Italien. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar de italienska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar att lagföra de människorättskränkningar som CIA gjort sig skyldigt till på italienskt territorium, genom att kräva en utlämning av Robert Seldon Lady och de 22 andra amerikanska medborgare som förklarats skyldiga i Italien.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den finske justitieombudsmannen att slutföra sin utredning på grundval av öppenhet och ansvarsutkrävande och uppmanar därför eftertryckligen alla nationella myndigheter att samarbeta fullt ut. Parlamentet uppmanar Finland att följa upp alla spår rörande finska statliga aktörers inblandning i överlämningsprogrammet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar den finske justitieombudsmannen att slutföra sin utredning på grundval av öppenhet och ansvarsutkrävande och uppmanar därför eftertryckligen alla nationella myndigheter att samarbeta fullt ut. Parlamentet uppmanar Finland att följa upp alla spår rörande finska statliga aktörers inblandning i överlämningsprogrammet.

EU-institutionernas svar

| 10. | Europaparlamentet är mycket besviket på att kommissionen vägrat att svara konkret på parlamentets rekommendationer och anser att de skrivelser som kommissionen skickat till medlemsstaterna är alltför generellt hållna och därför inte tillräckligt lyckas utkräva något ansvar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är mycket besviket på att kommissionen vägrat att svara konkret på parlamentets rekommendationer och anser att de skrivelser som kommissionen skickat till medlemsstaterna är alltför generellt hållna och därför inte tillräckligt lyckas utkräva något ansvar.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sina konkreta rekommendationer till kommissionen att






  — | utreda om det har skett en överträdelse av EU:s bestämmelser, särskilt avseende asylsamarbete och rättsligt samarbete, genom samarbetet med CIA-programmet, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sina konkreta rekommendationer till kommissionen att

—

utreda om det har skett en överträdelse av EU:s bestämmelser, särskilt avseende asylsamarbete och rättsligt samarbete, genom samarbetet med CIA-programmet,

| — | främja och stötta ömsesidigt rättsligt bistånd i människorättsärenden, rättsligt samarbete mellan utredande myndigheter och samarbete mellan advokater involverade i det ansvarsutkrävande arbetet i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

främja och stötta ömsesidigt rättsligt bistånd i människorättsärenden, rättsligt samarbete mellan utredande myndigheter och samarbete mellan advokater involverade i det ansvarsutkrävande arbetet i medlemsstaterna,

| — | anta en ram, inbegripet rapporteringskrav för medlemsstaterna, för att övervaka och stödja nationella förfaranden för ansvarsutkrävande, |
| --- | --- |

—

anta en ram, inbegripet rapporteringskrav för medlemsstaterna, för att övervaka och stödja nationella förfaranden för ansvarsutkrävande,

| — | anta åtgärder för att stärka EU:s förmåga att förhindra och avhjälpa kränkningar av mänskliga rättigheter på EU-nivå och för att stärka parlamentets roll, |
| --- | --- |

—

anta åtgärder för att stärka EU:s förmåga att förhindra och avhjälpa kränkningar av mänskliga rättigheter på EU-nivå och för att stärka parlamentets roll,

| — | lägga fram förslag för att utveckla arrangemangen för demokratisk kontroll av gränsöverskridande underrättelseverksamhet i samband med EU:s politik för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

—

lägga fram förslag för att utveckla arrangemangen för demokratisk kontroll av gränsöverskridande underrättelseverksamhet i samband med EU:s politik för terrorismbekämpning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de litauiska myndigheterna att som ordförandeland i rådet nu ta tillfället i akt att se till att rekommendationerna i parlamentets betänkande genomförs fullt ut och därmed föra upp frågan på dagordningen för mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) före utgången av det litauiska ordförandeskapet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de litauiska myndigheterna att som ordförandeland i rådet nu ta tillfället i akt att se till att rekommendationerna i parlamentets betänkande genomförs fullt ut och därmed föra upp frågan på dagordningen för mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) före utgången av det litauiska ordförandeskapet.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sina konkreta rekommendationer till rådet att






  — | be om ursäkt för att ha åsidosatt principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner, som fastställs i fördragen, när det felaktigt försökte övertala parlamentet att godta medvetet förkortade versioner av protokollen från de möten som rådets arbetsgrupp för folkrätt (Cojur) och rådets arbetsgrupp för transatlantiska förbindelser (Cotra) hade med amerikanska högre tjänstemän, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sina konkreta rekommendationer till rådet att

—

be om ursäkt för att ha åsidosatt principen om lojalt samarbete mellan unionens institutioner, som fastställs i fördragen, när det felaktigt försökte övertala parlamentet att godta medvetet förkortade versioner av protokollen från de möten som rådets arbetsgrupp för folkrätt (Cojur) och rådets arbetsgrupp för transatlantiska förbindelser (Cotra) hade med amerikanska högre tjänstemän,

| — | utfärda en förklaring i vilken det erkänner medlemsstaternas delaktighet i CIA-programmet och deras svårigheter i samband med utredningarna, |
| --- | --- |

—

utfärda en förklaring i vilken det erkänner medlemsstaternas delaktighet i CIA-programmet och deras svårigheter i samband med utredningarna,

| — | fullt ut stödja förfarandena för sökande efter sanningen och ansvarsutkrävande i medlemsstaterna genom att formellt ta upp frågan vid RIF-rådets möten, dela med sig av all information, ge stöd vid utredningar och, i synnerhet, bevilja tillgång till handlingar, |
| --- | --- |

—

fullt ut stödja förfarandena för sökande efter sanningen och ansvarsutkrävande i medlemsstaterna genom att formellt ta upp frågan vid RIF-rådets möten, dela med sig av all information, ge stöd vid utredningar och, i synnerhet, bevilja tillgång till handlingar,

| — | hålla utfrågningar med de relevanta säkerhetstjänsterna i EU för att klargöra deras vetskap om medlemsstaternas delaktighet i CIA-programmet och EU:s svar, |
| --- | --- |

—

hålla utfrågningar med de relevanta säkerhetstjänsterna i EU för att klargöra deras vetskap om medlemsstaternas delaktighet i CIA-programmet och EU:s svar,

| — | att föreslå åtgärder som garanterar respekt för de mänskliga rättigheterna vid utbyte av underrättelseinformation och en strikt avgränsning mellan underrättelseverksamhet och brottsbekämpande verksamhet så att underrättelsetjänster inte tillåts åta sig behörigheten att besluta om gripande och internering. |
| --- | --- |

—

att föreslå åtgärder som garanterar respekt för de mänskliga rättigheterna vid utbyte av underrättelseinformation och en strikt avgränsning mellan underrättelseverksamhet och brottsbekämpande verksamhet så att underrättelsetjänster inte tillåts åta sig behörigheten att besluta om gripande och internering.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina respektive fleråriga program efter Stockholmsprogrammet ta med specifika åtgärder för att säkerställa rättsstatsprincipen och ansvarsutkrävande för kränkningar av de grundläggande rättigheterna, särskilt från underrättelsetjänsternas och de brottsbekämpande myndigheternas sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra upp frågan om ansvarsskyldighet på dagordningen inför konferensen Assises de la Justice som ska hållas i november 2013. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina respektive fleråriga program efter Stockholmsprogrammet ta med specifika åtgärder för att säkerställa rättsstatsprincipen och ansvarsutkrävande för kränkningar av de grundläggande rättigheterna, särskilt från underrättelsetjänsternas och de brottsbekämpande myndigheternas sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra upp frågan om ansvarsskyldighet på dagordningen inför konferensen Assises de la Justice som ska hållas i november 2013.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det är väsentligt för att trygga parlamentets trovärdighet att kraftfullt förstärka dess undersökningsrätt att utreda kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU, vilken bör omfatta fullständig rätt att höra inblandade personer under ed, inklusive ministrar (7). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att det är väsentligt för att trygga parlamentets trovärdighet att kraftfullt förstärka dess undersökningsrätt att utreda kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU, vilken bör omfatta fullständig rätt att höra inblandade personer under ed, inklusive ministrar (7).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Eurocontrol att, liksom den amerikanska federala luftfartsmyndigheten, acceptera att uppgifter om flygvägar inte bör betraktas som hemliga och att lämna ut de uppgifter som krävs för att uppnå effektiva utredningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Eurocontrol att, liksom den amerikanska federala luftfartsmyndigheten, acceptera att uppgifter om flygvägar inte bör betraktas som hemliga och att lämna ut de uppgifter som krävs för att uppnå effektiva utredningar.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att dess undersökning av NSA:s övervakningsprogram och olika medlemsstaters övervakningsorgan ska leda fram till förslag på effektiv demokratisk parlamentarisk kontroll av säkerhetstjänster, med hänsyn till att det är mycket viktigt med demokratisk kontroll av dessa organ och deras verksamhet genom lämplig intern, verkställande, oberoende rättslig och parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att dess undersökning av NSA:s övervakningsprogram och olika medlemsstaters övervakningsorgan ska leda fram till förslag på effektiv demokratisk parlamentarisk kontroll av säkerhetstjänster, med hänsyn till att det är mycket viktigt med demokratisk kontroll av dessa organ och deras verksamhet genom lämplig intern, verkställande, oberoende rättslig och parlamentarisk kontroll.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte gjort några framsteg när det gäller anslutning till den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, med undantag för Litauens ratificering i augusti 2013. Parlamentet uppmanar de 21 medlemsstater som ännu inte har ratificerat konventionen att omgående göra det. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater inte gjort några framsteg när det gäller anslutning till den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, med undantag för Litauens ratificering i augusti 2013. Parlamentet uppmanar de 21 medlemsstater som ännu inte har ratificerat konventionen att omgående göra det.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Belgien, Irland, Grekland, Lettland, Litauen, Slovakien och Finland att prioritera ratificeringen av det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet beklagar det mycket begränsade stödet till den FN-ledda särskilda fonden för protokollet och uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att stödja den särskilda fondens arbete genom betydande frivilliga bidrag. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att öka sina insatser för att nationella förebyggande mekanismer inom ramen för protokollet i tredjeländer lättare ska kunna upprättas och fungera. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Belgien, Irland, Grekland, Lettland, Litauen, Slovakien och Finland att prioritera ratificeringen av det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet beklagar det mycket begränsade stödet till den FN-ledda särskilda fonden för protokollet och uppmanar EU:s medlemsstater och kommissionen att stödja den särskilda fondens arbete genom betydande frivilliga bidrag. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att öka sina insatser för att nationella förebyggande mekanismer inom ramen för protokollet i tredjeländer lättare ska kunna upprättas och fungera.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU att ingående granska de framsteg som gjorts i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien med genomförandet av Europadomstolens dom i målet el-Masri mot f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som ministerkommittén nu behandlar inom sitt påskyndade förfarande, mot bakgrund av landets ansökan om medlemskap. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att inleda en brottsutredning av de statliga aktörer som är inblandande i el-Masri-målet samt att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU att ingående granska de framsteg som gjorts i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien med genomförandet av Europadomstolens dom i målet el-Masri mot f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som ministerkommittén nu behandlar inom sitt påskyndade förfarande, mot bakgrund av landets ansökan om medlemskap. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att inleda en brottsutredning av de statliga aktörer som är inblandande i el-Masri-målet samt att ställa de ansvariga inför rätta.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att samarbeta kring alla begäranden från EU:s medlemsstater om information eller utlämning med anknytning till CIA:s program. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den amerikanska regeringen att upphöra med de drakoniska skyddsorder som hindrar advokater till Guantánamofångar från att lämna ut information om deras hemliga internering i Europa. Den amerikanska regeringen uppmanas att fullfölja sin plan att omedelbart stänga Guantánamofängelset. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att samarbeta kring alla begäranden från EU:s medlemsstater om information eller utlämning med anknytning till CIA:s program. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den amerikanska regeringen att upphöra med de drakoniska skyddsorder som hindrar advokater till Guantánamofångar från att lämna ut information om deras hemliga internering i Europa. Den amerikanska regeringen uppmanas att fullfölja sin plan att omedelbart stänga Guantánamofängelset.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater att intensifiera sina ansträngningar att vidarebosätta utomeuropeiska fångar som släpps från Guantánamo men som inte kan skickas tillbaka till sina hemländer eftersom de lever under dödshot eller hot om tortyr eller grym och omänsklig behandling (8). Parlamentet uppmanar EU att gjuta nytt liv i initiativen från 2009 genom att tillhandahålla en ram för återflyttning av Guántanamofångar till EU:s medlemsstater och att inleda en dialog om konkreta planer på samarbete med USA:s nya särskilda sändebud för återföring av fångar från Guantánamo, Clifford Sloan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s medlemsstater att intensifiera sina ansträngningar att vidarebosätta utomeuropeiska fångar som släpps från Guantánamo men som inte kan skickas tillbaka till sina hemländer eftersom de lever under dödshot eller hot om tortyr eller grym och omänsklig behandling (8). Parlamentet uppmanar EU att gjuta nytt liv i initiativen från 2009 genom att tillhandahålla en ram för återflyttning av Guántanamofångar till EU:s medlemsstater och att inleda en dialog om konkreta planer på samarbete med USA:s nya särskilda sändebud för återföring av fångar från Guantánamo, Clifford Sloan.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar att omedelbart inleda samarbetet med parlamentet genom att tillhandahålla den efterfrågade informationen om flygdata. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar att omedelbart inleda samarbetet med parlamentet genom att tillhandahålla den efterfrågade informationen om flygdata.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar nästa valperiods ledamöter (2014–2019) att fortsätta att uppfylla och genomföra det mandat som de fått av det tillfälliga utskottet och därmed även se till att utskottets rekommendationer följs upp. Dessutom uppmanas de att undersöka nya uppgifter som kan framkomma och fullt ut utnyttja och utveckla sin undersökningsrätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar nästa valperiods ledamöter (2014–2019) att fortsätta att uppfylla och genomföra det mandat som de fått av det tillfälliga utskottet och därmed även se till att utskottets rekommendationer följs upp. Dessutom uppmanas de att undersöka nya uppgifter som kan framkomma och fullt ut utnyttja och utveckla sin undersökningsrätt.

o

o o

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Däribland Jeffrey W. Castelli, CIA:s före detta platschef i Rom.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0309.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0231.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0500.

(5)  A/HRC/13/42.

(6)  Ramprinciper för att säkra ansvarsutkrävande av offentliga tjänstemän för grova eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter begångna inom ramen för nationella initiativ för terrorismbekämpning, A/HRC/22/52, av den 1 mars 2013.

(7)  Se förslaget till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 41).

(8)  Europaparlamentets resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 8).

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/67

---

P7_TA(2013)0419

Stärkandet av det gränsöverskridande samarbetet om brottsbekämpning i EU

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2013/2586(RSP))

(2016/C 181/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2012 om ett stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm) (COM(2012)0735), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2012 om ett stärkt EU-samarbete inom brottsbekämpningen: den europeiska modellen för informationsutbyte (Eixm) (COM(2012)0735),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 7 december 2012 om genomförandet av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 7 december 2012 om genomförandet av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet) (COM(2012)0732),

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet, strategin för inre säkerhet och informationshanteringsstrategin för EU:s inre säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet, strategin för inre säkerhet och informationshanteringsstrategin för EU:s inre säkerhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (1),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 87, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 87,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen Stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (EIXM) (O-000067/2013 – B7-0501/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen Stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (EIXM) (O-000067/2013 – B7-0501/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Stockholmsprogrammet erkändes behovet av mer enhetlighet och konsolidering när det gäller den omfattande uppsättningen verktyg för insamling, bearbetning och utbyte av information mellan brottsbekämpande myndigheter i EU för att förbättra säkerheten för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

A.

I Stockholmsprogrammet erkändes behovet av mer enhetlighet och konsolidering när det gäller den omfattande uppsättningen verktyg för insamling, bearbetning och utbyte av information mellan brottsbekämpande myndigheter i EU för att förbättra säkerheten för EU:s medborgare.

| B. | I strategin för inre säkerhet framhölls att det måste utvecklas en heltäckande modell för informationsutbyte. |
| --- | --- |

B.

I strategin för inre säkerhet framhölls att det måste utvecklas en heltäckande modell för informationsutbyte.

| C. | Informationsutbytet om gränsöverskridande kriminell verksamhet utgör grunden för samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter i EU och är särskilt viktigt i ett område utan inre gränskontroller. Den gränsöverskridande brottsligheten ökar i EU, vilket gör det ännu viktigare med effektivt och säkert informationsutbyte för brottsbekämpning som respekterar skyddet av personuppgifter och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Informationsutbytet om gränsöverskridande kriminell verksamhet utgör grunden för samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter i EU och är särskilt viktigt i ett område utan inre gränskontroller. Den gränsöverskridande brottsligheten ökar i EU, vilket gör det ännu viktigare med effektivt och säkert informationsutbyte för brottsbekämpning som respekterar skyddet av personuppgifter och de grundläggande rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att meddelandet och rapporten tar hänsyn till de olika instrument, kanaler och verktyg för gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning som finns i EU. Parlamentet anser att det nuvarande ”landskapet” med olika instrument, kanaler och verktyg är komplicerat och splittrat, vilket leder till ineffektiv användning av instrumenten och otillräcklig demokratisk kontroll på EU-nivå samt i vissa fall till ”funktionsglidning och glidning avseende tillgång”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att meddelandet och rapporten tar hänsyn till de olika instrument, kanaler och verktyg för gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning som finns i EU. Parlamentet anser att det nuvarande ”landskapet” med olika instrument, kanaler och verktyg är komplicerat och splittrat, vilket leder till ineffektiv användning av instrumenten och otillräcklig demokratisk kontroll på EU-nivå samt i vissa fall till ”funktionsglidning och glidning avseende tillgång”.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en kartläggning av den EU-lagstiftning och nationella lagstiftning, inbegripet de (bilaterala) internationella avtal, som reglerar gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning. Parlamentet håller med kommissionen om att det behövs mer meningsfull statistik för att kunna mäta instrumentens faktiska värde och efterlyser en oberoende, extern utvärdering av de befintliga instrumenten för informationsutbyte för brottsbekämpning inom EU för att kunna bedöma deras mätbara effekter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en kartläggning av den EU-lagstiftning och nationella lagstiftning, inbegripet de (bilaterala) internationella avtal, som reglerar gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning. Parlamentet håller med kommissionen om att det behövs mer meningsfull statistik för att kunna mäta instrumentens faktiska värde och efterlyser en oberoende, extern utvärdering av de befintliga instrumenten för informationsutbyte för brottsbekämpning inom EU för att kunna bedöma deras mätbara effekter.

| 3. | Europaparlamentet stöder kommissionens rekommendationer om att effektivisera användningen av befintliga instrument och kanaler (till exempel utnyttjandet av Europol som standardkanal och inrättandet av nationella integrerade gemensamma kontaktpunkter) och om att förbättra utbildningen och öka medvetenheten om gränsöverskridande informationsutbyte. Parlamentet är emellertid besviket över att kommissionen inte föreslog en mer ambitiös och framtidsinriktad vision, vilket man efterlyste i Stockholmsprogrammet och strategin för inre säkerhet. En sådan vision skulle kunna bli utgångspunkt för en politisk debatt om hur man kan forma och optimera informationsutbytet för brottsbekämpning inom EU samtidigt som man garanterar en stabil skyddsnivå för personuppgifter och medborgarnas privatliv. Parlamentet uppmuntrar helhjärtat kommissionen att gå vidare med denna vision och dels skapa en välutformad ram för EU:s informationsutbyte för brottsbekämpning utgående från principer som nödvändighet, kvalitet, proportionalitet, effektivitet och ansvarsskyldighet, dels inkludera en noggrann bedömning av principen om tillgänglighet och begreppet samkörning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder kommissionens rekommendationer om att effektivisera användningen av befintliga instrument och kanaler (till exempel utnyttjandet av Europol som standardkanal och inrättandet av nationella integrerade gemensamma kontaktpunkter) och om att förbättra utbildningen och öka medvetenheten om gränsöverskridande informationsutbyte. Parlamentet är emellertid besviket över att kommissionen inte föreslog en mer ambitiös och framtidsinriktad vision, vilket man efterlyste i Stockholmsprogrammet och strategin för inre säkerhet. En sådan vision skulle kunna bli utgångspunkt för en politisk debatt om hur man kan forma och optimera informationsutbytet för brottsbekämpning inom EU samtidigt som man garanterar en stabil skyddsnivå för personuppgifter och medborgarnas privatliv. Parlamentet uppmuntrar helhjärtat kommissionen att gå vidare med denna vision och dels skapa en välutformad ram för EU:s informationsutbyte för brottsbekämpning utgående från principer som nödvändighet, kvalitet, proportionalitet, effektivitet och ansvarsskyldighet, dels inkludera en noggrann bedömning av principen om tillgänglighet och begreppet samkörning.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att automatisera de manuella förfarandena för genomförande av de nuvarande instrumenten i syfte att öka effektiviteten. Denna undersökning bör vara utformad enligt den undersökning som några medlemsstater har genomfört inom ramen för arbetsgruppen för informationsutbyte och uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta ett universellt format för informationsutbyte för att påskynda behandlingen av godkända begäranden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att automatisera de manuella förfarandena för genomförande av de nuvarande instrumenten i syfte att öka effektiviteten. Denna undersökning bör vara utformad enligt den undersökning som några medlemsstater har genomfört inom ramen för arbetsgruppen för informationsutbyte och uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att överväga att inrätta ett universellt format för informationsutbyte för att påskynda behandlingen av godkända begäranden.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att de olika instrumenten för gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning, bland annat tillhandahållande av gränsöverskridande tillgång till nationella databaser, leder till ett splittrat och otydligt system för uppgiftsskydd, som ofta grundar sig på den minsta gemensamma nämnaren enligt en lappverksmetod. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin ståndpunkt att det föreslagna dataskyddsdirektivet bör antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att de olika instrumenten för gränsöverskridande informationsutbyte för brottsbekämpning, bland annat tillhandahållande av gränsöverskridande tillgång till nationella databaser, leder till ett splittrat och otydligt system för uppgiftsskydd, som ofta grundar sig på den minsta gemensamma nämnaren enligt en lappverksmetod. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin ståndpunkt att det föreslagna dataskyddsdirektivet bör antas så snart som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att befästa och förbättra systemet för informationsutbyte genom åtgärder till stöd för ett effektivt system som även kan säkerställa uppgiftsskyddet i enlighet med Europeiska datatillsynsmannens yttrande. Utgångspunkten ska i detta fall vara förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europol och om ändring av beslut 2009/371/RIF. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att befästa och förbättra systemet för informationsutbyte genom åtgärder till stöd för ett effektivt system som även kan säkerställa uppgiftsskyddet i enlighet med Europeiska datatillsynsmannens yttrande. Utgångspunkten ska i detta fall vara förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europol och om ändring av beslut 2009/371/RIF.

| 7. | Europaparlamentet noterar att Prümbeslutet för allt fler medlemsstater har blivit ett rutinverktyg vid gränsöverskridande polissamarbete och brottsutredningar. Parlamentet beklagar de avsevärda förseningarna i genomförandet av Prümbeslutet i flera medlemsstater och håller med kommissionen om att man inte bör överväga att vidareutveckla instrumentet förrän det har genomförts fullt ut. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att fullt ut och på korrekt sätt genomföra Prümbeslutet så att man kan dra maximal nytta av det. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att Prümbeslutet för allt fler medlemsstater har blivit ett rutinverktyg vid gränsöverskridande polissamarbete och brottsutredningar. Parlamentet beklagar de avsevärda förseningarna i genomförandet av Prümbeslutet i flera medlemsstater och håller med kommissionen om att man inte bör överväga att vidareutveckla instrumentet förrän det har genomförts fullt ut. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att fullt ut och på korrekt sätt genomföra Prümbeslutet så att man kan dra maximal nytta av det.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att Prümbeslutet antogs inom ramen för den tidigare tredje pelaren och att dess genomförande inte omfattas av tillräcklig demokratisk kontroll och tillsyn från parlamentets sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram förslag som gör att de instrument för gränsöverskridande polissamarbete som antagits inom ramen för den f.d. tredje pelaren – till exempel Prümbeslutet och det svenska initiativet – omfattas av den rättsliga ramen enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att Prümbeslutet antogs inom ramen för den tidigare tredje pelaren och att dess genomförande inte omfattas av tillräcklig demokratisk kontroll och tillsyn från parlamentets sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram förslag som gör att de instrument för gränsöverskridande polissamarbete som antagits inom ramen för den f.d. tredje pelaren – till exempel Prümbeslutet och det svenska initiativet – omfattas av den rättsliga ramen enligt Lissabonfördraget.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att en europeisk polisutbildning bidrar till att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan polismyndigheterna, vilket bäddar för bättre informationsutbyte och gränsöverskridande samarbete. Denna utbildning måste därför bevaras och stärkas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att en europeisk polisutbildning bidrar till att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan polismyndigheterna, vilket bäddar för bättre informationsutbyte och gränsöverskridande samarbete. Denna utbildning måste därför bevaras och stärkas.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 1.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/69

---

P7_TA(2013)0420

Diskriminering baserad på kasttillhörighet

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (2013/2676(RSP))

(2016/C 181/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2012 om kastdiskriminering i Indien (1), av den 17 januari 2013 om våld mot kvinnor i Indien (2), av den 1 februari 2007 om människorättsläget för daliterna i Indien (3) och av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2012 om kastdiskriminering i Indien (1), av den 17 januari 2013 om våld mot kvinnor i Indien (2), av den 1 februari 2007 om människorättsläget för daliterna i Indien (3) och av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (4),

| — | med beaktande av internationella konventioner för mänskliga rättigheter, däribland den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och den allmänna rekommendationen XXIX från Kommittén för avskaffande av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationella konventioner för mänskliga rättigheter, däribland den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och den allmänna rekommendationen XXIX från Kommittén för avskaffande av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst (5), offentliggjort av FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst (5), offentliggjort av FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av de allvarliga farhågor, observationer och rekommendationer som framförts av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i fråga om kastdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allvarliga farhågor, observationer och rekommendationer som framförts av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i fråga om kastdiskriminering,

| — | med beaktande av den senaste tidens rekommendationer från FN:s fördragsorgan och mandatinnehavarna vid FN:s särskilda förfaranden på området kastdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste tidens rekommendationer från FN:s fördragsorgan och mandatinnehavarna vid FN:s särskilda förfaranden på området kastdiskriminering,

| — | med beaktande av rapporten av den 24 maj 2011 från den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans (6), samt rapporterna i den allmänna återkommande utvärderingen av länder med kastsystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 24 maj 2011 från den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans (6), samt rapporterna i den allmänna återkommande utvärderingen av länder med kastsystem,

| — | med beaktande av parlamentets undersökning med titeln A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets undersökning med titeln A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination,

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen angående diskriminering baserad på kasttillhörighet (O-000091/2013 – B7-0507/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen angående diskriminering baserad på kasttillhörighet (O-000091/2013 – B7-0507/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kast betecknar ett socioreligiöst sammanhang, såsom i Asien där de som står utanför kastsystemet anses ”orena” och ”oberörbara” av naturen, men också, mer allmänt, ett system av strikt social skiktindelning i rangordnade grupper som definieras genom härkomst och yrke. Diskriminering på grund av arbete och härkomst, det mer heltäckande begrepp som FN föredrar, är en form av diskriminering som är förbjuden enligt internationell människorättslagstiftning, vilket proklameras i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, Kommittén för avskaffande av rasdiskriminering, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och Internationella arbetsorganisationens konvention nr 111. |
| --- | --- |

A.

Kast betecknar ett socioreligiöst sammanhang, såsom i Asien där de som står utanför kastsystemet anses ”orena” och ”oberörbara” av naturen, men också, mer allmänt, ett system av strikt social skiktindelning i rangordnade grupper som definieras genom härkomst och yrke. Diskriminering på grund av arbete och härkomst, det mer heltäckande begrepp som FN föredrar, är en form av diskriminering som är förbjuden enligt internationell människorättslagstiftning, vilket proklameras i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, Kommittén för avskaffande av rasdiskriminering, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och Internationella arbetsorganisationens konvention nr 111.

| B. | I juni 2011 framhöll FN:s särskilda rapportör om rasism, Githu Muigai, att det är viktigt att undvika att skapa en hierarki bland de olika formerna av diskriminering, även om de kan variera i karaktär och grad beroende på den historiska, geografiska och kulturella kontexten, till exempel ”den romska befolkningen i Europa och offren för kastsystemen i Afrika, Asien och Mellanöstern”. |
| --- | --- |

B.

I juni 2011 framhöll FN:s särskilda rapportör om rasism, Githu Muigai, att det är viktigt att undvika att skapa en hierarki bland de olika formerna av diskriminering, även om de kan variera i karaktär och grad beroende på den historiska, geografiska och kulturella kontexten, till exempel ”den romska befolkningen i Europa och offren för kastsystemen i Afrika, Asien och Mellanöstern”.

| C. | Trots de åtgärder som regeringarna i vissa länder med kastsystem vidtagit för att ge de drabbade konstitutionellt och rättsligt skydd samt införa särskilda åtgärder mot kastdiskriminering och oberörbarhet är kastdiskriminering fortfarande mycket vanligt och drabbar uppskattningsvis 260 miljoner människor i hela världen. |
| --- | --- |

C.

Trots de åtgärder som regeringarna i vissa länder med kastsystem vidtagit för att ge de drabbade konstitutionellt och rättsligt skydd samt införa särskilda åtgärder mot kastdiskriminering och oberörbarhet är kastdiskriminering fortfarande mycket vanligt och drabbar uppskattningsvis 260 miljoner människor i hela världen.

| D. | Kastdiskriminering förekommer i många länder runt om i världen, och det är i Sydasien som de flesta offren finns. Det finns dock en stor koncentration av offer i andra områden, däribland Afrika, Mellanöstern och bland diasporagrupper. |
| --- | --- |

D.

Kastdiskriminering förekommer i många länder runt om i världen, och det är i Sydasien som de flesta offren finns. Det finns dock en stor koncentration av offer i andra områden, däribland Afrika, Mellanöstern och bland diasporagrupper.

| E. | De främsta hindren för att avskaffa kastdiskriminering är lagar och politiska riktlinjer som inte genomförs och avsaknaden av effektiva rättsmedel samt effektivitetsbrister inom statliga institutioner, däribland rättsväsendet och polisen. |
| --- | --- |

E.

De främsta hindren för att avskaffa kastdiskriminering är lagar och politiska riktlinjer som inte genomförs och avsaknaden av effektiva rättsmedel samt effektivitetsbrister inom statliga institutioner, däribland rättsväsendet och polisen.

| F. | Det finns inga separata uppgifter om kastdiskriminering och ingen särskild lagstiftning eller särskilda åtgärder för att skydda mot kastdiskriminering i många drabbade länder. |
| --- | --- |

F.

Det finns inga separata uppgifter om kastdiskriminering och ingen särskild lagstiftning eller särskilda åtgärder för att skydda mot kastdiskriminering i många drabbade länder.

| G. | Trots insatser från regeringar och, i allt högre grad, en del internationella organ drabbas kaster fortfarande av allvarliga former av social utslagning, fattigdom, våld, segregation samt fysiska och verbala övergrepp som hänger samman med fördomar och föreställningen om renhet och orenhet. |
| --- | --- |

G.

Trots insatser från regeringar och, i allt högre grad, en del internationella organ drabbas kaster fortfarande av allvarliga former av social utslagning, fattigdom, våld, segregation samt fysiska och verbala övergrepp som hänger samman med fördomar och föreställningen om renhet och orenhet.

| H. | Oberörbarhet är fortfarande mycket vanligt och antar nu moderna former. De drabbade samhällsgrupperna kan endast i begränsad utsträckning delta i det politiska livet, och utsätts för allvarlig diskriminering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

H.

Oberörbarhet är fortfarande mycket vanligt och antar nu moderna former. De drabbade samhällsgrupperna kan endast i begränsad utsträckning delta i det politiska livet, och utsätts för allvarlig diskriminering på arbetsmarknaden.

| I. | I vissa länder, såsom Indien, har obligatorisk positiv särbehandling i viss mån bidragit till daliternas inkludering i den offentliga sektorn, men bristen på skyddsåtgärder mot icke-diskriminering på arbetsmarknaden och i den privata sektorn bidrar till utslagning och ökande klyftor. |
| --- | --- |

I.

I vissa länder, såsom Indien, har obligatorisk positiv särbehandling i viss mån bidragit till daliternas inkludering i den offentliga sektorn, men bristen på skyddsåtgärder mot icke-diskriminering på arbetsmarknaden och i den privata sektorn bidrar till utslagning och ökande klyftor.

| J. | ILO uppskattar att den största delen av slavarbetarna i Sydasien härstammar från registrerade kaster eller registrerade stammar. Tvångsarbete och skuldslaveri är särskilt vanligt inom jordbruket, gruvdriften och textilindustrin, som tillhandahåller produkter för en rad multinationella och europeiska företag. |
| --- | --- |

J.

ILO uppskattar att den största delen av slavarbetarna i Sydasien härstammar från registrerade kaster eller registrerade stammar. Tvångsarbete och skuldslaveri är särskilt vanligt inom jordbruket, gruvdriften och textilindustrin, som tillhandahåller produkter för en rad multinationella och europeiska företag.

| K. | Icke-diskriminering i arbetslivet är en av de fyra grundläggande arbetsrättigheterna och ingår i internationella riktlinjer och ramar för företag, såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer och ISO 26000-riktlinjerna om socialt ansvar, i vilka kastdiskriminering särskilt framhävs som en allvarlig form av diskriminering. |
| --- | --- |

K.

Icke-diskriminering i arbetslivet är en av de fyra grundläggande arbetsrättigheterna och ingår i internationella riktlinjer och ramar för företag, såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer och ISO 26000-riktlinjerna om socialt ansvar, i vilka kastdiskriminering särskilt framhävs som en allvarlig form av diskriminering.

| L. | Regeringarna och myndigheterna i länder med kastsystem uppmanas eftertryckligen att ta del av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst, vidta alla nödvändiga åtgärder för att avskaffa och förebygga kastdiskriminering, åtgärda eventuella luckor i genomförandet på federal, statlig, regional och lokal nivå samt genomföra, ändra eller införa särskild lagstiftning och politiska åtgärder för att skydda och främja rättigheterna hos daliterna och liknande grupper som drabbas av kastsystemet. |
| --- | --- |

L.

Regeringarna och myndigheterna i länder med kastsystem uppmanas eftertryckligen att ta del av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst, vidta alla nödvändiga åtgärder för att avskaffa och förebygga kastdiskriminering, åtgärda eventuella luckor i genomförandet på federal, statlig, regional och lokal nivå samt genomföra, ändra eller införa särskild lagstiftning och politiska åtgärder för att skydda och främja rättigheterna hos daliterna och liknande grupper som drabbas av kastsystemet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna mot människor som utsätts för kasthierarkier och kastdiskriminering, bland annat förvägrad jämlikhet, förvägrad tillgång till rättsväsendet och sysselsättning, fortsatt segregering och fortsatta kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och utveckling.

| 2. | Europaparlamentet anser att hänvisningar till kast inte bör förekomma på identitetskort eftersom det går stick i stäv med principerna om jämlikhet och social rörlighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att hänvisningar till kast inte bör förekomma på identitetskort eftersom det går stick i stäv med principerna om jämlikhet och social rörlighet.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på den rapport som FN:s särskilda rapportör om rasism, Githu Muigai, lagt fram och betonar att alla offer för kastdiskriminering världen över bör få samma uppmärksamhet och skydd. Mer allmänt understryker parlamentet att alla former av rasism och diskriminering bör behandlas med samma eftertryck och beslutsamhet, även i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på den rapport som FN:s särskilda rapportör om rasism, Githu Muigai, lagt fram och betonar att alla offer för kastdiskriminering världen över bör få samma uppmärksamhet och skydd. Mer allmänt understryker parlamentet att alla former av rasism och diskriminering bör behandlas med samma eftertryck och beslutsamhet, även i Europa.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att den sociala utslagningen av daliterna och andra likvärdigt drabbade grupper leder till ökad fattigdom bland de drabbade befolkningsgrupperna samt till att de utestängs från utvecklingsprocesser eller gynnas i mindre utsträckning. Parlamentet understryker dessutom att utslagningen hindrar dem från att delta i beslutsfattande och förvaltning, och att de inte kan delta i det offentliga livet och samhällslivet på ett meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att den sociala utslagningen av daliterna och andra likvärdigt drabbade grupper leder till ökad fattigdom bland de drabbade befolkningsgrupperna samt till att de utestängs från utvecklingsprocesser eller gynnas i mindre utsträckning. Parlamentet understryker dessutom att utslagningen hindrar dem från att delta i beslutsfattande och förvaltning, och att de inte kan delta i det offentliga livet och samhällslivet på ett meningsfullt sätt.

| 5. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över att antalet rapporterade och orapporterade fall av grymheter och oberörbarhet i länder med kastsystem, bland annat i Indien, alltjämt är mycket högt och att de som begår brott mot daliter och andra offer för kastbaserade människorättsbrott i stor utsträckning förblir ostraffade. Parlamentet påminner om att de som gör sig skyldiga till sådan diskriminering i vissa länder har höga statsämbeten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över att antalet rapporterade och orapporterade fall av grymheter och oberörbarhet i länder med kastsystem, bland annat i Indien, alltjämt är mycket högt och att de som begår brott mot daliter och andra offer för kastbaserade människorättsbrott i stor utsträckning förblir ostraffade. Parlamentet påminner om att de som gör sig skyldiga till sådan diskriminering i vissa länder har höga statsämbeten.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin allvarliga oro över det våld som begåtts mot dalitiska kvinnor och andra kvinnor från likvärdigt drabbade grupper i samhällen med kastsystem, vilka ofta inte rapporterar sådant våld av rädsla för hot mot deras personliga säkerhet eller för social utslagning, och över de olika och samverkande formerna av diskriminering på grund av kast, kön och religion som drabbar dalitiska kvinnor och kvinnor från minoritetsgrupper och som leder till tvångskonvertering, bortförande, tvångsprostitution och sexuella övergrepp av personer ur dominanta kaster. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin allvarliga oro över det våld som begåtts mot dalitiska kvinnor och andra kvinnor från likvärdigt drabbade grupper i samhällen med kastsystem, vilka ofta inte rapporterar sådant våld av rädsla för hot mot deras personliga säkerhet eller för social utslagning, och över de olika och samverkande formerna av diskriminering på grund av kast, kön och religion som drabbar dalitiska kvinnor och kvinnor från minoritetsgrupper och som leder till tvångskonvertering, bortförande, tvångsprostitution och sexuella övergrepp av personer ur dominanta kaster.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man behöver främja en positiv miljö för det civila samhället och människorättsförsvarare som arbetar med människor som utsätts för kastdiskriminering, så att deras säkerhet kan garanteras och eventuella hinder mot, eller stigmatisering eller begränsning av, deras arbete kan undvikas. En sådan miljö bör omfatta tillgång till finansiering, samarbete med FN:s människorättsorgan och ackreditering av Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att man behöver främja en positiv miljö för det civila samhället och människorättsförsvarare som arbetar med människor som utsätts för kastdiskriminering, så att deras säkerhet kan garanteras och eventuella hinder mot, eller stigmatisering eller begränsning av, deras arbete kan undvikas. En sådan miljö bör omfatta tillgång till finansiering, samarbete med FN:s människorättsorgan och ackreditering av Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc).

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att lyfta fram utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst, som riktlinjer för att avskaffa kastdiskriminering, samt främja FN:s människorättsråds stöd av dessa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att lyfta fram utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektivt avskaffande av diskriminering på grund av arbete och härkomst, som riktlinjer för att avskaffa kastdiskriminering, samt främja FN:s människorättsråds stöd av dessa.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kast som en specifik form av diskriminering med rötter i den sociala eller religiösa kontexten, som måste tacklas tillsammans med andra diskrimineringsgrunder, dvs. etnicitet, ras, härkomst, religion, kön eller sexualitet, i EU:s insatser för att bekämpa alla former av diskriminering. Parlamentet uppmanar EU att, i sin politik och sina program, betrakta människor som utsätts för kastdiskriminering som en identifierbar grupp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kast som en specifik form av diskriminering med rötter i den sociala eller religiösa kontexten, som måste tacklas tillsammans med andra diskrimineringsgrunder, dvs. etnicitet, ras, härkomst, religion, kön eller sexualitet, i EU:s insatser för att bekämpa alla former av diskriminering. Parlamentet uppmanar EU att, i sin politik och sina program, betrakta människor som utsätts för kastdiskriminering som en identifierbar grupp.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att integrera kampen mot kastdiskriminering i EU:s lagstiftning, politik och programplanering och att anta riktlinjer för genomförandet av denna verksamhet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att förbättra kontroll- och utvärderingssystemen för att på ett effektivt sätt utvärdera hur EU:s insatser påverkar de människor som drabbas av denna form av diskriminering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att integrera kampen mot kastdiskriminering i EU:s lagstiftning, politik och programplanering och att anta riktlinjer för genomförandet av denna verksamhet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att förbättra kontroll- och utvärderingssystemen för att på ett effektivt sätt utvärdera hur EU:s insatser påverkar de människor som drabbas av denna form av diskriminering.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att EU gör en systematisk utvärdering av hur handels- eller investeringsavtal påverkar de grupper som drabbas av kastdiskriminering, och tar upp dessa frågor med företrädare för industrin, statliga myndigheter och behöriga organisationer inom det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att EU gör en systematisk utvärdering av hur handels- eller investeringsavtal påverkar de grupper som drabbas av kastdiskriminering, och tar upp dessa frågor med företrädare för industrin, statliga myndigheter och behöriga organisationer inom det civila samhället.

| 12. | Europaparlamentet kräver att kastdiskriminering införs som en människorättsfråga i EU:s framtida politik, strategier och handlingsplaner för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kräver att kastdiskriminering införs som en människorättsfråga i EU:s framtida politik, strategier och handlingsplaner för mänskliga rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ett starkare stöd till utvecklingsprojekt som bekämpar kastdiskriminering som en allvarlig människorättskränkning som förvärrar fattigdomen och att ta hänsyn till denna form av diskriminering i alla projekt som är inriktade på utbildning, kvinnor, tillgång till rättslig prövning, politiskt deltagande och arbete i de berörda länderna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ett starkare stöd till utvecklingsprojekt som bekämpar kastdiskriminering som en allvarlig människorättskränkning som förvärrar fattigdomen och att ta hänsyn till denna form av diskriminering i alla projekt som är inriktade på utbildning, kvinnor, tillgång till rättslig prövning, politiskt deltagande och arbete i de berörda länderna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och tillämpa strategier som beaktar kastfrågor vid humanitära kriser och garantera att den humanitära hjälpen delas ut till alla marginaliserade grupper, även människor som diskrimineras på grund av sin kasttillhörighet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och tillämpa strategier som beaktar kastfrågor vid humanitära kriser och garantera att den humanitära hjälpen delas ut till alla marginaliserade grupper, även människor som diskrimineras på grund av sin kasttillhörighet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ta upp frågan om kastdiskriminering på högsta möjliga nivå med regeringarna i de drabbade länderna under bilaterala toppmöten och andra internationella möten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ta upp frågan om kastdiskriminering på högsta möjliga nivå med regeringarna i de drabbade länderna under bilaterala toppmöten och andra internationella möten.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att stärka sin politiska dialog och människorättsdialog och främja gemensamma initiativ för avskaffande av kastdiskriminering med regeringarna i länder såsom Indien, Nepal, Pakistan, Bangladesh och Sri Lanka, där grupper som drabbas av kastsystemet utsätts för så kallad oberörbarhet, och mer allmänt att bekämpa diskriminering på grund av arbete och härkomst, bland annat i Jemen, Mauretanien, Nigeria, Senegal och Somalia. Parlamentet påminner om att kastdiskriminering inte omnämns i avtalen med många av dessa länder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att stärka sin politiska dialog och människorättsdialog och främja gemensamma initiativ för avskaffande av kastdiskriminering med regeringarna i länder såsom Indien, Nepal, Pakistan, Bangladesh och Sri Lanka, där grupper som drabbas av kastsystemet utsätts för så kallad oberörbarhet, och mer allmänt att bekämpa diskriminering på grund av arbete och härkomst, bland annat i Jemen, Mauretanien, Nigeria, Senegal och Somalia. Parlamentet påminner om att kastdiskriminering inte omnämns i avtalen med många av dessa länder.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att, om lämpligt, infoga en kastdiskrimineringsklausul i alla handels- och associeringsavtal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att, om lämpligt, infoga en kastdiskrimineringsklausul i alla handels- och associeringsavtal.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att EU främjar icke-diskriminering och inkluderande politik och förfaranden i affärsverksamhet med kastdrabbade länder, inbegripet positiv särbehandling av daliter och likvärdigt drabbade grupper på arbetsmarknaden och i den privata sektorn. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att EU främjar icke-diskriminering och inkluderande politik och förfaranden i affärsverksamhet med kastdrabbade länder, inbegripet positiv särbehandling av daliter och likvärdigt drabbade grupper på arbetsmarknaden och i den privata sektorn.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja regelbundna och breda samråd med det civila samhället och att ge det civila samhällets organisationer adekvata resurser för att bekämpa kastdiskriminering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja regelbundna och breda samråd med det civila samhället och att ge det civila samhällets organisationer adekvata resurser för att bekämpa kastdiskriminering.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU att arbeta för en utvecklingsagenda för perioden efter 2015 som inkluderar frågan om kasttillhörighet och som fastställer en minskning av klyftor som beror på eller förvärras av kast, som ett viktigt och mätbart mål för att garantera att kastdiskriminering uttryckligen behandlas som en viktig strukturell orsak till fattigdom och som är en grundorsak till strukturella ojämlikheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU att arbeta för en utvecklingsagenda för perioden efter 2015 som inkluderar frågan om kasttillhörighet och som fastställer en minskning av klyftor som beror på eller förvärras av kast, som ett viktigt och mätbart mål för att garantera att kastdiskriminering uttryckligen behandlas som en viktig strukturell orsak till fattigdom och som är en grundorsak till strukturella ojämlikheter.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0512.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0031.

(3)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 87.

(4)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 8.

(5)  A/HRC/11/CRP.3.

(6)  A/HRC/17/40.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/73

---

P7_TA(2013)0421

Årsrapport om verksamheten i utskottet för framställningar 2012

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om verksamheten i utskottet för framställningar 2012 (2013/2013(INI))

(2016/C 181/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 24, 227, 228, 258 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24, 227, 228, 258 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0299/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0299/2013), och av följande skäl:

| A. | Med förbehåll för protokoll 30, fogat till fördraget, blev Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande redan genom Lissabonfördragets ikraftträdande. I Lissabonfördraget fastställs också den rättsliga grunden för EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt införlivande av det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

A.

Med förbehåll för protokoll 30, fogat till fördraget, blev Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande redan genom Lissabonfördragets ikraftträdande. I Lissabonfördraget fastställs också den rättsliga grunden för EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt införlivande av det europeiska medborgarinitiativet.

| B. | Utskottet för framställningar är skyldigt att ständigt se över och, där så är möjligt, stärka sin roll, i synnerhet med hänsyn till utvecklingen av de demokratiska principerna såsom medborgarnas ökade deltagande i EU:s beslutsprocesser samt ökad insyn och ansvarsskyldighet. I sin ordinarie verksamhet samarbetar utskottet nära med medlemsstaterna, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra organ för att se till att både lydelsen och andan i unionslagstiftningen respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar är skyldigt att ständigt se över och, där så är möjligt, stärka sin roll, i synnerhet med hänsyn till utvecklingen av de demokratiska principerna såsom medborgarnas ökade deltagande i EU:s beslutsprocesser samt ökad insyn och ansvarsskyldighet. I sin ordinarie verksamhet samarbetar utskottet nära med medlemsstaterna, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra organ för att se till att både lydelsen och andan i unionslagstiftningen respekteras fullt ut.

| C. | Under 2012 registrerade utskottet för framställningar 1 986 framställningar, som i många av fallen innehöll hänvisningar till områdena grundläggande rättigheter, miljön, den inre marknaden och den ekonomiska och finansiella krisen. 1 406 framställningar förklarades tillåtliga. Av dessa framställningar översändes 853 till kommissionen för ytterligare utredning i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget samtidigt som 580 framställningar förklarades otillåtliga. Innehållet i åtminstone fem framställningar som ingavs 2012 fördes vidare till Europeiska unionens domstol i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget. Domen av den 14 september 2011 i mål T-308/07 klargjorde att förfarandemässiga beslut som tas av parlamentet i framställningsärenden kan bli föremål för rättslig prövning. Beträffande den statistiska analys som denna rapport innehåller avser det största antalet framställningar hela EU (27,3 procent), följt av spanska (15,0 procent), tyska (12,5 procent) och italienska (8,6 procent) ärenden. |
| --- | --- |

C.

Under 2012 registrerade utskottet för framställningar 1 986 framställningar, som i många av fallen innehöll hänvisningar till områdena grundläggande rättigheter, miljön, den inre marknaden och den ekonomiska och finansiella krisen. 1 406 framställningar förklarades tillåtliga. Av dessa framställningar översändes 853 till kommissionen för ytterligare utredning i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget samtidigt som 580 framställningar förklarades otillåtliga. Innehållet i åtminstone fem framställningar som ingavs 2012 fördes vidare till Europeiska unionens domstol i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget. Domen av den 14 september 2011 i mål T-308/07 klargjorde att förfarandemässiga beslut som tas av parlamentet i framställningsärenden kan bli föremål för rättslig prövning. Beträffande den statistiska analys som denna rapport innehåller avser det största antalet framställningar hela EU (27,3 procent), följt av spanska (15,0 procent), tyska (12,5 procent) och italienska (8,6 procent) ärenden.

| D. | På området grundläggande rättigheter ägnade utskottet under 2012 stor uppmärksamhet åt funktionshindrades rättigheter, barns rättigheter, konsumenters rättigheter, äganderätten, de rättigheter som medför fri rörlighet utan något slags diskriminering, skydd av yttrandefriheten och den personliga integriteten, rätten till tillgång till handlingar och information, samt rättigheter i samband med friheten att ansluta sig till politiska partier och fackförbund. Den ekonomiska krisen har gett upphov till ett antal framställningar om sociala problem, såsom bostads- och sysselsättningsfrågor samt frågor rörande oegentligheter inom banksektorn som drabbat spararna. |
| --- | --- |

D.

På området grundläggande rättigheter ägnade utskottet under 2012 stor uppmärksamhet åt funktionshindrades rättigheter, barns rättigheter, konsumenters rättigheter, äganderätten, de rättigheter som medför fri rörlighet utan något slags diskriminering, skydd av yttrandefriheten och den personliga integriteten, rätten till tillgång till handlingar och information, samt rättigheter i samband med friheten att ansluta sig till politiska partier och fackförbund. Den ekonomiska krisen har gett upphov till ett antal framställningar om sociala problem, såsom bostads- och sysselsättningsfrågor samt frågor rörande oegentligheter inom banksektorn som drabbat spararna.

| E. | De framställningar som medborgarna gjort visar på att det fortsätter att förekomma diskriminering av medborgare på grund av funktionsnedsättning, minoritetstillhörighet eller tillhörighet till en viss etnisk grupp, kön, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

E.

De framställningar som medborgarna gjort visar på att det fortsätter att förekomma diskriminering av medborgare på grund av funktionsnedsättning, minoritetstillhörighet eller tillhörighet till en viss etnisk grupp, kön, ålder eller sexuell läggning.

| F. | EU-initiativ mot diskriminering, såsom 2011 års EU-ram för nationella strategier för integrering av romer, måste skyndsamt integreras i nationella strategier och fortlöpande ses över och övervakas i ljuset av hur den ekonomiska och sociala situationen utvecklas. |
| --- | --- |

F.

EU-initiativ mot diskriminering, såsom 2011 års EU-ram för nationella strategier för integrering av romer, måste skyndsamt integreras i nationella strategier och fortlöpande ses över och övervakas i ljuset av hur den ekonomiska och sociala situationen utvecklas.

| G. | När det gäller skyddet av miljön kan det hot som föroreningar och miljöförsummelser utgör aldrig överdrivas, med tanke på medföljande risker för den biologiska mångfalden och ekosystemen, liksom folkhälsorisker. Allt detta är långsiktigt relevant och i många fall livshotande. När det gäller den biologiska mångfalden har vissa medlemsstater ännu inte fastställt områdena med minimiskydd inom Natura 2000, och inte heller fullt ut genomfört ett effektivt skydd för dessa områden. Vederbörlig hänsyn bör tas till målen om att bekämpa föroreningar och klimatförändringar. Under 2012 ägnade utskottet stor uppmärksamhet åt genomförandet av lagstiftning om avfall och vatten och åt bedömningar av den inverkan som olika projekt och verksamheter har på miljön och folkhälsan. |
| --- | --- |

G.

När det gäller skyddet av miljön kan det hot som föroreningar och miljöförsummelser utgör aldrig överdrivas, med tanke på medföljande risker för den biologiska mångfalden och ekosystemen, liksom folkhälsorisker. Allt detta är långsiktigt relevant och i många fall livshotande. När det gäller den biologiska mångfalden har vissa medlemsstater ännu inte fastställt områdena med minimiskydd inom Natura 2000, och inte heller fullt ut genomfört ett effektivt skydd för dessa områden. Vederbörlig hänsyn bör tas till målen om att bekämpa föroreningar och klimatförändringar. Under 2012 ägnade utskottet stor uppmärksamhet åt genomförandet av lagstiftning om avfall och vatten och åt bedömningar av den inverkan som olika projekt och verksamheter har på miljön och folkhälsan.

| H. | Det är nödvändigt att bevara naturresurserna för att inte äventyra jordens framtid. Försiktighetsprincipen bör tillämpas när det gäller teknisk innovation, såsom genetiskt modifierade organismer och nanoteknik. |
| --- | --- |

H.

Det är nödvändigt att bevara naturresurserna för att inte äventyra jordens framtid. Försiktighetsprincipen bör tillämpas när det gäller teknisk innovation, såsom genetiskt modifierade organismer och nanoteknik.

| I. | När det gäller frågan om avfallshantering framkom det tydligt under undersökningsresan till Italien att det är av mycket stor vikt att alla de involverade italienska myndigheterna finner en hållbar lösning för avfallshanteringen i provinsen Rom och därmed säkerställer respekten för medborgarnas hälsa och värdighet. Trots att nödsituationen i Neapel har upphört återstår många utmaningar för en övergripande strategi för avfallshanteringen i regionen Kampanien mot bakgrund av avfallshierarkin i direktiv 2008/98/EG (avfallsdirektivet) och avgörandet från Europeiska unionens domstol i mars 2010. |
| --- | --- |

I.

När det gäller frågan om avfallshantering framkom det tydligt under undersökningsresan till Italien att det är av mycket stor vikt att alla de involverade italienska myndigheterna finner en hållbar lösning för avfallshanteringen i provinsen Rom och därmed säkerställer respekten för medborgarnas hälsa och värdighet. Trots att nödsituationen i Neapel har upphört återstår många utmaningar för en övergripande strategi för avfallshanteringen i regionen Kampanien mot bakgrund av avfallshierarkin i direktiv 2008/98/EG (avfallsdirektivet) och avgörandet från Europeiska unionens domstol i mars 2010.

| J. | Kommissionen kan utöva en fullständig kontroll av hur EU-lagstiftningen följs först efter det att de nationella myndigheterna har fattat slutliga beslut, men det är ändå viktigt – särskilt i miljöfrågor – att på ett tidigt stadium kontrollera att lokala, regionala och nationella myndigheter korrekt tillämpar alla de krav på lämpliga förfaranden som framgår av EU-lagstiftningen, inbegripet tillämpningen av försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen kan utöva en fullständig kontroll av hur EU-lagstiftningen följs först efter det att de nationella myndigheterna har fattat slutliga beslut, men det är ändå viktigt – särskilt i miljöfrågor – att på ett tidigt stadium kontrollera att lokala, regionala och nationella myndigheter korrekt tillämpar alla de krav på lämpliga förfaranden som framgår av EU-lagstiftningen, inbegripet tillämpningen av försiktighetsprincipen.

| K. | Utskottets arbete har lett till att parlamentet fastslagit att vatten är en kollektiv nyttighet. Det europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water” har som första initiativ nått tröskeln på en miljon EU-medborgares underskrifter. |
| --- | --- |

K.

Utskottets arbete har lett till att parlamentet fastslagit att vatten är en kollektiv nyttighet. Det europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water” har som första initiativ nått tröskeln på en miljon EU-medborgares underskrifter.

| L. | Det är viktigt att förhindra fler oåterkalleliga förluster inom den biologiska mångfalden, särskilt i Natura 2000-områden, och medlemsstaterna har åtagit sig att säkerställa skyddet av särskilda bevarandeområden enligt habitatdirektivet (92/43/EEG) och fågeldirektivet (79/409/EEG). |
| --- | --- |

L.

Det är viktigt att förhindra fler oåterkalleliga förluster inom den biologiska mångfalden, särskilt i Natura 2000-områden, och medlemsstaterna har åtagit sig att säkerställa skyddet av särskilda bevarandeområden enligt habitatdirektivet (92/43/EEG) och fågeldirektivet (79/409/EEG).

| M. | I sin resolution av den 13 december 2012 om en ny, hållbar och konkurrenskraftig stålindustri (på grundval av en framställning) (1) argumenterade parlamentet för principen om att förorenaren ska betala. |
| --- | --- |

M.

I sin resolution av den 13 december 2012 om en ny, hållbar och konkurrenskraftig stålindustri (på grundval av en framställning) (1) argumenterade parlamentet för principen om att förorenaren ska betala.

| N. | Trots det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och kommissionen verkar kommissionen ovillig att utan dröjsmål tillhandahålla information om vilken typ av förhandlingar som förs, och om beslut som fattats, inom ramen för överträdelseförfaranden i samband med framställningar och rörande genomförandet av miljölagstiftningen. Detta är en stor källa till oro med tanke på den irreparabla skada och förstörelse som skulle kunna åsamkas våra ekosystem och människors hälsa. EU-institutionerna borde tillhandahålla mer information och visa större öppenhet gentemot EU-medborgarna. |
| --- | --- |

N.

Trots det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och kommissionen verkar kommissionen ovillig att utan dröjsmål tillhandahålla information om vilken typ av förhandlingar som förs, och om beslut som fattats, inom ramen för överträdelseförfaranden i samband med framställningar och rörande genomförandet av miljölagstiftningen. Detta är en stor källa till oro med tanke på den irreparabla skada och förstörelse som skulle kunna åsamkas våra ekosystem och människors hälsa. EU-institutionerna borde tillhandahålla mer information och visa större öppenhet gentemot EU-medborgarna.

| O. | 2013 har utsetts till Europaåret för medborgarna, och det är just unionsmedborgarna och personer bosatta i EU som – individuellt eller kollektivt – är väl lämpade att både bedöma effektiviteten i unionslagstiftningen såsom den tillämpas och rapportera om eventuella kryphål som hindrar ett korrekt genomförande av lagstiftningen och ett obegränsat utövande av gällande rättigheter. Vederbörlig hänsyn bör tas till innehållet i En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten. En grundförutsättning för detta är att medborgarna informeras på ett praktiskt sätt om unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

O.

2013 har utsetts till Europaåret för medborgarna, och det är just unionsmedborgarna och personer bosatta i EU som – individuellt eller kollektivt – är väl lämpade att både bedöma effektiviteten i unionslagstiftningen såsom den tillämpas och rapportera om eventuella kryphål som hindrar ett korrekt genomförande av lagstiftningen och ett obegränsat utövande av gällande rättigheter. Vederbörlig hänsyn bör tas till innehållet i En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten. En grundförutsättning för detta är att medborgarna informeras på ett praktiskt sätt om unionslagstiftningen.

| P. | Av detta skäl ägnade utskottet för framställningar under 2012 mycket tid och kraft åt att diskutera innebörden av det europeiska medborgarskapet, som visserligen har en nära koppling till fri rörlighet och vistelse – utan begränsningar – i EU, i enlighet med definitionen i EUF-fördraget tredje delen, men som också omfattar en rad andra rättigheter och gagnar medborgare som inte lämnar hemlandet. Framställningar har visat på att unionsmedborgarna och personer som vistas i unionen fortfarande i stor utsträckning ställs inför påtagliga hinder, i synnerhet när de vill utöva sina gränsöverskridande rättigheter, vilket dagligen får direkta konsekvenser för liv och välbefinnande i tusentals hushåll. |
| --- | --- |

P.

Av detta skäl ägnade utskottet för framställningar under 2012 mycket tid och kraft åt att diskutera innebörden av det europeiska medborgarskapet, som visserligen har en nära koppling till fri rörlighet och vistelse – utan begränsningar – i EU, i enlighet med definitionen i EUF-fördraget tredje delen, men som också omfattar en rad andra rättigheter och gagnar medborgare som inte lämnar hemlandet. Framställningar har visat på att unionsmedborgarna och personer som vistas i unionen fortfarande i stor utsträckning ställs inför påtagliga hinder, i synnerhet när de vill utöva sina gränsöverskridande rättigheter, vilket dagligen får direkta konsekvenser för liv och välbefinnande i tusentals hushåll.

| Q. | Framställningsförfarandet kan betraktas som ett komplement till de övriga unionsverktyg som EU-medborgarna har till sitt förfogande, till exempel möjligheten att inge klagomål till Europeiska ombudsmannen eller till kommissionen. Utskottet för framställningar samarbetar nära med Europeiska ombudsmannen, andra utskott i parlamentet, europeiska organ, aktörer och nätverk samt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Q.

Framställningsförfarandet kan betraktas som ett komplement till de övriga unionsverktyg som EU-medborgarna har till sitt förfogande, till exempel möjligheten att inge klagomål till Europeiska ombudsmannen eller till kommissionen. Utskottet för framställningar samarbetar nära med Europeiska ombudsmannen, andra utskott i parlamentet, europeiska organ, aktörer och nätverk samt medlemsstaterna.

| R. | Förfarandet med framställningar kan, och bör, förbli ett komplement till andra prövningsmekanismer som medborgarna har att tillgå, såsom ingivande av klagomål till kommissionen eller Europeiska ombudsmannen. Särskilt Solvit är ett viktigt verktyg som unionsmedborgarna kan använda för att finna snabba lösningar på problem som orsakas av offentliga myndigheters bristfälliga tillämpning av inremarknadslagstiftningen. Det krävs därför att framsteg görs när det gäller att gemensamt lösa tvister till följd av klagomål från konsumenter och konsumentorganisationer. Den gemensamma webbportalen ”Hävda dina rättigheter” innehåller viktig information till medborgare som vill lämna in klagomål om hur unionslagstiftningen tillämpats. |
| --- | --- |

R.

Förfarandet med framställningar kan, och bör, förbli ett komplement till andra prövningsmekanismer som medborgarna har att tillgå, såsom ingivande av klagomål till kommissionen eller Europeiska ombudsmannen. Särskilt Solvit är ett viktigt verktyg som unionsmedborgarna kan använda för att finna snabba lösningar på problem som orsakas av offentliga myndigheters bristfälliga tillämpning av inremarknadslagstiftningen. Det krävs därför att framsteg görs när det gäller att gemensamt lösa tvister till följd av klagomål från konsumenter och konsumentorganisationer. Den gemensamma webbportalen ”Hävda dina rättigheter” innehåller viktig information till medborgare som vill lämna in klagomål om hur unionslagstiftningen tillämpats.

| S. | Tillämpningsområdet och förfarandet för den fördragsstadgade rätt att inge framställningar som omfattar alla medborgare och bosatta i EU avviker från andra lösningar som är tillgängliga för medborgarna, till exempel möjligheten att inge klagomål till kommissionen eller Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

S.

Tillämpningsområdet och förfarandet för den fördragsstadgade rätt att inge framställningar som omfattar alla medborgare och bosatta i EU avviker från andra lösningar som är tillgängliga för medborgarna, till exempel möjligheten att inge klagomål till kommissionen eller Europeiska ombudsmannen.

| T. | Det är nödvändigt att öka medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess för att förstärka legitimiteten och möjligheten till ansvarsutkrävande i denna process. |
| --- | --- |

T.

Det är nödvändigt att öka medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess för att förstärka legitimiteten och möjligheten till ansvarsutkrävande i denna process.

| U. | Ett nytt instrument för deltagandedemokrati, det europeiska medborgarinitiativet, trädde i kraft den 1 april 2012. Inom ramen för detta instrument registrerades totalt 16 initiativ under året. Olika initiativtagare till europeiska medborgarinitiativ har riktat uppmärksamheten på relevanta betänkligheter rörande de tekniska hinder som står i vägen för den konkreta insamlingen av underskrifter. Utskottet för framställningar kommer att spela en framträdande roll när det gäller att anordna offentliga utfrågningar för framgångsrika initiativ. |
| --- | --- |

U.

Ett nytt instrument för deltagandedemokrati, det europeiska medborgarinitiativet, trädde i kraft den 1 april 2012. Inom ramen för detta instrument registrerades totalt 16 initiativ under året. Olika initiativtagare till europeiska medborgarinitiativ har riktat uppmärksamheten på relevanta betänkligheter rörande de tekniska hinder som står i vägen för den konkreta insamlingen av underskrifter. Utskottet för framställningar kommer att spela en framträdande roll när det gäller att anordna offentliga utfrågningar för framgångsrika initiativ.

| V. | Det är uppenbarligen fortfarande så att det råder brist på såväl välstrukturerad och allmänt spridd information som medvetenhet bland unionsmedborgarna vad gäller deras rättigheter. Detta utgör avgörande hinder när det gäller att utöva ett aktivt unionsmedborgarskap. I samband med detta bör medlemsstaterna i större utsträckning fullgöra sin skyldighet att tillhandahålla information och främja medvetenhet. |
| --- | --- |

V.

Det är uppenbarligen fortfarande så att det råder brist på såväl välstrukturerad och allmänt spridd information som medvetenhet bland unionsmedborgarna vad gäller deras rättigheter. Detta utgör avgörande hinder när det gäller att utöva ett aktivt unionsmedborgarskap. I samband med detta bör medlemsstaterna i större utsträckning fullgöra sin skyldighet att tillhandahålla information och främja medvetenhet.

| W. | EU:s medborgare och invånare har berättigade förväntningar på att de frågor som de tar upp med utskottet för framställningar kan lösas utan onödigt dröjsmål inom Europeiska unionens rättsliga ramverk, och framför allt på att utskottsledamöterna kommer att försvara framställarens naturliga miljö, hälsa, fria rörlighet, värdighet och grundläggande rättigheter och friheter. Utskottets effektivitet är i stor utsträckning ett resultat av utskottssekretariatets snabba och noggranna arbete, som kan förbättras ytterligare, framför allt genom en optimering av handläggningstiderna för framställningar och en systematisering av förfarandet för bedömning av framställningar. Med tanke på den ständiga ökningen av antalet framställningar som kommer in varje år bör mer resurser och sammanträdestid för utskottet avsättas för detta ändamål. Kontinuitet behöver uppnås i handläggningen av framställningar trots övergångarna till nya valperioder och de personalbyten som dessa ger upphov till. Åtskilliga framställningar har lämnats in gällande Francoregimens offer och de stulna barnen i Spanien. |
| --- | --- |

W.

EU:s medborgare och invånare har berättigade förväntningar på att de frågor som de tar upp med utskottet för framställningar kan lösas utan onödigt dröjsmål inom Europeiska unionens rättsliga ramverk, och framför allt på att utskottsledamöterna kommer att försvara framställarens naturliga miljö, hälsa, fria rörlighet, värdighet och grundläggande rättigheter och friheter. Utskottets effektivitet är i stor utsträckning ett resultat av utskottssekretariatets snabba och noggranna arbete, som kan förbättras ytterligare, framför allt genom en optimering av handläggningstiderna för framställningar och en systematisering av förfarandet för bedömning av framställningar. Med tanke på den ständiga ökningen av antalet framställningar som kommer in varje år bör mer resurser och sammanträdestid för utskottet avsättas för detta ändamål. Kontinuitet behöver uppnås i handläggningen av framställningar trots övergångarna till nya valperioder och de personalbyten som dessa ger upphov till. Åtskilliga framställningar har lämnats in gällande Francoregimens offer och de stulna barnen i Spanien.

| X. | Vissa framställningar är fortfarande under behandling hos kommissionen, parlamentet, Europeiska unionens domstol och de nationella myndigheterna utan att en lösning kunnat uppnås, vilket innebär att framställarna fortfarande svävar i ovisshet och inte kan skönja någon lösning. |
| --- | --- |

X.

Vissa framställningar är fortfarande under behandling hos kommissionen, parlamentet, Europeiska unionens domstol och de nationella myndigheterna utan att en lösning kunnat uppnås, vilket innebär att framställarna fortfarande svävar i ovisshet och inte kan skönja någon lösning.

| Y. | Antalet framställningar i medlemsländerna rörande kränkningar av principen om grundläggande demokratiska rättigheter och rättsstatsprincipen – principer som skyddas genom fördraget om Europeiska unionen – har ökat betydligt. Detta visar att unionsmedborgarna med allt större förtroende ser på unionens institutioner som en garanti för upprätthållandet av medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

Y.

Antalet framställningar i medlemsländerna rörande kränkningar av principen om grundläggande demokratiska rättigheter och rättsstatsprincipen – principer som skyddas genom fördraget om Europeiska unionen – har ökat betydligt. Detta visar att unionsmedborgarna med allt större förtroende ser på unionens institutioner som en garanti för upprätthållandet av medborgarnas grundläggande rättigheter.

| Z. | Individer och lokalsamhällen samt frivilligorganisationer och företag har goda förutsättningar att bedöma unionslagstiftningens ändamålsenlighet när det gäller dem själva och att belysa eventuella kryphål som behöver analyseras för att säkerställa ett bättre, mer enhetligt och jämförbart genomförande av unionslagstiftningen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

Z.

Individer och lokalsamhällen samt frivilligorganisationer och företag har goda förutsättningar att bedöma unionslagstiftningens ändamålsenlighet när det gäller dem själva och att belysa eventuella kryphål som behöver analyseras för att säkerställa ett bättre, mer enhetligt och jämförbart genomförande av unionslagstiftningen i alla medlemsstater.

| 1. | Europaparlamentet noterar att de framställningar som EU-medborgare gjort under 2012 inriktar sig på påstådda överträdelser av unionslagstiftningen på områdena grundläggande rättigheter, miljön, den inre marknaden och äganderätt. Parlamentet anser att dessa framställningar klart och tydligt visar att det i många fall och på många ställen förekommer ofullständigt införlivande eller bristfällig tillämpning av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att de framställningar som EU-medborgare gjort under 2012 inriktar sig på påstådda överträdelser av unionslagstiftningen på områdena grundläggande rättigheter, miljön, den inre marknaden och äganderätt. Parlamentet anser att dessa framställningar klart och tydligt visar att det i många fall och på många ställen förekommer ofullständigt införlivande eller bristfällig tillämpning av unionslagstiftningen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att de grundläggande rättigheterna kvarstår som ett mycket viktigt tema i de ingivna framställningarna och att framställarna framför allt tar upp frågor som rör rättigheter för personer med funktionsnedsättning, barns rättigheter, äganderätt, rätten till fri rörlighet inklusive överföring av sociala rättigheter – på ett sätt som utesluter varje form av diskriminering –, skydd av yttrandefriheten och den personliga integriteten, föreningsfriheten samt rätten till tillgång till handlingar och information. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt tillämpa och respektera dessa rättigheter i enlighet med fördraget och uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att ålägga medlemsstater som inte respekterar ovannämnda rättigheter att minska klyftan mellan nationell lagstiftning och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt rätten till det förflutna och rätten till sanning, rättvisa och gottgörelse för familjer som föll offer för Francoregimen, samt de stulna barnens rätt att få kunskap om sina biologiska föräldrar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att de grundläggande rättigheterna kvarstår som ett mycket viktigt tema i de ingivna framställningarna och att framställarna framför allt tar upp frågor som rör rättigheter för personer med funktionsnedsättning, barns rättigheter, äganderätt, rätten till fri rörlighet inklusive överföring av sociala rättigheter – på ett sätt som utesluter varje form av diskriminering –, skydd av yttrandefriheten och den personliga integriteten, föreningsfriheten samt rätten till tillgång till handlingar och information. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt tillämpa och respektera dessa rättigheter i enlighet med fördraget och uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att ålägga medlemsstater som inte respekterar ovannämnda rättigheter att minska klyftan mellan nationell lagstiftning och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt rätten till det förflutna och rätten till sanning, rättvisa och gottgörelse för familjer som föll offer för Francoregimen, samt de stulna barnens rätt att få kunskap om sina biologiska föräldrar.

| 3. | Europaparlamentet anser att en interaktiv vägledning på internet i Europaparlamentets regi, liknande Europeiska ombudsmannens motsvarighet, skulle kunna minska antalet framställningar om frågor som inte ingår i EU:s verksamhetsområde. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en interaktiv vägledning på internet i Europaparlamentets regi, liknande Europeiska ombudsmannens motsvarighet, skulle kunna minska antalet framställningar om frågor som inte ingår i EU:s verksamhetsområde.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar den nyckelroll som utskottet för framställningar har när det gäller att kartlägga utomrättsliga prövningsmöjligheter för medborgarna genom att tillhandahålla en analys av hur EU uppfattas av människor i Europa, vilken i sin tur kan underlätta slutsatser om huruvida EU-lagstiftningen verkligen levererar de förväntade resultaten och överensstämmer med medborgarnas förväntningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar den nyckelroll som utskottet för framställningar har när det gäller att kartlägga utomrättsliga prövningsmöjligheter för medborgarna genom att tillhandahålla en analys av hur EU uppfattas av människor i Europa, vilken i sin tur kan underlätta slutsatser om huruvida EU-lagstiftningen verkligen levererar de förväntade resultaten och överensstämmer med medborgarnas förväntningar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att undersöka de följder som avgörandet från Europeiska unionens domstol i ERT-målet får för framställningars tillåtlighet, genom vilket unionsmedborgarna, även när det rör sig om uteslutande nationell lagstiftning, ges en högre nivå av skydd i fall av nationella domslut som är av betydelse för utövandet av unionsmedborgarrättigheter. Parlamentet efterlyser en utredning av vilka faktiska hinder som finns för unionsmedborgare som genom en begäran om förhandsavgörande från domstolen vill få en tillförlitlig tolkning av unionslagstiftningen i mål vid nationella domstolar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att undersöka de följder som avgörandet från Europeiska unionens domstol i ERT-målet får för framställningars tillåtlighet, genom vilket unionsmedborgarna, även när det rör sig om uteslutande nationell lagstiftning, ges en högre nivå av skydd i fall av nationella domslut som är av betydelse för utövandet av unionsmedborgarrättigheter. Parlamentet efterlyser en utredning av vilka faktiska hinder som finns för unionsmedborgare som genom en begäran om förhandsavgörande från domstolen vill få en tillförlitlig tolkning av unionslagstiftningen i mål vid nationella domstolar.

| 6. | Europaparlamentet kräver att man, i syfte att förbättra arbetet i utskottet, utarbetar ett förfarande för undersökningsresor som dels garanterar alla ledamöter som deltar i undersökningsresan deras rätt att återge fakta ur sitt eget perspektiv, dels garanterar alla ledamöter i utskottet möjligheten att medverka i beslutsprocessen för att komma fram till framställningsutskottets slutsatser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att man, i syfte att förbättra arbetet i utskottet, utarbetar ett förfarande för undersökningsresor som dels garanterar alla ledamöter som deltar i undersökningsresan deras rätt att återge fakta ur sitt eget perspektiv, dels garanterar alla ledamöter i utskottet möjligheten att medverka i beslutsprocessen för att komma fram till framställningsutskottets slutsatser.

| 7. | Europaparlamentet är fast beslutet att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är fast beslutet att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå.

| 8. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på den fortsatta diskrimineringen av medborgare på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, minoritetstillhörighet, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet varnar särskilt för att den romska befolkningen runtom i EU fortsätter att stöta på hinder för integrering. Kommissionen uppmanas därför att underlätta samarbete mellan regeringar på detta område, tillhandahålla adekvat finansiering för genomförandet av nationella strategier för integrering av romer och aktivt övervaka huruvida dessa strategier genomförs på ett effektivt sätt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på den fortsatta diskrimineringen av medborgare på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, minoritetstillhörighet, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet varnar särskilt för att den romska befolkningen runtom i EU fortsätter att stöta på hinder för integrering. Kommissionen uppmanas därför att underlätta samarbete mellan regeringar på detta område, tillhandahålla adekvat finansiering för genomförandet av nationella strategier för integrering av romer och aktivt övervaka huruvida dessa strategier genomförs på ett effektivt sätt i medlemsstaterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i syfte att en gång för alla lösa de problem som rör medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av personbevis och deras verkan och samtidigt, i subsidiaritetsprincipens anda, respektera de enskilda medlemsstaternas samhällspolitiska traditioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i syfte att en gång för alla lösa de problem som rör medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av personbevis och deras verkan och samtidigt, i subsidiaritetsprincipens anda, respektera de enskilda medlemsstaternas samhällspolitiska traditioner.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till medlemsstaterna om att garantera den fria rörligheten för alla EU-medborgare och deras familjemedlemmar, utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller nationalitet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att till fullo tillämpa de rättigheter som ges i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2004/38/EG inte bara för makar av olika kön utan också för en registrerad partner, medlem av hushållet eller en partner med vilken en EU-medborgare har ett vederbörligen styrkt varaktigt förhållande, inklusive parter i samkönade par, på grundval av principerna om ömsesidigt erkännande, jämlikhet, icke-diskriminering, värdighet och respekt för privatlivet och familjelivet. I samband med detta uppmanas kommissionen att se till att direktivet tillämpas strikt, att det vid behov revideras på ett lämpligt sätt för detta ändamål och att överträdelseförfaranden vid behov inleds mot medlemsstater som underlåter att tillämpa direktivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till medlemsstaterna om att garantera den fria rörligheten för alla EU-medborgare och deras familjemedlemmar, utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller nationalitet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att till fullo tillämpa de rättigheter som ges i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2004/38/EG inte bara för makar av olika kön utan också för en registrerad partner, medlem av hushållet eller en partner med vilken en EU-medborgare har ett vederbörligen styrkt varaktigt förhållande, inklusive parter i samkönade par, på grundval av principerna om ömsesidigt erkännande, jämlikhet, icke-diskriminering, värdighet och respekt för privatlivet och familjelivet. I samband med detta uppmanas kommissionen att se till att direktivet tillämpas strikt, att det vid behov revideras på ett lämpligt sätt för detta ändamål och att överträdelseförfaranden vid behov inleds mot medlemsstater som underlåter att tillämpa direktivet.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att miljön kvarstår som ett viktigt tema i framställningarna och att detta visar på att offentliga myndigheter i medlemsstaterna gång efter annan underlåter att se till att den biologiska mångfalden, naturresurserna och ekosystemen bevaras och att de högsta folkhälsostandarderna garanteras. Parlamentet framhåller särskilt de många framställningar som gjorts om avfallshantering, vatten, riskerna med kärnenergi och genteknik, skyddade arter och bedömningen av den inverkan som olika projekt och verksamheter har på miljön och folkhälsan, såsom utvinning av skiffergas genom hydraulisk spräckning. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att stärka ramverket för miljölagstiftningen och kampen mot klimatförändringarna och framför allt verka för ett korrekt genomförande. Det är beklagligt att vissa medlemsstater trots sina insatser inte har kunnat finna hållbara lösningar på problem med koppling till avfallshantering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att miljön kvarstår som ett viktigt tema i framställningarna och att detta visar på att offentliga myndigheter i medlemsstaterna gång efter annan underlåter att se till att den biologiska mångfalden, naturresurserna och ekosystemen bevaras och att de högsta folkhälsostandarderna garanteras. Parlamentet framhåller särskilt de många framställningar som gjorts om avfallshantering, vatten, riskerna med kärnenergi och genteknik, skyddade arter och bedömningen av den inverkan som olika projekt och verksamheter har på miljön och folkhälsan, såsom utvinning av skiffergas genom hydraulisk spräckning. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att stärka ramverket för miljölagstiftningen och kampen mot klimatförändringarna och framför allt verka för ett korrekt genomförande. Det är beklagligt att vissa medlemsstater trots sina insatser inte har kunnat finna hållbara lösningar på problem med koppling till avfallshantering.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att se till att medlemsstaterna förstår att vatten är en kollektiv nyttighet. Parlamentet anser att försiktighetsprincipen måste tillämpas strikt vid användning av bioteknik och nanoteknik i produkter som allvarligt kan påverka konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att se till att medlemsstaterna förstår att vatten är en kollektiv nyttighet. Parlamentet anser att försiktighetsprincipen måste tillämpas strikt vid användning av bioteknik och nanoteknik i produkter som allvarligt kan påverka konsumenternas hälsa.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att det reviderade direktivet om miljökonsekvensbedömning, som inbegriper en översyn av direktiv 2011/92/EU, kommer att förstärkas inte bara genom att man tillhandahåller tydligare ramar, utan framför allt genom att medlemsstaterna kommer att genomföra det på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att det reviderade direktivet om miljökonsekvensbedömning, som inbegriper en översyn av direktiv 2011/92/EU, kommer att förstärkas inte bara genom att man tillhandahåller tydligare ramar, utan framför allt genom att medlemsstaterna kommer att genomföra det på vederbörligt sätt.

| 14. | Europaparlamentet anser att man måste utarbeta ett förfarande för brådskande framställningar vilket gör att undersökningsresor kan genomföras också under den långa sammanträdesfria perioden under Europaparlamentsvalen samt – när framställningens natur så kräver– under den sommarperiod då inga sammanträden hålls (t.ex. undersökningsresan till Damüls var möjlig bara under sommarmånaderna). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man måste utarbeta ett förfarande för brådskande framställningar vilket gör att undersökningsresor kan genomföras också under den långa sammanträdesfria perioden under Europaparlamentsvalen samt – när framställningens natur så kräver– under den sommarperiod då inga sammanträden hålls (t.ex. undersökningsresan till Damüls var möjlig bara under sommarmånaderna).

| 15. | Europaparlamentet välkomnar såväl det faktum att nödsituationen i staden Neapel har upphört som de nya initiativen rörande avfallshantering, och förväntar sig att man vederbörligen tar itu med de fortsatta utmaningarna i regionen Kampanien, närmare bestämt genom en övergripande regional avfallshanteringsanläggning i enlighet med avfallshierarkin i EU:s ramdirektiv för avfall och avgörandet från Europeiska unionens domstol från 2010. Strategin för avfallshantering i regionen Lazio ger dock upphov till stor oro, i synnerhet när det gäller uppföljningen av nedläggningen av deponin i Malagrotta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar såväl det faktum att nödsituationen i staden Neapel har upphört som de nya initiativen rörande avfallshantering, och förväntar sig att man vederbörligen tar itu med de fortsatta utmaningarna i regionen Kampanien, närmare bestämt genom en övergripande regional avfallshanteringsanläggning i enlighet med avfallshierarkin i EU:s ramdirektiv för avfall och avgörandet från Europeiska unionens domstol från 2010. Strategin för avfallshantering i regionen Lazio ger dock upphov till stor oro, i synnerhet när det gäller uppföljningen av nedläggningen av deponin i Malagrotta.

| 16. | Europaparlamentet noterar vidare att EU-medborgarna fortsätter att stöta på hinder inom den inre marknaden, framför allt när de vill utöva sin rätt till fri rörlighet som enskilda personer, leverantörer och konsumenter av varor och tjänster samt som arbetstagare, vilket till exempel är fallet med rumänska och bulgariska arbetstagare som fortsätter att omfattas av restriktioner på arbetsmarknaden i en del medlemsstater. Parlamentet framhåller i synnerhet att gränsöverskridande rättsligt samarbete och effektiviteten i detta sammanhang kvarstår som ett mycket oroande område. På det stora hela skulle ett stärkande av gränsöverskridande samarbete och harmonisering ge uppenbara fördelar till förmån för medborgarnas rättigheter och i form av ekonomisk stimulans. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar vidare att EU-medborgarna fortsätter att stöta på hinder inom den inre marknaden, framför allt när de vill utöva sin rätt till fri rörlighet som enskilda personer, leverantörer och konsumenter av varor och tjänster samt som arbetstagare, vilket till exempel är fallet med rumänska och bulgariska arbetstagare som fortsätter att omfattas av restriktioner på arbetsmarknaden i en del medlemsstater. Parlamentet framhåller i synnerhet att gränsöverskridande rättsligt samarbete och effektiviteten i detta sammanhang kvarstår som ett mycket oroande område. På det stora hela skulle ett stärkande av gränsöverskridande samarbete och harmonisering ge uppenbara fördelar till förmån för medborgarnas rättigheter och i form av ekonomisk stimulans.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att underlätta konsumenternas tillgång till informations- och kommunikationsteknik med vederbörliga garantier för säkerhet och öppenhet samt i synnerhet att se till att den offentliga sektorns webbplatser är tillgängliga. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att underlätta konsumenternas tillgång till informations- och kommunikationsteknik med vederbörliga garantier för säkerhet och öppenhet samt i synnerhet att se till att den offentliga sektorns webbplatser är tillgängliga.

| 18. | Europaparlamentet framhåller utskottets insatser för att förmedla många medborgares önskemål om ett rättsligt EU-ramverk som erbjuder ett bättre djurskydd och andra förbättringar med avseende på djurs välbefinnande, även vad gäller husdjur och förvildade djur. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller utskottets insatser för att förmedla många medborgares önskemål om ett rättsligt EU-ramverk som erbjuder ett bättre djurskydd och andra förbättringar med avseende på djurs välbefinnande, även vad gäller husdjur och förvildade djur.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av inrättandet av arbetsgruppen för den spanska kustlagen, vilket kan bana väg för andra liknande initiativ. Arbetsgruppen har ingående undersökt närbesläktade framställningar och ändringar av den lagen. Parlamentet framhåller på nytt vikten av direkt kontakt med Spaniens nationella myndigheter i detta avseende och betonar det akuta behovet av ytterligare nära samarbete för att finna en bättre balans mellan äganderätt och samhällsfunktioner samt bättre lösningar när miljöskyddet, som är det yttersta målet, kräver expropriation. Parlamentet fruktar att den nya kustlagen, som godkänts av det spanska parlamentet, inte löser framställarnas problem, och inte heller finns det några planer på ytterligare miljöskydd för Spaniens kustområden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av inrättandet av arbetsgruppen för den spanska kustlagen, vilket kan bana väg för andra liknande initiativ. Arbetsgruppen har ingående undersökt närbesläktade framställningar och ändringar av den lagen. Parlamentet framhåller på nytt vikten av direkt kontakt med Spaniens nationella myndigheter i detta avseende och betonar det akuta behovet av ytterligare nära samarbete för att finna en bättre balans mellan äganderätt och samhällsfunktioner samt bättre lösningar när miljöskyddet, som är det yttersta målet, kräver expropriation. Parlamentet fruktar att den nya kustlagen, som godkänts av det spanska parlamentet, inte löser framställarnas problem, och inte heller finns det några planer på ytterligare miljöskydd för Spaniens kustområden.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av en effektiv reglering av skyddet av kuststräckan men påpekar att den spanska kustlagen inte är förenlig med de fastställda målen, eftersom den påverkar det historiska arvet och traditionella lokalsamhällen och får negativa konsekvenser för de små kustsamhällen som alltid har levt i harmoni med havet och dess ekosystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker behovet av en effektiv reglering av skyddet av kuststräckan men påpekar att den spanska kustlagen inte är förenlig med de fastställda målen, eftersom den påverkar det historiska arvet och traditionella lokalsamhällen och får negativa konsekvenser för de små kustsamhällen som alltid har levt i harmoni med havet och dess ekosystem.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar utskottets slutsatser från undersökningsresan till Berlin rörande ungdoms- och familjepolitik, särskilt gränsöverskridande vårdnadsfall. Parlamentet konstaterar emellertid, baserat på strömmen av inkommande framställningar inom detta område, att frågorna om gränsöverskridande vårdnadsfall fortfarande är av relevans samt att utskottet uppmärksammats på liknande fall i andra medlemsstater, inte minst Danmark. Parlamentet konstaterar vidare att det i fråga om Danmark också handlar om utländska medborgare som bor i landet, och att även kidnappning av barn (också från utlandet) har dokumenterats. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar utskottets slutsatser från undersökningsresan till Berlin rörande ungdoms- och familjepolitik, särskilt gränsöverskridande vårdnadsfall. Parlamentet konstaterar emellertid, baserat på strömmen av inkommande framställningar inom detta område, att frågorna om gränsöverskridande vårdnadsfall fortfarande är av relevans samt att utskottet uppmärksammats på liknande fall i andra medlemsstater, inte minst Danmark. Parlamentet konstaterar vidare att det i fråga om Danmark också handlar om utländska medborgare som bor i landet, och att även kidnappning av barn (också från utlandet) har dokumenterats.

| 22. | Europaparlamentet anser att bättre samhällsstyrning och effektivare prövningsmekanismer har ett direkt samband med insyn och tillgång till information i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att bättre samhällsstyrning och effektivare prövningsmekanismer har ett direkt samband med insyn och tillgång till information i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra samarbetet, grundat på ömsesidighet, med medlemsstaternas parlament och regeringar och att vid behov uppmuntra medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa unionslagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och beklagar vissa medlemsstaters försumlighet när det gäller införlivandet och efterlevnaden av unionens miljölagstiftning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra samarbetet, grundat på ömsesidighet, med medlemsstaternas parlament och regeringar och att vid behov uppmuntra medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa unionslagstiftningen. Parlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och beklagar vissa medlemsstaters försumlighet när det gäller införlivandet och efterlevnaden av unionens miljölagstiftning.

| 24. | Europaparlamentet framhåller i detta avseende den Eurobarometeropinionsundersökning som visar att bara 36 procent av unionsmedborgarna betraktar sig själva som välinformerade om sina rättigheter och att bara 24 procent känner sig välinformerade om vad de kan göra i fall deras rättigheter inte respekteras. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av bättre tillgång till information och en tydligare gränsdragning mellan de olika nationella och europeiska institutionernas funktioner, så att framställningar och klagomål kan inges till rätt organ. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller i detta avseende den Eurobarometeropinionsundersökning som visar att bara 36 procent av unionsmedborgarna betraktar sig själva som välinformerade om sina rättigheter och att bara 24 procent känner sig välinformerade om vad de kan göra i fall deras rättigheter inte respekteras. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av bättre tillgång till information och en tydligare gränsdragning mellan de olika nationella och europeiska institutionernas funktioner, så att framställningar och klagomål kan inges till rätt organ.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att göra webbportalen ”Hävda dina rättigheter” användarvänligare och att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om att den finns. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att göra webbportalen ”Hävda dina rättigheter” användarvänligare och att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om att den finns.

| 26. | Europaparlamentet är fast beslutet att inrätta en mer praktisk och synligare webbportal för framställningar senast i slutet av 2013, för att underlätta tillgången till förfarandet med framställningar och tillhandahålla värdefull information om framställningar, offentlig spridning av denna och en interaktiv lösning för framställningsförfarandet, samt information om andra prövningsmekanismer. Det är viktigt att rätten att göra framställningar synliggörs bättre på parlamentets webbplats. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är fast beslutet att inrätta en mer praktisk och synligare webbportal för framställningar senast i slutet av 2013, för att underlätta tillgången till förfarandet med framställningar och tillhandahålla värdefull information om framställningar, offentlig spridning av denna och en interaktiv lösning för framställningsförfarandet, samt information om andra prövningsmekanismer. Det är viktigt att rätten att göra framställningar synliggörs bättre på parlamentets webbplats.

| 27. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner, organ och instrument, såsom det europeiska medborgarinitiativet, Europeiska ombudsmannen, kommissionen och undersökningskommittéerna – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare. Parlamentet betonar vidare att utskottet för framställningar måste fortsätta att vara en referenspunkt för medborgare vilkas rättigheter påstås ha kränkts. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner, organ och instrument, såsom det europeiska medborgarinitiativet, Europeiska ombudsmannen, kommissionen och undersökningskommittéerna – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare. Parlamentet betonar vidare att utskottet för framställningar måste fortsätta att vara en referenspunkt för medborgare vilkas rättigheter påstås ha kränkts.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan utskottet och Europeiska ombudsmannen, som exempelvis i fallet med ombudsmannens särskilda rapport om Wiens flygplats rörande den korrekta tillämpningen av direktivet om miljökonsekvensbedömning. Parlamentet stöder ombudsmannens verksamhet rörande missförhållanden i unionens institutioner, organ och byråer, och förväntar sig att detta uppdrag ska kvarstå och baseras på total oavhängighet, vilket hittills har varit fallet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan utskottet och Europeiska ombudsmannen, som exempelvis i fallet med ombudsmannens särskilda rapport om Wiens flygplats rörande den korrekta tillämpningen av direktivet om miljökonsekvensbedömning. Parlamentet stöder ombudsmannens verksamhet rörande missförhållanden i unionens institutioner, organ och byråer, och förväntar sig att detta uppdrag ska kvarstå och baseras på total oavhängighet, vilket hittills har varit fallet.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att inte alla unionsmedborgare har tillgång till en nationell ombudsman med utökade befogenheter, vilket gör att inte alla unionsmedborgare har samma prövningsmöjligheter. Parlamentet anser att en nationell ombudsman i varje medlemsstat skulle göra det möjligt för Europeiska ombudsmannanätverket att erbjuda Europeiska ombudsmannen omfattande stöd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att inte alla unionsmedborgare har tillgång till en nationell ombudsman med utökade befogenheter, vilket gör att inte alla unionsmedborgare har samma prövningsmöjligheter. Parlamentet anser att en nationell ombudsman i varje medlemsstat skulle göra det möjligt för Europeiska ombudsmannanätverket att erbjuda Europeiska ombudsmannen omfattande stöd.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta samarbetet med kommissionen med avseende på behandling av framställningar rörande medlemsstaternas tillämpning av EU-lagstiftningen, men betonar samtidigt att utskottet förväntar sig att utan fördröjningar hållas välinformerat om utvecklingen i samband med överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i lika stor utsträckning beakta framställningar och klagomål när det gäller överträdelseförfarandenas funktionssätt. Kommissionen uppmanas dessutom att ge utskottet detaljerade redogörelser, inklusive en statistisk analys, för alla klagomål som den utreder. Parlamentet understryker att det, om rätten att inge framställningar ska respekteras fullt ut, är av grundläggande betydelse att kommissionen på begäran tillhandahåller en grundlig analys och ett svar samt gör en bedömning inte endast av formella och förfarandemässiga frågor, utan även av ärendets huvudsakliga innehåll. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar det fortsatta samarbetet med kommissionen med avseende på behandling av framställningar rörande medlemsstaternas tillämpning av EU-lagstiftningen, men betonar samtidigt att utskottet förväntar sig att utan fördröjningar hållas välinformerat om utvecklingen i samband med överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i lika stor utsträckning beakta framställningar och klagomål när det gäller överträdelseförfarandenas funktionssätt. Kommissionen uppmanas dessutom att ge utskottet detaljerade redogörelser, inklusive en statistisk analys, för alla klagomål som den utreder. Parlamentet understryker att det, om rätten att inge framställningar ska respekteras fullt ut, är av grundläggande betydelse att kommissionen på begäran tillhandahåller en grundlig analys och ett svar samt gör en bedömning inte endast av formella och förfarandemässiga frågor, utan även av ärendets huvudsakliga innehåll.

| 31. | Europaparlamentet betonar att tillgång till information som EU:s institutioner förfogar över, i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, är av primärt intresse för medborgare som vill kunna förstå beslutsprocessen bättre, särskilt när det gäller projekt som påverkar miljön. Parlamentet anser att kommissionen kan ge större tillgång till information om utredningar och överträdelseärenden utan att äventyra syftet med utredningarna. Det överordnade allmänintresset kan mycket väl motivera att handlingar i sådana ärenden ska lämnas ut, särskilt i fall där grundläggande rättigheter, människors eller djurs hälsa och skydd mot irreparabla skador på miljön kan stå på spel samt där förfaranden pågår avseende diskriminering av en minoritet eller kränkningar av den mänskliga värdigheten, förutsatt att skyddet för affärshemligheter och känslig information som rör domstolsmål, konkurrensärenden och personalakter garanteras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att tillgång till information som EU:s institutioner förfogar över, i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, är av primärt intresse för medborgare som vill kunna förstå beslutsprocessen bättre, särskilt när det gäller projekt som påverkar miljön. Parlamentet anser att kommissionen kan ge större tillgång till information om utredningar och överträdelseärenden utan att äventyra syftet med utredningarna. Det överordnade allmänintresset kan mycket väl motivera att handlingar i sådana ärenden ska lämnas ut, särskilt i fall där grundläggande rättigheter, människors eller djurs hälsa och skydd mot irreparabla skador på miljön kan stå på spel samt där förfaranden pågår avseende diskriminering av en minoritet eller kränkningar av den mänskliga värdigheten, förutsatt att skyddet för affärshemligheter och känslig information som rör domstolsmål, konkurrensärenden och personalakter garanteras.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att – genom att samarbeta med de berörda medlemsstaterna på ett tidigt stadium – tillämpa en metod som är inriktad på försiktighet och förebyggande när den bedömer projekt som kan inverka negativt på miljön eller på folkhälsan. Parlamentet framhåller möjligheten att utfärda förbudsförelägganden under överläggningarna i de fall där man kan förutse bestående skador. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att – genom att samarbeta med de berörda medlemsstaterna på ett tidigt stadium – tillämpa en metod som är inriktad på försiktighet och förebyggande när den bedömer projekt som kan inverka negativt på miljön eller på folkhälsan. Parlamentet framhåller möjligheten att utfärda förbudsförelägganden under överläggningarna i de fall där man kan förutse bestående skador.

| 33. | Europaparlamentet noterar i synnerhet Solvits viktiga bidrag när det gäller att upptäcka och lösa problem med koppling till genomförandet av inremarknadslagstiftningen. Parlamentet anser att detta EU-verktyg bör stärkas genom att man ser till att medlemsstaterna ger Solvits nationella centrum tillräckliga personalresurser. Likaså behövs gemensamma åtgärder för att lösa tvister till följd av klagomål från konsumenter och konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar i synnerhet Solvits viktiga bidrag när det gäller att upptäcka och lösa problem med koppling till genomförandet av inremarknadslagstiftningen. Parlamentet anser att detta EU-verktyg bör stärkas genom att man ser till att medlemsstaterna ger Solvits nationella centrum tillräckliga personalresurser. Likaså behövs gemensamma åtgärder för att lösa tvister till följd av klagomål från konsumenter och konsumentorganisationer.

| 34. | Europaparlamentet understryker det som även rättstjänsten bekräftat i sitt utlåtande av den 29 februari 2012, nämligen att EU-institutionernas verksamhetsområden, såsom de anges i fördraget, är mer omfattande än bara summan av de befogenheter som unionen utövar. Parlamentet beaktar rättstjänstens ståndpunkt att parlamentet har rätt att fatta interna administrativa beslut i syfte att fastställa ett förfarande för att handlägga framställningar från medborgare. I detta avseende beklagar parlamentet att den relevanta parlamentsavdelningen underlät att fullfölja parlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011 (2). Slutligen noterar parlamentet avgörandet från Europeiska unionens domstol i mål T-280/09, där det anges att en framställning måste avfattas på ett tillräckligt klart och tydligt sätt så att den är lättbegriplig i ljuset av de villkor som anges i artikel 227 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker det som även rättstjänsten bekräftat i sitt utlåtande av den 29 februari 2012, nämligen att EU-institutionernas verksamhetsområden, såsom de anges i fördraget, är mer omfattande än bara summan av de befogenheter som unionen utövar. Parlamentet beaktar rättstjänstens ståndpunkt att parlamentet har rätt att fatta interna administrativa beslut i syfte att fastställa ett förfarande för att handlägga framställningar från medborgare. I detta avseende beklagar parlamentet att den relevanta parlamentsavdelningen underlät att fullfölja parlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011 (2). Slutligen noterar parlamentet avgörandet från Europeiska unionens domstol i mål T-280/09, där det anges att en framställning måste avfattas på ett tillräckligt klart och tydligt sätt så att den är lättbegriplig i ljuset av de villkor som anges i artikel 227 i EUF-fördraget.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införliva och tillämpa unionslagstiftningen i full öppenhet och anser, med detta mål i åtanke, att det är absolut nödvändigt att förbättra kommissionens samarbete på ett tidigt stadium med medlemsstaternas parlament och regeringar, på ömsesidiga grunder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införliva och tillämpa unionslagstiftningen i full öppenhet och anser, med detta mål i åtanke, att det är absolut nödvändigt att förbättra kommissionens samarbete på ett tidigt stadium med medlemsstaternas parlament och regeringar, på ömsesidiga grunder.

| 36. | Europaparlamentet beklagar djupt de byråkratiska hinder som de europeiska medborgarinitiativen stöter på för att det saknas it-stöd. Parlamentet beklagar framför allt att skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas förvaltningar och arbetssätt leder till skillnader i fråga om detta medborgarverktyg. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar djupt de byråkratiska hinder som de europeiska medborgarinitiativen stöter på för att det saknas it-stöd. Parlamentet beklagar framför allt att skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas förvaltningar och arbetssätt leder till skillnader i fråga om detta medborgarverktyg.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar Europaåret för medborgarna 2013 och uppmanar EU:s och medlemsstaternas alla institutioner och organ att öka, och ge mer information om, sin service gentemot unionens medborgare och invånare under detta år, mot bakgrund av principerna i fördragen och de sakförhållanden som framgår av detta betänkande. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar Europaåret för medborgarna 2013 och uppmanar EU:s och medlemsstaternas alla institutioner och organ att öka, och ge mer information om, sin service gentemot unionens medborgare och invånare under detta år, mot bakgrund av principerna i fördragen och de sakförhållanden som framgår av detta betänkande.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att mekanismen för framställningar inte bara är en service utan en rättighet för alla unionens medborgare och invånare. Parlamentet förbinder sig att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt ta hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att mekanismen för framställningar inte bara är en service utan en rättighet för alla unionens medborgare och invånare. Parlamentet förbinder sig att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt ta hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar tål rättslig prövning även på förfarandenivå.

| 39. | Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll som undersökningsresorna spelar i förfarandet med framställningar, och inte bara som en del av ledamöters rätt att medverka, utan som en skyldighet gentemot framställarna. Parlamentet bekräftar på nytt – något som redan framgår av utskottets tidigare betänkande – behovet av mer precisa, skriftliga förfarandebestämmelser när det gäller förberedelserna inför samt genomförandet och utvärderingen av undersökningsresor, varvid det är viktigt att se till att alla ledamöter som medverkar i en undersökningsresa har rätt att redogöra för sakförhållandena ur sitt eget perspektiv samtidigt som man garanterar att alla utskottsledamöter har möjlighet att delta i beslutsfattandet vad gäller de slutgiltiga slutsatserna och rekommendationerna från framställningsutskottet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll som undersökningsresorna spelar i förfarandet med framställningar, och inte bara som en del av ledamöters rätt att medverka, utan som en skyldighet gentemot framställarna. Parlamentet bekräftar på nytt – något som redan framgår av utskottets tidigare betänkande – behovet av mer precisa, skriftliga förfarandebestämmelser när det gäller förberedelserna inför samt genomförandet och utvärderingen av undersökningsresor, varvid det är viktigt att se till att alla ledamöter som medverkar i en undersökningsresa har rätt att redogöra för sakförhållandena ur sitt eget perspektiv samtidigt som man garanterar att alla utskottsledamöter har möjlighet att delta i beslutsfattandet vad gäller de slutgiltiga slutsatserna och rekommendationerna från framställningsutskottet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att stärka utskottets undersökande funktion. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att stärka utskottets undersökande funktion.

| 41. | Europaparlamentet anser att anordnande av offentliga utfrågningar är ett användbart sätt att på djupet undersöka frågor som framställare tagit upp. Parlamentet vill till exempel framhålla den offentliga utfrågning som hölls om utforskande och exploatering av okonventionella energikällor, under vilken man noterade de farhågor på detta område som unionsmedborgare tog upp via sina framställningar. Parlamentet erkänner medlemsstaternas rätt att välja sin egen energimix och behovet av bättre samordning inom hela EU när det trefaldiga målet för EU:s energipolitik som helhet genomförs, nämligen konkurrenskraft, hållbarhet och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att anordnande av offentliga utfrågningar är ett användbart sätt att på djupet undersöka frågor som framställare tagit upp. Parlamentet vill till exempel framhålla den offentliga utfrågning som hölls om utforskande och exploatering av okonventionella energikällor, under vilken man noterade de farhågor på detta område som unionsmedborgare tog upp via sina framställningar. Parlamentet erkänner medlemsstaternas rätt att välja sin egen energimix och behovet av bättre samordning inom hela EU när det trefaldiga målet för EU:s energipolitik som helhet genomförs, nämligen konkurrenskraft, hållbarhet och försörjningstrygghet.

| 42. | Europaparlamentet ser fram emot att tillsammans med det lagstiftningsutskott som är ansvarigt i enlighet med artikel 197 a i Europaparlamentets arbetsordning anordna offentliga utfrågningar för framgångsrika europeiska medborgarinitiativ. Parlamentet bekräftar på nytt sin övertygelse att detta nya verktyg kommer att stärka unionens demokratiska institutioner och ge en innebörd åt begreppet ”europeiskt medborgarskap”. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ser fram emot att tillsammans med det lagstiftningsutskott som är ansvarigt i enlighet med artikel 197 a i Europaparlamentets arbetsordning anordna offentliga utfrågningar för framgångsrika europeiska medborgarinitiativ. Parlamentet bekräftar på nytt sin övertygelse att detta nya verktyg kommer att stärka unionens demokratiska institutioner och ge en innebörd åt begreppet ”europeiskt medborgarskap”.

| 43. | Europaparlamentet är icke desto mindre bekymrat över de byråkratiska och tekniska hinder som har uppstått under de första månader som det europeiska medborgarinitiativet har tillämpats i praktiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att allvarligt överväga ett tidigareläggande av den översyn som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 211/2011. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är icke desto mindre bekymrat över de byråkratiska och tekniska hinder som har uppstått under de första månader som det europeiska medborgarinitiativet har tillämpats i praktiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att allvarligt överväga ett tidigareläggande av den översyn som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 211/2011.

| 44. | Europaparlamentet poängterar nödvändigheten av en regelbunden översyn av situationen för de europeiska medborgarinitiativen i syfte att förbättra förfarandet och så snabbt som möjligt finna effektiva lösningar på de problem som utgör hinder i varje steg av förfarandet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet poängterar nödvändigheten av en regelbunden översyn av situationen för de europeiska medborgarinitiativen i syfte att förbättra förfarandet och så snabbt som möjligt finna effektiva lösningar på de problem som utgör hinder i varje steg av förfarandet.

| 45. | Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar skulle kunna utöva sin funktion och sitt ansvar på bästa möjliga sätt och att dess synlighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet skulle stärkas mest om det fick bättre möjligheter att i kammaren ta upp frågor som är viktiga för unionsmedborgarna, och bättre möjligheter att kalla vittnen, genomföra utredningar och anordna utfrågningar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar skulle kunna utöva sin funktion och sitt ansvar på bästa möjliga sätt och att dess synlighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet skulle stärkas mest om det fick bättre möjligheter att i kammaren ta upp frågor som är viktiga för unionsmedborgarna, och bättre möjligheter att kalla vittnen, genomföra utredningar och anordna utfrågningar.

| 46. | Europaparlamentet föresätter sig att undersöka i vad mån ändringar av arbetsordningen skulle vara ändamålsenliga för genomförandet av ovannämnda formella krav med avseende på undersökningsresor och parlamentsresolutioner i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet föresätter sig att undersöka i vad mån ändringar av arbetsordningen skulle vara ändamålsenliga för genomförandet av ovannämnda formella krav med avseende på undersökningsresor och parlamentsresolutioner i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0510.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0445.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/82

---

P7_TA(2013)0422

Fall nyligen med våld mot och förföjelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien), Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran)

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om de senaste fallen av våld mot och förföljelse av kristna, särskilt i Maaloula (Syrien) och Peshawar (Pakistan) och fallet med pastor Saeed Abedini (Iran) (2013/2872(RSP))

(2016/C 181/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2007 om allvarliga händelser som äventyrar kristna samfunds och andra religiösa samfunds existens (1), den 21 januari 2010 om den senaste tidens attacker mot kristna samfund (2), den 6 maj 2010 om de omfattande grymheterna i Jos, Nigeria (3), den 20 maj 2010 om religionsfrihet i Pakistan (4), den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt Tariq Aziz-fallet) och attackerna mot kristna samfund (5), den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (6), den 27 oktober 2011 om situationen i Egypten och Syrien, särskilt för de kristna samfunden (7) samt den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2007 om allvarliga händelser som äventyrar kristna samfunds och andra religiösa samfunds existens (1), den 21 januari 2010 om den senaste tidens attacker mot kristna samfund (2), den 6 maj 2010 om de omfattande grymheterna i Jos, Nigeria (3), den 20 maj 2010 om religionsfrihet i Pakistan (4), den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt Tariq Aziz-fallet) och attackerna mot kristna samfund (5), den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet (6), den 27 oktober 2011 om situationen i Egypten och Syrien, särskilt för de kristna samfunden (7) samt den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (8),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 juni 2013 om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 juni 2013 om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (9),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 september 2013 från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, där hon fördömde attacken mot det kristna samfundet i Peshawar i Pakistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 september 2013 från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, där hon fördömde attacken mot det kristna samfundet i Peshawar i Pakistan,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning och av den 16 november 2009, där rådet underströk den strategiska vikten av religions- och trosfrihet och av motverkandet av religiös intolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning och av den 16 november 2009, där rådet underströk den strategiska vikten av religions- och trosfrihet och av motverkandet av religiös intolerans,

| — | med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har flera gånger uttryckt sitt stöd för religionsfriheten, samvetsfriheten och tankefriheten och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen. Politiska och religiösa ledare är skyldiga att på alla nivåer bekämpa extremism och verka för ömsesidig respekt bland individer och religiösa grupper. Utveckling av mänskliga rättigheter, demokrati och medborgerliga fri- och rättigheter utgör den gemensamma grunden för unionens förbindelser med tredjeländer och stadgas i demokratiklausulen i avtal mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

A.

EU har flera gånger uttryckt sitt stöd för religionsfriheten, samvetsfriheten och tankefriheten och betonat att regeringarna är skyldiga att garantera dessa friheter överallt i världen. Politiska och religiösa ledare är skyldiga att på alla nivåer bekämpa extremism och verka för ömsesidig respekt bland individer och religiösa grupper. Utveckling av mänskliga rättigheter, demokrati och medborgerliga fri- och rättigheter utgör den gemensamma grunden för unionens förbindelser med tredjeländer och stadgas i demokratiklausulen i avtal mellan EU och tredjeländer.

| B. | Enligt internationell människorätt och artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller trosuppfattning och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom gudstjänst, iakttagande av religiösa sedvänjor, andaktsutövning eller undervisning. Enligt FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna skyddar religions- och trosfriheten alla trosuppfattningar, både teistiska, icke-teistiska och ateistiska. |
| --- | --- |

B.

Enligt internationell människorätt och artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller trosuppfattning och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom gudstjänst, iakttagande av religiösa sedvänjor, andaktsutövning eller undervisning. Enligt FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna skyddar religions- och trosfriheten alla trosuppfattningar, både teistiska, icke-teistiska och ateistiska.

| C. | I flera resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter uppmanas samtliga stater att, inom ramen för sina nationella regelverk och i enlighet med internationella människorättsinstrument, vidta alla lämpliga åtgärder för att bekämpa hat, diskriminering, intolerans, våldshandlingar, hot och tvång som grundar sig på religiös intolerans, inklusive attacker mot religiösa platser, och att uppmuntra till förståelse, tolerans och respekt i frågor om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

C.

I flera resolutioner från FN:s råd för mänskliga rättigheter uppmanas samtliga stater att, inom ramen för sina nationella regelverk och i enlighet med internationella människorättsinstrument, vidta alla lämpliga åtgärder för att bekämpa hat, diskriminering, intolerans, våldshandlingar, hot och tvång som grundar sig på religiös intolerans, inklusive attacker mot religiösa platser, och att uppmuntra till förståelse, tolerans och respekt i frågor om religions- och trosfrihet.

| D. | Enligt olika rapporter ökar statens förtryck och samhällets fientlighet gentemot enskilda och grupper med olika religions- och trosinriktning, särskilt i Pakistan, den arabiska vårens länder och delar av Afrika. I vissa fall är situationen för de kristna grupperna sådan att deras framtida existens hotas, och deras försvinnande skulle leda till att en betydande del av det religiösa arvet skulle gå förlorat i de berörda länderna. |
| --- | --- |

D.

Enligt olika rapporter ökar statens förtryck och samhällets fientlighet gentemot enskilda och grupper med olika religions- och trosinriktning, särskilt i Pakistan, den arabiska vårens länder och delar av Afrika. I vissa fall är situationen för de kristna grupperna sådan att deras framtida existens hotas, och deras försvinnande skulle leda till att en betydande del av det religiösa arvet skulle gå förlorat i de berörda länderna.

Maaloula, Syrien

| E. | Den 4 september 2013 gick militanta personer från Jabhat al-Nusra, en grupp med kopplingar till al-Qaida, till angrepp mot den syriska byn Maaloula. |
| --- | --- |

E.

Den 4 september 2013 gick militanta personer från Jabhat al-Nusra, en grupp med kopplingar till al-Qaida, till angrepp mot den syriska byn Maaloula.

| F. | Maaloula är en symbol för den kristna närvaron i Syrien och har varit hem för olika religiösa samfund som har levt fredligt sida vid sida i århundraden. Varje år i september har syrier från alla religioner deltagit i festivalen ”Korsets dag” i staden. Maaloula är en av de tre städer och byar i landet där arameiska ännu talas av lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

F.

Maaloula är en symbol för den kristna närvaron i Syrien och har varit hem för olika religiösa samfund som har levt fredligt sida vid sida i århundraden. Varje år i september har syrier från alla religioner deltagit i festivalen ”Korsets dag” i staden. Maaloula är en av de tre städer och byar i landet där arameiska ännu talas av lokalbefolkningen.

| G. | De våldsamma sammandrabbningarna i Maaloula är de första attackerna specifikt riktade mot en framträdande kristen grupp sedan början på den våldsamma krisen i Syrien. Minst fyra människor – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem, Zaki Jabra – dödades i sammandrabbningarna, medan andra – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh, Atef Kalloumeh – kidnappades eller försvann. Sedan striderna inleddes i staden har de flesta av dess 5 000 invånare flytt till grannbyar eller till Damaskus. Händelserna i Maaloula vittnar om att den syriska konflikten blir alltmer sekteristisk. |
| --- | --- |

G.

De våldsamma sammandrabbningarna i Maaloula är de första attackerna specifikt riktade mot en framträdande kristen grupp sedan början på den våldsamma krisen i Syrien. Minst fyra människor – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem, Zaki Jabra – dödades i sammandrabbningarna, medan andra – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh, Atef Kalloumeh – kidnappades eller försvann. Sedan striderna inleddes i staden har de flesta av dess 5 000 invånare flytt till grannbyar eller till Damaskus. Händelserna i Maaloula vittnar om att den syriska konflikten blir alltmer sekteristisk.

| H. | Sankt Tekla-klostret (Mar Tekla) har historiskt sett varit hem för nunnor och föräldralösa barn tillhörande både kristendom och islam. Runt 40 nunnor och föräldralösa barn är kvar i Maaloula trots de intensiva striderna och sitter fast i klostret under förhållanden som blir allt värre på grund av bristen på vatten och andra förnödenheter. |
| --- | --- |

H.

Sankt Tekla-klostret (Mar Tekla) har historiskt sett varit hem för nunnor och föräldralösa barn tillhörande både kristendom och islam. Runt 40 nunnor och föräldralösa barn är kvar i Maaloula trots de intensiva striderna och sitter fast i klostret under förhållanden som blir allt värre på grund av bristen på vatten och andra förnödenheter.

Peshawar, Pakistan

| I. | Den 22 september 2013 dödades minst 82 människor och över 120 sårades i en dubbel självmordsbombning mot Allhelgonakyrkan i Kohati Gate, en förort till Peshawar. |
| --- | --- |

I.

Den 22 september 2013 dödades minst 82 människor och över 120 sårades i en dubbel självmordsbombning mot Allhelgonakyrkan i Kohati Gate, en förort till Peshawar.

| J. | Islamistgruppen Jundullah, med kopplingar till Tehrik-i-Talibaan Pakistan, tog på sig ansvaret för attacken och sade att man kommer att fortsätta med sina attacker mot kristna och icke-muslimer, eftersom de är islams fiender, och att man inte kommer att sluta förrän de amerikanska drönarattackerna i Pakistan upphör. Tehrik-i-Talibaan Pakistan förnekade all inblandning i explosionen och alla kopplingar till Jundullah. |
| --- | --- |

J.

Islamistgruppen Jundullah, med kopplingar till Tehrik-i-Talibaan Pakistan, tog på sig ansvaret för attacken och sade att man kommer att fortsätta med sina attacker mot kristna och icke-muslimer, eftersom de är islams fiender, och att man inte kommer att sluta förrän de amerikanska drönarattackerna i Pakistan upphör. Tehrik-i-Talibaan Pakistan förnekade all inblandning i explosionen och alla kopplingar till Jundullah.

| K. | Pakistans premiärminister, Nawaz Sharif, fördömde attacken och sade att attacker mot oskyldiga strider mot islams läror. |
| --- | --- |

K.

Pakistans premiärminister, Nawaz Sharif, fördömde attacken och sade att attacker mot oskyldiga strider mot islams läror.

| L. | Kristna, som utgör runt 1,6 % av befolkningen i Islamiska republiken Pakistan, är måltavla för fördomar och sporadiska utbrott av pöbelvåld. |
| --- | --- |

L.

Kristna, som utgör runt 1,6 % av befolkningen i Islamiska republiken Pakistan, är måltavla för fördomar och sporadiska utbrott av pöbelvåld.

| M. | Majoriteten av Pakistans kristna för en otrygg tillvaro med rädsla för att bli beskyllda för hädelse, ett ämne som kan framkalla utbrott av offentligt våld. |
| --- | --- |

M.

Majoriteten av Pakistans kristna för en otrygg tillvaro med rädsla för att bli beskyllda för hädelse, ett ämne som kan framkalla utbrott av offentligt våld.

| N. | Den 9 mars 2013 satte muslimer i Lahore eld på mer än 150 kristna hem och två kyrkor efter en anklagelse om hädelse. |
| --- | --- |

N.

Den 9 mars 2013 satte muslimer i Lahore eld på mer än 150 kristna hem och två kyrkor efter en anklagelse om hädelse.

| O. | Pakistans hädelselagar gör det farligt för religiösa minoriteter att uttrycka sig fritt och att delta öppet i religiös verksamhet. |
| --- | --- |

O.

Pakistans hädelselagar gör det farligt för religiösa minoriteter att uttrycka sig fritt och att delta öppet i religiös verksamhet.

Fallet med pastor Saeed Abedini, Iran

| P. | Saeed Abedini, en iransk-amerikansk pastor som suttit fängslad i Iran sedan den 26 september 2012, dömdes den 27 januari 2013 av en revolutionsdomstol i Iran till åtta års fängelse för att ha undergrävt den nationella säkerheten genom att skapa ett nätverk av kristna kyrkor i privata hem. Saeed Abedini uppges ha utsatts för fysiskt och psykiskt våld i fängelse. |
| --- | --- |

P.

Saeed Abedini, en iransk-amerikansk pastor som suttit fängslad i Iran sedan den 26 september 2012, dömdes den 27 januari 2013 av en revolutionsdomstol i Iran till åtta års fängelse för att ha undergrävt den nationella säkerheten genom att skapa ett nätverk av kristna kyrkor i privata hem. Saeed Abedini uppges ha utsatts för fysiskt och psykiskt våld i fängelse.

| Q. | FN:s särskilde rapportör för människorättssituationen i Islamiska republiken Pakistan gör gällande att kristna inte bör straffas för att de uttrycker eller utövar sin tro, och är därför fortsatt bekymrad över att kristna som utövar sin trosuppfattning enligt uppgift grips och åtalas för vagt formulerade brott mot den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

Q.

FN:s särskilde rapportör för människorättssituationen i Islamiska republiken Pakistan gör gällande att kristna inte bör straffas för att de uttrycker eller utövar sin tro, och är därför fortsatt bekymrad över att kristna som utövar sin trosuppfattning enligt uppgift grips och åtalas för vagt formulerade brott mot den nationella säkerheten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den senaste tidens attacker mot kristna och uttrycker sin medkänsla med offrens familjer. Parlamentet uttrycker än en gång djup oro över de många exemplen på ökad intolerans och ökat förtryck och våld mot kristna samfund, särskilt i länderna i Afrika, Asien och Mellanöstern. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de berörda regeringarna att sörja för att de som gjort sig skyldiga till dessa brott, attacker och andra våldsdåd mot kristna eller andra religiösa minoriteter ställs inför rätta och får sin sak vederbörligen prövad. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den senaste tidens attacker mot kristna och uttrycker sin medkänsla med offrens familjer. Parlamentet uttrycker än en gång djup oro över de många exemplen på ökad intolerans och ökat förtryck och våld mot kristna samfund, särskilt i länderna i Afrika, Asien och Mellanöstern. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de berörda regeringarna att sörja för att de som gjort sig skyldiga till dessa brott, attacker och andra våldsdåd mot kristna eller andra religiösa minoriteter ställs inför rätta och får sin sak vederbörligen prövad.

| 2. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och övertygelse samt alla våldsdåd mot religiösa samfund. Parlamentet understryker återigen att rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och övertygelse samt alla våldsdåd mot religiösa samfund. Parlamentet understryker återigen att rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den massutvandring av kristna som skett från olika länder, särskilt i Mellanöstern, under de senaste åren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin oro över den massutvandring av kristna som skett från olika länder, särskilt i Mellanöstern, under de senaste åren.

Maaloula, Syrien

| 4. | Europaparlamentet oroas av den rådande situationen för kristna i Syrien. Parlamentet fördömer de gärningar som Jabhat al-Nusra och militanta anhängare har gjort sig skyldiga till i Maaloula och det närliggande området. Parlamentet konstaterar att kristna och muslimer fram tills nu levt i fredlig samexistens i denna by, även under konflikten, och varit eniga om att staden måste förbli en fredad plats. Parlamentet inser att attacken mot Maaloula bara är en aspekt av det syriska inbördeskriget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet oroas av den rådande situationen för kristna i Syrien. Parlamentet fördömer de gärningar som Jabhat al-Nusra och militanta anhängare har gjort sig skyldiga till i Maaloula och det närliggande området. Parlamentet konstaterar att kristna och muslimer fram tills nu levt i fredlig samexistens i denna by, även under konflikten, och varit eniga om att staden måste förbli en fredad plats. Parlamentet inser att attacken mot Maaloula bara är en aspekt av det syriska inbördeskriget.

| 5. | Europaparlamentet betonar att klostren i Maaloula måste skyddas för att rädda liv, religiös verksamhet och arkitektoniska skatter och för att kristna och muslimer ska kunna leva tillsammans i fred. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att klostren i Maaloula måste skyddas för att rädda liv, religiös verksamhet och arkitektoniska skatter och för att kristna och muslimer ska kunna leva tillsammans i fred.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser omedelbart stöd och humanitärt bistånd till de nunnor och föräldralösa som är instängda i klostret Sankt Tekla (Mar Takla). Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att bevilja humanitära hjälparbetare tillträde till klostret. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser omedelbart stöd och humanitärt bistånd till de nunnor och föräldralösa som är instängda i klostret Sankt Tekla (Mar Takla). Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att bevilja humanitära hjälparbetare tillträde till klostret.

| 7. | Europaparlamentet hyser oro över vad dessa attacker kan få för konsekvenser och vilka risker den kristna befolkningen kan utsättas för. Parlamentet vet att kristna och andra befolkningsgrupper befinner sig mitt i korselden och tvingas att välja sida i ett krig som blir alltmer sekteristiskt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet hyser oro över vad dessa attacker kan få för konsekvenser och vilka risker den kristna befolkningen kan utsättas för. Parlamentet vet att kristna och andra befolkningsgrupper befinner sig mitt i korselden och tvingas att välja sida i ett krig som blir alltmer sekteristiskt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att alla aktörer är förpliktigade att skydda samtliga minoriteter i Syrien, däribland shiamuslimer, alawiter, kurder, druser och kristna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att alla aktörer är förpliktigade att skydda samtliga minoriteter i Syrien, däribland shiamuslimer, alawiter, kurder, druser och kristna.

Peshawar, Pakistan

| 9. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt attacken mot Allhelgonakyrkan i Peshawar och övriga attacker som nyligen ägt rum. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt attacken mot Allhelgonakyrkan i Peshawar och övriga attacker som nyligen ägt rum.

| 10. | Parlamentet välkomnar att politiska aktörer och delar av det pakistanska civilsamhället på bred front har fördömt attacken. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet välkomnar att politiska aktörer och delar av det pakistanska civilsamhället på bred front har fördömt attacken.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Pakistans regering att göra allt som står i dess makt för att ställa dem som utförde attacken mot Allhelgonakyrkan i Peshawar inför rätta. Parlamentet efterlyser kraftfullare åtgärder för att skydda alla pakistanska medborgare, oavsett religion eller övertygelse, och för att lagföra alla grupper och individer som uppmanat till eller utfört terrordåd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Pakistans regering att göra allt som står i dess makt för att ställa dem som utförde attacken mot Allhelgonakyrkan i Peshawar inför rätta. Parlamentet efterlyser kraftfullare åtgärder för att skydda alla pakistanska medborgare, oavsett religion eller övertygelse, och för att lagföra alla grupper och individer som uppmanat till eller utfört terrordåd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att gripa in för att skydda offren för religiöst motiverat pöbelvåld, att aktivt ta itu med den religionsfientlighet som vissa samhällsaktörer gett uttryck för och bekämpa religiös intolerans, våldsdåd och trakasserier samt agera mot den anda av straffrihet som råder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att gripa in för att skydda offren för religiöst motiverat pöbelvåld, att aktivt ta itu med den religionsfientlighet som vissa samhällsaktörer gett uttryck för och bekämpa religiös intolerans, våldsdåd och trakasserier samt agera mot den anda av straffrihet som råder.

| 13. | Europaparlamentet oroas djupt av det växande hotet mot kristna i Pakistan, mot bakgrund av den ökande mängden attacker mot denna minoritet, exempelvis i Lahore i mars då islamiska fanatiker trakasserade hundratals kristna och anklagade dem för att ha hädat islam. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet oroas djupt av det växande hotet mot kristna i Pakistan, mot bakgrund av den ökande mängden attacker mot denna minoritet, exempelvis i Lahore i mars då islamiska fanatiker trakasserade hundratals kristna och anklagade dem för att ha hädat islam.

| 14. | Europaparlamentet oroas djupt av den allmänna situationen för religiösa minoriteter i Pakistan, särskilt de kristna kyrkorna, som har hotats av talibaner och andra extremistgrupper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet oroas djupt av den allmänna situationen för religiösa minoriteter i Pakistan, särskilt de kristna kyrkorna, som har hotats av talibaner och andra extremistgrupper.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de kontroversiella hädelselagarna kan missbrukas och riskerar att påverka personer från alla religiösa grupper i Pakistan. Parlamentet uttrycker särskilt oro över att hädelselagarna, som den bortgångne ministern Shahbaz Bhattiand och den bortgångne guvernören Salmaan Taseer öppet motsatte sig, nu används allt oftare för att attackera kristna i Pakistan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de kontroversiella hädelselagarna kan missbrukas och riskerar att påverka personer från alla religiösa grupper i Pakistan. Parlamentet uttrycker särskilt oro över att hädelselagarna, som den bortgångne ministern Shahbaz Bhattiand och den bortgångne guvernören Salmaan Taseer öppet motsatte sig, nu används allt oftare för att attackera kristna i Pakistan.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att göra en genomgripande översyn av hädelselagarna och deras nuvarande tillämpning, särskilt strafflagens avsnitt 295 B och C som föreskriver obligatoriskt livstidsstraff (295 B och C) eller till och med dödsstraff (295 C) för personer som befinns skyldiga till hädelse. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att göra en genomgripande översyn av hädelselagarna och deras nuvarande tillämpning, särskilt strafflagens avsnitt 295 B och C som föreskriver obligatoriskt livstidsstraff (295 B och C) eller till och med dödsstraff (295 C) för personer som befinns skyldiga till hädelse.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att religionsfrihet och minoriteters rättigheter garanteras i Pakistans författning. Parlamentet uppmuntrar alla pakistanier att tillsammans arbeta för att främja och värna tolerans och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att religionsfrihet och minoriteters rättigheter garanteras i Pakistans författning. Parlamentet uppmuntrar alla pakistanier att tillsammans arbeta för att främja och värna tolerans och ömsesidig förståelse.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Pakistans regering vidtagit sedan november 2008 för att trygga religiösa minoriteters intressen, t.ex. införandet av en femprocentskvot för minoriteter för arbeten inom den federala sektorn, erkännandet av icke-muslimska helgdagar och utnämningen av en särskild dag för nationella minoriteter (National Minorities Day). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Pakistans regering vidtagit sedan november 2008 för att trygga religiösa minoriteters intressen, t.ex. införandet av en femprocentskvot för minoriteter för arbeten inom den federala sektorn, erkännandet av icke-muslimska helgdagar och utnämningen av en särskild dag för nationella minoriteter (National Minorities Day).

Fallet med pastor Saeed Abedini, Iran

| 19. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över fallet med pastor Saeed Abedini, som har hållits fängslad i mer än ett år och som dömdes till åtta års fängelse i Iran på grundval av anklagelser som hörde samman med hans religiösa uppfattning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över fallet med pastor Saeed Abedini, som har hållits fängslad i mer än ett år och som dömdes till åtta års fängelse i Iran på grundval av anklagelser som hörde samman med hans religiösa uppfattning.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Irans regering att frikänna och omedelbart frige Saeed Abedini och alla andra personer som hålls fängslade eller som åtalats på grund av sin religion. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Irans regering att frikänna och omedelbart frige Saeed Abedini och alla andra personer som hålls fängslade eller som åtalats på grund av sin religion.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Iran att vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för rätten till religionsfrihet och trosfrihet, bl.a. genom att garantera att lagstiftning och praxis är fullständigt förenliga med artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och påpekar att detta även kräver att rätten för var och en att fritt byta religion måste vara förbehållslöst och fullständigt garanterad. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Iran att vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för rätten till religionsfrihet och trosfrihet, bl.a. genom att garantera att lagstiftning och praxis är fullständigt förenliga med artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och påpekar att detta även kräver att rätten för var och en att fritt byta religion måste vara förbehållslöst och fullständigt garanterad.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den nye iranske presidenten Hassan Rouhanis tal om måttfullhet och religiös tolerans. Parlamentet anser att EU bör inleda en människorättsdialog med Iran. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar den nye iranske presidenten Hassan Rouhanis tal om måttfullhet och religiös tolerans. Parlamentet anser att EU bör inleda en människorättsdialog med Iran.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ägna större uppmärksamhet åt ämnet religions- och trosfrihet och situationen för de religiösa samfunden, inklusive de kristna, i avtal och överenskommelser om samarbete med tredjeländer samt i rapporter om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ägna större uppmärksamhet åt ämnet religions- och trosfrihet och situationen för de religiösa samfunden, inklusive de kristna, i avtal och överenskommelser om samarbete med tredjeländer samt i rapporter om mänskliga rättigheter.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att rådet den 24 juni 2013 antog EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fullt ut genomföra dessa riktlinjer och ta fasta på alla verktyg och förslag som ingår i dem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att rådet den 24 juni 2013 antog EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fullt ut genomföra dessa riktlinjer och ta fasta på alla verktyg och förslag som ingår i dem.

| 25. | Europaparlamentet stöder alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder alla initiativ som syftar till att främja dialog och ömsesidig respekt mellan religiösa samfund. Parlamentet uppmanar alla religiösa ledare att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsam och extrem radikalisering.

o

o o

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Förenta nationernas enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women), Syriens regering, Syriens nationella råd, Pakistans regering och parlament samt Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Förenta nationernas enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women), Syriens regering, Syriens nationella råd, Pakistans regering och parlament samt Irans regering och parlament.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 474.

(2)  EUT C 305 E, 11.11.2010, s. 7.

(3)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 143.

(4)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 147.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 115.

(6)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 53.

(7)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 108.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0279.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/87

---

P7_TA(2013)0423

Sammandrabbningar i Sudan och därpå följande mediecensur

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om konflikterna i Sudan och den efterföljande mediecensuren (2013/2873(RSP))

(2016/C 181/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av det uttalande som talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om våldet och de pågående protesterna i Sydsudan den 30 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om våldet och de pågående protesterna i Sydsudan den 30 september 2013,

| — | med beaktande av det uttalande som talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter gjorde den 27 september 2013 med uppmaningar om återhållsamhet samtidigt som allt fler människor dödas i samband med protesterna mot stigande bränslepriser i Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter gjorde den 27 september 2013 med uppmaningar om återhållsamhet samtidigt som allt fler människor dödas i samband med protesterna mot stigande bränslepriser i Sudan,

| — | med beaktande av den rapport om människorättssituationen i Sudan som en oberoende expert lade fram på uppdrag av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 18 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om människorättssituationen i Sudan som en oberoende expert lade fram på uppdrag av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 18 september 2013,

| — | med beaktande av det uttalande av den 6 september 2013 som talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om toppmötet mellan Sudans och Sydsudans presidenter i Khartoum, Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande av den 6 september 2013 som talesmannen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om toppmötet mellan Sudans och Sydsudans presidenter i Khartoum, Sudan,

| — | med beaktande av resultaten av trepartsmötet om en samordningsmekanism mellan Sudans regering, Afrikanska unionen och FN om UNAMID den 28 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av trepartsmötet om en samordningsmekanism mellan Sudans regering, Afrikanska unionen och FN om UNAMID den 28 september 2013,

| — | med beaktande av den färdplan för Sudan och Sydsudan som lades fram i den kommuniké som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd offentliggjorde den 24 april 2012 och som till fullo stöds av EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för Sudan och Sydsudan som lades fram i den kommuniké som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd offentliggjorde den 24 april 2012 och som till fullo stöds av EU,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter,

| — | med beaktande av Johannesburgprinciperna om nationell säkerhet, yttrandefrihet och tillgång till information, FN:s diarienummer E/CN.4/1996/39 (1996), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgprinciperna om nationell säkerhet, yttrandefrihet och tillgång till information, FN:s diarienummer E/CN.4/1996/39 (1996),

| — | med beaktande av det heltäckande fredsavtalet för Sudan från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det heltäckande fredsavtalet för Sudan från 2005,

| — | med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou, Benin, den 23 juni 2000 och därefter reviderat 2005 och 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou, Benin, den 23 juni 2000 och därefter reviderat 2005 och 2010,

| — | med beaktande av sin resolution om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik av den 11 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik av den 11 december 2012 (1),

| — | med beaktande av sin resolution om press- och mediefrihet i världen av den 13 juni 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om press- och mediefrihet i världen av den 13 juni 2013 (2),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Sudan tilltar vågen av folkliga uppror och det politiska läget i landet är instabilt. |
| --- | --- |

A.

I Sudan tilltar vågen av folkliga uppror och det politiska läget i landet är instabilt.

| B. | Den 23 september 2013 bröt demonstrationer och protester ut i hela Sudan sedan president Omar al-Bashir hade förklarat att bränslesubventionerna skulle minska i ett försök att reformera ekonomin, vilket ledde till en kraftig 75-procentig ökning av priset på bensin och gas. |
| --- | --- |

B.

Den 23 september 2013 bröt demonstrationer och protester ut i hela Sudan sedan president Omar al-Bashir hade förklarat att bränslesubventionerna skulle minska i ett försök att reformera ekonomin, vilket ledde till en kraftig 75-procentig ökning av priset på bensin och gas.

| C. | Tusentals demonstranter deltog i protesterna som hölls i städer över hela landet, bland annat Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Qadarif, Nyala, Kusti och Sinnar, samtidigt som de sparåtgärder som regeringen vidtog och de nästan fördubblade bränslepriserna slog hårdast mot de fattiga. |
| --- | --- |

C.

Tusentals demonstranter deltog i protesterna som hölls i städer över hela landet, bland annat Wad Madani, Khartoum, Omdurman, Port Sudan, Atbara, Qadarif, Nyala, Kusti och Sinnar, samtidigt som de sparåtgärder som regeringen vidtog och de nästan fördubblade bränslepriserna slog hårdast mot de fattiga.

| D. | Den ekonomiska situationen i Sudan är fortsatt mycket svår och präglas av stigande inflation, försvagad valuta och stor brist på dollar för att betala för importerade varor, sedan Sydsudan blev självständigt för två år sedan och samtidigt övertog 75 procent av det tidigare enade landets råoljeproduktion. |
| --- | --- |

D.

Den ekonomiska situationen i Sudan är fortsatt mycket svår och präglas av stigande inflation, försvagad valuta och stor brist på dollar för att betala för importerade varor, sedan Sydsudan blev självständigt för två år sedan och samtidigt övertog 75 procent av det tidigare enade landets råoljeproduktion.

| E. | Avsaknaden av avtal om ekonomiska övergångsordningar mellan Sudan och Sydsudan, bland annat rörande användandet av olja, har använts som ett hot från båda sidor och har kraftigt bidragit till den rådande krisen. Misstron mellan de två grannländerna när det gäller uppdelningen av statsskulden och frågan hur mycket det kustlösa Sydsudan bör betala för att transportera sin olja genom Sudan är en av de olösta frågorna. |
| --- | --- |

E.

Avsaknaden av avtal om ekonomiska övergångsordningar mellan Sudan och Sydsudan, bland annat rörande användandet av olja, har använts som ett hot från båda sidor och har kraftigt bidragit till den rådande krisen. Misstron mellan de två grannländerna när det gäller uppdelningen av statsskulden och frågan hur mycket det kustlösa Sydsudan bör betala för att transportera sin olja genom Sudan är en av de olösta frågorna.

| F. | Enligt rapporterna har minst 800 aktivister, däribland medlemmar av oppositionspartierna och journalister, gripits i samband med de pågående demonstrationerna, och uppemot 100 personer rapporteras ha dödats av säkerhetsstyrkorna, vilket har lett till att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har uppmanat till största återhållsamhet från de brottsbekämpande organens sida. Majoriteten av de dödade lär ha varit i åldern 15–25 år men även barn endast 10–12 år gamla har skjutits av säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

F.

Enligt rapporterna har minst 800 aktivister, däribland medlemmar av oppositionspartierna och journalister, gripits i samband med de pågående demonstrationerna, och uppemot 100 personer rapporteras ha dödats av säkerhetsstyrkorna, vilket har lett till att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har uppmanat till största återhållsamhet från de brottsbekämpande organens sida. Majoriteten av de dödade lär ha varit i åldern 15–25 år men även barn endast 10–12 år gamla har skjutits av säkerhetsstyrkorna.

| G. | Utbildningsministeriet har låtit meddela att skolorna kommer att hållas stängda till den 20 oktober 2013. |
| --- | --- |

G.

Utbildningsministeriet har låtit meddela att skolorna kommer att hållas stängda till den 20 oktober 2013.

| H. | Den sudanesiska regeringens brutala åtgärder inkluderar massgripanden och användandet av skarp ammunition mot fredliga demonstranter. Ett antal aktivister, medlemmar av oppositionella politiska partier, ledare i civilsamhället, däribland lärare, och studenter har gripits i sina hem eller förvägrats kontakt med omvärlden, samtidigt som deras hem har genomsökts av den nationella säkerhetstjänsten (NISS). Det har hållits ett antal summariska rättegångar, till exempel mot den välkända människorättsförsvararen Majdi Saleem, och i mitten på september infördes ett informationsstopp i form av kraftig censur av tryckta medier och nedsläckning av internet. |
| --- | --- |

H.

Den sudanesiska regeringens brutala åtgärder inkluderar massgripanden och användandet av skarp ammunition mot fredliga demonstranter. Ett antal aktivister, medlemmar av oppositionella politiska partier, ledare i civilsamhället, däribland lärare, och studenter har gripits i sina hem eller förvägrats kontakt med omvärlden, samtidigt som deras hem har genomsökts av den nationella säkerhetstjänsten (NISS). Det har hållits ett antal summariska rättegångar, till exempel mot den välkända människorättsförsvararen Majdi Saleem, och i mitten på september infördes ett informationsstopp i form av kraftig censur av tryckta medier och nedsläckning av internet.

| I. | Sudan rankas som ett av världens sämsta länder när det gäller informationsfrihet. Den 25 september 2013 nådde NISS ett nytt lågvattenmärke i detta avseende då man förbjöd redaktörerna för de ledande tidningarna att publicera information om protesterna från andra källor än regeringens egna. |
| --- | --- |

I.

Sudan rankas som ett av världens sämsta länder när det gäller informationsfrihet. Den 25 september 2013 nådde NISS ett nytt lågvattenmärke i detta avseende då man förbjöd redaktörerna för de ledande tidningarna att publicera information om protesterna från andra källor än regeringens egna.

| J. | Det har förekommit ett antal brott mot pressfriheten, såsom nedsläckning av internet, beslagtagande av tidningar, trakasserier av journalister och censurering av nyhetssidor på internet. Kontoren för tv-stationerna Al-Arabiya och Sky News Arabic har stängts. Utgivningen av dagstidningar såsom al-Sudani, al-Meghar, al-Gareeda, Almash’had Alaan, al-Siyasi och den regeringstrogna al-Intibaha förbjöds den 19 september 2013 och tre tidningars upplagor, däribland al-Intibaha, beslagtogs när de lämnade tryckpressarna. |
| --- | --- |

J.

Det har förekommit ett antal brott mot pressfriheten, såsom nedsläckning av internet, beslagtagande av tidningar, trakasserier av journalister och censurering av nyhetssidor på internet. Kontoren för tv-stationerna Al-Arabiya och Sky News Arabic har stängts. Utgivningen av dagstidningar såsom al-Sudani, al-Meghar, al-Gareeda, Almash’had Alaan, al-Siyasi och den regeringstrogna al-Intibaha förbjöds den 19 september 2013 och tre tidningars upplagor, däribland al-Intibaha, beslagtogs när de lämnade tryckpressarna.

| K. | Ocensurerad tillgång till ett öppet internet, mobiltelefoner och informations- och kommunikationsteknologi har en positiv effekt på mänskliga rättigheter och grundläggande friheter genom att utvidga yttrandefriheten, ge tillgång till information och bidra till mötesfriheten i hela världen. Digital insamling och spridning av bevis för brott mot de mänskliga rättigheterna kan bidra till den globala kampen mot straffrihet. |
| --- | --- |

K.

Ocensurerad tillgång till ett öppet internet, mobiltelefoner och informations- och kommunikationsteknologi har en positiv effekt på mänskliga rättigheter och grundläggande friheter genom att utvidga yttrandefriheten, ge tillgång till information och bidra till mötesfriheten i hela världen. Digital insamling och spridning av bevis för brott mot de mänskliga rättigheterna kan bidra till den globala kampen mot straffrihet.

| L. | Tillgång till internet utgör en grundläggande rättighet som är jämställd med de övriga mänskliga rättigheter som FN:s råd för mänskliga rättigheter erkänner, och bör därför även försvaras och upprätthållas som en sådan rättighet. |
| --- | --- |

L.

Tillgång till internet utgör en grundläggande rättighet som är jämställd med de övriga mänskliga rättigheter som FN:s råd för mänskliga rättigheter erkänner, och bör därför även försvaras och upprätthållas som en sådan rättighet.

| M. | Den statliga regleringsmyndigheten har upprättat en specialenhet för övervakning och filtrering och de sudanesiska myndigheterna erkänner öppet att de filtrerar bort innehåll som skadar den allmänna moralen och etiken eller utgör ett hot mot ordningen. |
| --- | --- |

M.

Den statliga regleringsmyndigheten har upprättat en specialenhet för övervakning och filtrering och de sudanesiska myndigheterna erkänner öppet att de filtrerar bort innehåll som skadar den allmänna moralen och etiken eller utgör ett hot mot ordningen.

| N. | Den 25 september 2013 släckte myndigheterna ner internet i hela landet i mer än 24 timmar; en så stor nedsläckning har inte skett sedan upproren i Egypten 2011. Internethastigheten försämrades kraftigt under en protestvåg i juni 2012. |
| --- | --- |

N.

Den 25 september 2013 släckte myndigheterna ner internet i hela landet i mer än 24 timmar; en så stor nedsläckning har inte skett sedan upproren i Egypten 2011. Internethastigheten försämrades kraftigt under en protestvåg i juni 2012.

| O. | I rapporten från Freedom House om internetfrihet 2013, som offentliggjordes den 3 oktober 2013, ges Sudan statusen ”not free” (inte fritt) och kommer på 63:e plats av 100 länder. Sudan rankas på 170:e plats av 179 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2013. Reportrar utan gränser har fördömt regeringens åtgärder. |
| --- | --- |

O.

I rapporten från Freedom House om internetfrihet 2013, som offentliggjordes den 3 oktober 2013, ges Sudan statusen ”not free” (inte fritt) och kommer på 63:e plats av 100 länder. Sudan rankas på 170:e plats av 179 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2013. Reportrar utan gränser har fördömt regeringens åtgärder.

| P. | De flesta aktivister använder internet för att kommunicera med varandra, skicka information ut ur landet och uttrycka sina åsikter och sin oro. Allmänheten har berättat att till och med sms-trafiken avbröts under internetstoppet. |
| --- | --- |

P.

De flesta aktivister använder internet för att kommunicera med varandra, skicka information ut ur landet och uttrycka sina åsikter och sin oro. Allmänheten har berättat att till och med sms-trafiken avbröts under internetstoppet.

| Q. | I det allmänna valet i april 2010 – det första flerpartival som hade hållits i Sudan sedan 1986 – omvaldes Omar al-Bashir som Sudans president. EU:s valobservatörer, som noterade ett stort antal oegentligheter och brister i valprocessen, uppgav att valet inte uppfyllde internationella normer. |
| --- | --- |

Q.

I det allmänna valet i april 2010 – det första flerpartival som hade hållits i Sudan sedan 1986 – omvaldes Omar al-Bashir som Sudans president. EU:s valobservatörer, som noterade ett stort antal oegentligheter och brister i valprocessen, uppgav att valet inte uppfyllde internationella normer.

| R. | 2009 och 2010 utfärdade Internationella brottsmålsdomstolen två arresteringsorder mot president al-Bashir och anklagade honom för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Trots att Sudan inte är part i Romstadgan är landet enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 (2005) skyldigt att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och måste sålunda uppfylla domstolens arresteringsorder. |
| --- | --- |

R.

2009 och 2010 utfärdade Internationella brottsmålsdomstolen två arresteringsorder mot president al-Bashir och anklagade honom för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Trots att Sudan inte är part i Romstadgan är landet enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 (2005) skyldigt att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och måste sålunda uppfylla domstolens arresteringsorder.

| S. | Enligt FN:s beräkningar är 50 procent av Sudans befolkning på 34 miljoner människor under 15 år, och ungefär 46 procent av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

S.

Enligt FN:s beräkningar är 50 procent av Sudans befolkning på 34 miljoner människor under 15 år, och ungefär 46 procent av befolkningen lever under fattigdomsgränsen.

| T. | Konflikten i Sudans övergångsområden har påverkat mer än 900 000 människor, däribland 220 000 som har tvingats fly till Etiopien och Sydsudan, och sedan början av 2013 har uppskattningsvis 300 000 människor flytt till följd av striderna mellan olika folkgrupper i Darfur. |
| --- | --- |

T.

Konflikten i Sudans övergångsområden har påverkat mer än 900 000 människor, däribland 220 000 som har tvingats fly till Etiopien och Sydsudan, och sedan början av 2013 har uppskattningsvis 300 000 människor flytt till följd av striderna mellan olika folkgrupper i Darfur.

| U. | Under 2012–2013 har EU avsatt mer än 76 miljoner euro i humanitärt bistånd till Sudan (per den 20 augusti 2013). Sudan har inte ratificerat det omarbetade Cotonouavtalet från 2005 och kan därför inte få ekonomiskt stöd genom den 10:e Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

U.

Under 2012–2013 har EU avsatt mer än 76 miljoner euro i humanitärt bistånd till Sudan (per den 20 augusti 2013). Sudan har inte ratificerat det omarbetade Cotonouavtalet från 2005 och kan därför inte få ekonomiskt stöd genom den 10:e Europeiska utvecklingsfonden.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt värre politiska, ekonomiska och sociala situationen i Sudan, som präglas av våld och dödsfall i samband med de demonstrationer som har svept över landet den senaste tiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den allt värre politiska, ekonomiska och sociala situationen i Sudan, som präglas av våld och dödsfall i samband med de demonstrationer som har svept över landet den senaste tiden.

| 2. | Europaparlamentet fördömer dödandet, våldet mot demonstranter, mediecensuren, de politiska hoten samt trakasserierna och de godtyckliga gripandena av människorättsaktivister, politiska aktivister och journalister. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer dödandet, våldet mot demonstranter, mediecensuren, de politiska hoten samt trakasserierna och de godtyckliga gripandena av människorättsaktivister, politiska aktivister och journalister.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att upphöra med trakasserierna och omedelbart frige alla fredliga demonstranter, politiska aktivister, medlemmar av oppositionen, människorättsförsvarare, medicinsk personal, bloggare och journalister som har gripits när de har utövat sin yttrandefrihets- och mötesfrihetsrätt. Parlamentet betonar att fängslade måste ges möjlighet att få en rättvis rättegång som bygger på en trovärdig förundersökning, rätt till advokat och oskuldspresumtion och att regeringen måste ge alla fängslade möjlighet att ha kontakt med sina anhöriga och få tillgång till läkarvård. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att upphöra med trakasserierna och omedelbart frige alla fredliga demonstranter, politiska aktivister, medlemmar av oppositionen, människorättsförsvarare, medicinsk personal, bloggare och journalister som har gripits när de har utövat sin yttrandefrihets- och mötesfrihetsrätt. Parlamentet betonar att fängslade måste ges möjlighet att få en rättvis rättegång som bygger på en trovärdig förundersökning, rätt till advokat och oskuldspresumtion och att regeringen måste ge alla fängslade möjlighet att ha kontakt med sina anhöriga och få tillgång till läkarvård.

| 4. | Europaparlamentet fördömer användandet av skarp ammunition mot demonstranter, vilket leder till utomrättsligt dödande, överdrivet våld och anklagelser om att säkerhetsstyrkorna avsiktligt dödar demonstranter. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att omedelbart stoppa angreppen och att upphäva den straffrihet som NISS-personalen åtnjuter. Parlamentet kräver att den drakoniska nationella säkerhetslagen från 2010 ska avskaffas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer användandet av skarp ammunition mot demonstranter, vilket leder till utomrättsligt dödande, överdrivet våld och anklagelser om att säkerhetsstyrkorna avsiktligt dödar demonstranter. Parlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att omedelbart stoppa angreppen och att upphäva den straffrihet som NISS-personalen åtnjuter. Parlamentet kräver att den drakoniska nationella säkerhetslagen från 2010 ska avskaffas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska säkerhetsstyrkorna att respektera FN:s grundläggande principer om användning av våld av vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, som innehåller bestämmelser för när våld får användas utan att det bryter mot mänskliga rättigheter, inklusive rätten till liv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska säkerhetsstyrkorna att respektera FN:s grundläggande principer om användning av våld av vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, som innehåller bestämmelser för när våld får användas utan att det bryter mot mänskliga rättigheter, inklusive rätten till liv.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att återställa och respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter enligt internationell rätt, inbegripet yttrandefriheten, både på internet och annars, mötesfriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter och jämställdheten, och att omedelbart häva alla restriktioner för tillgång till informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att återställa och respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter enligt internationell rätt, inbegripet yttrandefriheten, både på internet och annars, mötesfriheten, religionsfriheten, kvinnors rättigheter och jämställdheten, och att omedelbart häva alla restriktioner för tillgång till informations- och kommunikationsteknik.

| 7. | Europaparlamentet kräver att de sudanesiska myndigheterna upphör med alla former av förtryck mot dem som utnyttjar sin yttrandefrihet, både på internet och annars, samt att skydda journalister. Parlamentet understryker mediernas betydelse för att ge medborgarna information och som en kanal för att uttrycka berättigade farhågor. Parlamentet fördömer därför kraftfullt nedsläckningen den 22 september 2013 och de trakasserier som sker under NISS ledning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att de sudanesiska myndigheterna upphör med alla former av förtryck mot dem som utnyttjar sin yttrandefrihet, både på internet och annars, samt att skydda journalister. Parlamentet understryker mediernas betydelse för att ge medborgarna information och som en kanal för att uttrycka berättigade farhågor. Parlamentet fördömer därför kraftfullt nedsläckningen den 22 september 2013 och de trakasserier som sker under NISS ledning.

| 8. | Europaparlamentet kräver att den sudanesiska regeringen alltid ska ge befolkningen obegränsad tillgång till internet. Parlamentet betonar att tillgång till internet är en grundläggande rättighet som har erkänts av FN:s råd för mänskliga rättigheter och att denna rättighet bör försvaras och upprätthållas på samma sätt som övriga mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att den sudanesiska regeringen alltid ska ge befolkningen obegränsad tillgång till internet. Parlamentet betonar att tillgång till internet är en grundläggande rättighet som har erkänts av FN:s råd för mänskliga rättigheter och att denna rättighet bör försvaras och upprätthållas på samma sätt som övriga mänskliga rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att fortsätta genomföra nödvändiga politiska reformer för att nå en lösning på landets kroniska ekonomiska vanstyre, fattigdom, tilltagande korruption och osäkerhet i väster och söder, samt rekommenderar de sudanesiska myndigheterna och alla regionala och internationella partner att genomföra program som riktar sig till unga för att främja utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att fortsätta genomföra nödvändiga politiska reformer för att nå en lösning på landets kroniska ekonomiska vanstyre, fattigdom, tilltagande korruption och osäkerhet i väster och söder, samt rekommenderar de sudanesiska myndigheterna och alla regionala och internationella partner att genomföra program som riktar sig till unga för att främja utbildning och sysselsättning.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att delta i en genuin och heltäckande nationell dialog med oppositionen, i synnerhet i Darfur. Parlamentet uppmanar med kraft regeringarna i Sudan och Sydsudan att nå en överenskommelse om de olösta ekonomiska övergångsbestämmelserna mellan de två länderna, inklusive användningen av olja, vilket är en fråga som har bidragit till de nuvarande oroligheterna i Sudan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de sudanesiska myndigheterna att delta i en genuin och heltäckande nationell dialog med oppositionen, i synnerhet i Darfur. Parlamentet uppmanar med kraft regeringarna i Sudan och Sydsudan att nå en överenskommelse om de olösta ekonomiska övergångsbestämmelserna mellan de två länderna, inklusive användningen av olja, vilket är en fråga som har bidragit till de nuvarande oroligheterna i Sudan.

| 11. | Europaparlamentet påminner om rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om den sudanesiska regeringens upprepade underlåtelse att samarbeta med Internationella brottsmålsdomstolen, i vilka man påpekade att Sudans regering har en skyldighet och kapacitet att samarbeta och att alla arresteringsorder som utfärdas av domstolen ska respekteras. Parlamentet uppmanar Omar al-Bashir att följa internationell rätt och inställa sig hos Internationella brottsmålsdomstolen för att stå till svars för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om den sudanesiska regeringens upprepade underlåtelse att samarbeta med Internationella brottsmålsdomstolen, i vilka man påpekade att Sudans regering har en skyldighet och kapacitet att samarbeta och att alla arresteringsorder som utfärdas av domstolen ska respekteras. Parlamentet uppmanar Omar al-Bashir att följa internationell rätt och inställa sig hos Internationella brottsmålsdomstolen för att stå till svars för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att se över sin nationella säkerhetslag, enligt vilken det är möjligt att fängsla misstänkta i upp till fyra och en halv månad utan någon form av rättslig prövning, samt uppmanar den sudanesiska regeringen att reformera sitt rättssystem i enlighet med internationella normer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att se över sin nationella säkerhetslag, enligt vilken det är möjligt att fängsla misstänkta i upp till fyra och en halv månad utan någon form av rättslig prövning, samt uppmanar den sudanesiska regeringen att reformera sitt rättssystem i enlighet med internationella normer för mänskliga rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att avskaffa dödsstraffet, som fortfarande är i kraft, och att omvandla dödsdomar till lämpliga alternativa påföljder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar den sudanesiska regeringen att avskaffa dödsstraffet, som fortfarande är i kraft, och att omvandla dödsdomar till lämpliga alternativa påföljder.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar myndigheternas beslut att inrätta en undersökningskommitté för att ställa de ansvariga för dödandet inför rätta, men uppmanar dem samtidigt att gå vidare med en heltäckande, oberoende undersökning av alla rapporterade dödsfall. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar myndigheternas beslut att inrätta en undersökningskommitté för att ställa de ansvariga för dödandet inför rätta, men uppmanar dem samtidigt att gå vidare med en heltäckande, oberoende undersökning av alla rapporterade dödsfall.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att i nära samordning med FN:s råd för mänskliga rättigheters särskilda förfaranden omedelbart skicka en undersökningskommission som ska utreda anklagelserna om överdriven och avsiktlig användning av dödligt våld från de sudanesiska myndigheternas sida samt de omständigheter som har lett till att demonstranter, inklusive försvarare av mänskliga rättigheter, har dödats. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att i nära samordning med FN:s råd för mänskliga rättigheters särskilda förfaranden omedelbart skicka en undersökningskommission som ska utreda anklagelserna om överdriven och avsiktlig användning av dödligt våld från de sudanesiska myndigheternas sida samt de omständigheter som har lett till att demonstranter, inklusive försvarare av mänskliga rättigheter, har dödats.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart begränsa exporten av massövervakningsteknik från EU till länder där den riskerar att användas för att bryta mot digital frihet och andra mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart begränsa exporten av massövervakningsteknik från EU till länder där den riskerar att användas för att bryta mot digital frihet och andra mänskliga rättigheter.

| 17. | Europaparlamentet beklagar den höga representantens beslut att avsluta mandatet för EU:s särskilda representant i Sudan och Sydsudan med tanke på de allvarliga politiska oroligheterna i Sudan och de väpnade konflikter där sudanesiska styrkor och regeringsstödda miliser fortsätter att ostraffat begå krigsbrott. Parlamentet anser att utan en utvald särskild representant för EU i Sudan och Sydsudan ställs EU vid sidan av internationella förhandlingar och insatser, i synnerhet eftersom Förenta staterna, Ryssland och Kina alla har särskilda sändebud till Sudan. Den höga representanten uppmanas därför att ändra detta beslut och att förlänga mandatet för den särskilda representanten i Sudan och Sydsudan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar den höga representantens beslut att avsluta mandatet för EU:s särskilda representant i Sudan och Sydsudan med tanke på de allvarliga politiska oroligheterna i Sudan och de väpnade konflikter där sudanesiska styrkor och regeringsstödda miliser fortsätter att ostraffat begå krigsbrott. Parlamentet anser att utan en utvald särskild representant för EU i Sudan och Sydsudan ställs EU vid sidan av internationella förhandlingar och insatser, i synnerhet eftersom Förenta staterna, Ryssland och Kina alla har särskilda sändebud till Sudan. Den höga representanten uppmanas därför att ändra detta beslut och att förlänga mandatet för den särskilda representanten i Sudan och Sydsudan.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Sudans regering, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och Panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Sudans regering, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, medordförandena för den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU och Panafrikanska parlamentet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/92 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/92

---

P7_TA(2013)0424

Våldsamma händelser nyligen i Irak

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2013 om den senaste tidens våldsvåg i Irak (2013/2874(RSP))

(2016/C 181/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, särskilt resolutionen av den 14 mars 2013 om Irak: den svåra situationen för minoriteter, särskilt den irakiska turkmenska befolkningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Irak, särskilt resolutionen av den 14 mars 2013 om Irak: den svåra situationen för minoriteter, särskilt den irakiska turkmenska befolkningen (1),

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan, och med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Irak (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan, och med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Irak (2),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma strategidokument om Irak (2011–2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma strategidokument om Irak (2011–2013),

| — | med beaktande av rapporten om mänskliga rättigheter i Irak: januari–juni 2012, som gemensamt lades fram av FN:s biståndsmission i Irak (Unami) och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter den 19 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om mänskliga rättigheter i Irak: januari–juni 2012, som gemensamt lades fram av FN:s biståndsmission i Irak (Unami) och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter den 19 december 2012,

| — | med beaktande av Mellanösternrapport nr 144 Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State, publicerad av International Crisis Group den 14 augusti 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mellanösternrapport nr 144 Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State, publicerad av International Crisis Group den 14 augusti 2013,

| — | med beaktande av FN:s uppgifter för september över döda och skadade, publicerade den 1 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s uppgifter för september över döda och skadade, publicerade den 1 oktober 2013,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av 29 juli 2013 där han uppmanade världens ledare att rädda Irak ur avgrunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av 29 juli 2013 där han uppmanade världens ledare att rädda Irak ur avgrunden,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av den 1 september 2013 om de tragiska händelserna i Camp Ashraf där 52 människor dödades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moons uttalande av den 1 september 2013 om de tragiska händelserna i Camp Ashraf där 52 människor dödades,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Irak har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Irak har anslutit sig till,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 5 september 2013 om den senaste tidens våldsvåg i Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, av den 5 september 2013 om den senaste tidens våldsvåg i Irak,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Irak brottas fortfarande med allvarliga politiska, säkerhetsrelaterade och socioekonomiska utmaningar. Den politiska situationen i landet är extremt splittrad och präglad av våld och sekteristisk politik, vilket allvarligt skadar det irakiska folkets legitima strävan efter fred, välstånd och en verklig övergång till demokrati. |
| --- | --- |

A.

Irak brottas fortfarande med allvarliga politiska, säkerhetsrelaterade och socioekonomiska utmaningar. Den politiska situationen i landet är extremt splittrad och präglad av våld och sekteristisk politik, vilket allvarligt skadar det irakiska folkets legitima strävan efter fred, välstånd och en verklig övergång till demokrati.

| B. | Enligt de siffror över döda och skadade som publicerats av Unami dödades 979 irakier och ytterligare 2 133 skadades som en följd av terrorism- och våldshandlingar i september 2013. Bagdad var den provins som drabbades värst i september 2013. Den sammanlagda siffran över döda och skadade civila var där 1 429 (418 döda och 1 011 skadade). Därefter följde provinserna Ninewa, Diyala, Salahuddin och Anbar. Även från Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar och Basra har det kommit uppgifter om döda och skadade. |
| --- | --- |

B.

Enligt de siffror över döda och skadade som publicerats av Unami dödades 979 irakier och ytterligare 2 133 skadades som en följd av terrorism- och våldshandlingar i september 2013. Bagdad var den provins som drabbades värst i september 2013. Den sammanlagda siffran över döda och skadade civila var där 1 429 (418 döda och 1 011 skadade). Därefter följde provinserna Ninewa, Diyala, Salahuddin och Anbar. Även från Kirkuk, Erbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar och Basra har det kommit uppgifter om döda och skadade.

| C. | Våldet fortsätter att drabba civilbefolkningen i oroväckande hög grad, och ingen bättring är i sikte. Sedan början av 2013 har 5 000 civila dödats och 10 000 skadats, vilket är de högsta siffrorna på fem år. |
| --- | --- |

C.

Våldet fortsätter att drabba civilbefolkningen i oroväckande hög grad, och ingen bättring är i sikte. Sedan början av 2013 har 5 000 civila dödats och 10 000 skadats, vilket är de högsta siffrorna på fem år.

| D. | Allvarliga sociala och ekonomiska problem – utbredd fattigdom, hög arbetslöshet, ekonomisk stagnation, miljöförstörelse och brist på grundläggande samhällstjänster – är fortfarande vardag för en stor del av befolkningen. Säkerhetsstyrkorna fortsätter, utan några rättsliga påföljder, att systematiskt slå ner på fredliga demonstrationer som har anordnats vid ett flertal tillfällen och där människor krävt utökade sociala, ekonomiska och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Allvarliga sociala och ekonomiska problem – utbredd fattigdom, hög arbetslöshet, ekonomisk stagnation, miljöförstörelse och brist på grundläggande samhällstjänster – är fortfarande vardag för en stor del av befolkningen. Säkerhetsstyrkorna fortsätter, utan några rättsliga påföljder, att systematiskt slå ner på fredliga demonstrationer som har anordnats vid ett flertal tillfällen och där människor krävt utökade sociala, ekonomiska och politiska rättigheter.

| E. | Den irakiska konstitutionen garanterar likhet inför lagen för alla medborgare samt administrativa, politiska, kulturella och utbildningsrelaterade rättigheter för samtliga nationaliteter. |
| --- | --- |

E.

Den irakiska konstitutionen garanterar likhet inför lagen för alla medborgare samt administrativa, politiska, kulturella och utbildningsrelaterade rättigheter för samtliga nationaliteter.

| F. | I partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, särskilt i klausulen om mänskliga rättigheter, understryks det att den politiska dialogen mellan EU och Irak bör fokusera på mänskliga rättigheter och på att stärka de demokratiska institutionerna. |
| --- | --- |

F.

I partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, särskilt i klausulen om mänskliga rättigheter, understryks det att den politiska dialogen mellan EU och Irak bör fokusera på mänskliga rättigheter och på att stärka de demokratiska institutionerna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den senaste tidens terroristhandlingar och stegrade sekteristiska våld, vilket innebär en risk för att landet på nytt hemfaller åt sekteristiska stridigheter och ökar farhågorna för en mer utbredd sekteristisk konflikt i hela regionen. Parlamentet påpekar att även om våldet har sekteristiska förtecken är orsakerna till det snarare politiska än religiösa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den senaste tidens terroristhandlingar och stegrade sekteristiska våld, vilket innebär en risk för att landet på nytt hemfaller åt sekteristiska stridigheter och ökar farhågorna för en mer utbredd sekteristisk konflikt i hela regionen. Parlamentet påpekar att även om våldet har sekteristiska förtecken är orsakerna till det snarare politiska än religiösa.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med de dödade och skadade personernas anhöriga och vänner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med de dödade och skadade personernas anhöriga och vänner.

| 3. | Europaparlamentet fördömer följande attacker: attacken av den 3 september 2013 då minst 60 människor dog, i första hand i shiadominerade områden i Bagdad; attacken av den 15 september 2013, då fler än 40 människor dog i explosioner runtom i Irak, de flesta riktade mot shiadominerade områden; attacken av den 21 september 2013 då minst 60 människor dog vid en begravning i Sadr City i Bagdad; attacken av den 30 september 2013 då minst 54 människor dog i bilbombsexplosioner i huvudsakligen shiadominerade områden i Bagdad; självmordsattacken av den 5 oktober 2013 då minst 51 människor dog och fler än 70 skadades, vilken riktades mot shiamuslimska pilgrimer i al-Adhamiya-distriktet i Bagdad, samtidigt som minst 12 människor dog och minst 25 människor skadades när en annan självmordsbombare samma dag slog till mot ett café i Balad norr om Bagdad; attacken av den 6 oktober 2013 då minst 12 barn i åldrarna 6 till 12 år dog och många fler skadades av en självmordsbombare som slog till invid en låg- och mellanstadieskola i den shiamuslimska turkmenska byn Qabak; attacken av den 7 oktober 2013 då minst 22 människor dog i en ny våg av explosioner i Bagdad och attacken av den 8 oktober 2013 då minst 9 människor dog då en bilbomb exploderade i Bagdad och då säkerhetsstyrkorna angreps i landets norra del, |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer följande attacker: attacken av den 3 september 2013 då minst 60 människor dog, i första hand i shiadominerade områden i Bagdad; attacken av den 15 september 2013, då fler än 40 människor dog i explosioner runtom i Irak, de flesta riktade mot shiadominerade områden; attacken av den 21 september 2013 då minst 60 människor dog vid en begravning i Sadr City i Bagdad; attacken av den 30 september 2013 då minst 54 människor dog i bilbombsexplosioner i huvudsakligen shiadominerade områden i Bagdad; självmordsattacken av den 5 oktober 2013 då minst 51 människor dog och fler än 70 skadades, vilken riktades mot shiamuslimska pilgrimer i al-Adhamiya-distriktet i Bagdad, samtidigt som minst 12 människor dog och minst 25 människor skadades när en annan självmordsbombare samma dag slog till mot ett café i Balad norr om Bagdad; attacken av den 6 oktober 2013 då minst 12 barn i åldrarna 6 till 12 år dog och många fler skadades av en självmordsbombare som slog till invid en låg- och mellanstadieskola i den shiamuslimska turkmenska byn Qabak; attacken av den 7 oktober 2013 då minst 22 människor dog i en ny våg av explosioner i Bagdad och attacken av den 8 oktober 2013 då minst 9 människor dog då en bilbomb exploderade i Bagdad och då säkerhetsstyrkorna angreps i landets norra del,

| 4. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de irakiska styrkornas attack mot Camp Ashraf den 1 september 2013, då 52 iranska flyktingar dödades och sju personer bortfördes ur lägret, inbegripet sex kvinnor som enligt vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton förmodas befinna sig i Bagdad, och efterlyser ett omedelbart och villkorslöst frigivande av dem. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Unamis arbete med att försöka hitta en plats utanför Irak dit de ca 3 000 lägerinvånarna kan flyttas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de irakiska styrkornas attack mot Camp Ashraf den 1 september 2013, då 52 iranska flyktingar dödades och sju personer bortfördes ur lägret, inbegripet sex kvinnor som enligt vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton förmodas befinna sig i Bagdad, och efterlyser ett omedelbart och villkorslöst frigivande av dem. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Unamis arbete med att försöka hitta en plats utanför Irak dit de ca 3 000 lägerinvånarna kan flyttas.

| 5. | Europaparlamentet är djupt oroat över den instabilitet som på nytt har uppstått, och uppmanar samtliga politiska ledare i Irak, oavsett etnisk och religiös tillhörighet, att arbeta tillsammans för att få slut på det sekteristiska våldet och misstron och ena det irakiska folket. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är djupt oroat över den instabilitet som på nytt har uppstått, och uppmanar samtliga politiska ledare i Irak, oavsett etnisk och religiös tillhörighet, att arbeta tillsammans för att få slut på det sekteristiska våldet och misstron och ena det irakiska folket.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar både Iraks regering och de regionala regeringarna att fördöma attackerna och att underlätta en skyndsam internationell utredning av alla omständigheter kring de senaste terroristattackerna i området. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att till fullo samarbeta med den utredningen så att de ansvariga kan ställas inför rätta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar både Iraks regering och de regionala regeringarna att fördöma attackerna och att underlätta en skyndsam internationell utredning av alla omständigheter kring de senaste terroristattackerna i området. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att till fullo samarbeta med den utredningen så att de ansvariga kan ställas inför rätta.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över hur våldet i konflikten i Syrien även påverkar Irak, där jihadistrebeller med kopplingar till Islamic State of Iraq, en militant sunnidominerad paraplygrupp i vilken al-Qaida ingår, har haft framgångar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över hur våldet i konflikten i Syrien även påverkar Irak, där jihadistrebeller med kopplingar till Islamic State of Iraq, en militant sunnidominerad paraplygrupp i vilken al-Qaida ingår, har haft framgångar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar politiska, religiösa och civila ledare liksom säkerhetsstyrkorna att utan dröjsmål börja samarbeta för att sätta stopp för blodspillan och säkerställa att alla irakiska medborgare känner att de åtnjuter samma skydd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar politiska, religiösa och civila ledare liksom säkerhetsstyrkorna att utan dröjsmål börja samarbeta för att sätta stopp för blodspillan och säkerställa att alla irakiska medborgare känner att de åtnjuter samma skydd.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den irakiska regeringen och alla politiska ledare att vidta nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla säkerhet och skydd för alla människor i Irak, särskilt människor som tillhör utsatta etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att se till att säkerhetsstyrkorna följer rättsstatsprincipen och internationella normer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar den irakiska regeringen och alla politiska ledare att vidta nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla säkerhet och skydd för alla människor i Irak, särskilt människor som tillhör utsatta etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar den irakiska regeringen att se till att säkerhetsstyrkorna följer rättsstatsprincipen och internationella normer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet och EU att stödja den irakiska regeringen genom att främja initiativ för nationell dialog, konsolidering av rättsstaten och tillhandahållandet av grundläggande samhällstjänster, i syfte att skapa ett säkert, stabilt, enat, välmående och demokratiskt Irak, där samtliga människors mänskliga och politiska rättigheter skyddas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet och EU att stödja den irakiska regeringen genom att främja initiativ för nationell dialog, konsolidering av rättsstaten och tillhandahållandet av grundläggande samhällstjänster, i syfte att skapa ett säkert, stabilt, enat, välmående och demokratiskt Irak, där samtliga människors mänskliga och politiska rättigheter skyddas.

| 11. | Vissa problem inom mer utsatta grupper som kvinnor, ungdomar och människor som kämpar för grundläggande rättigheter, inbegripet fackföreningsmedlemmar, har förvärrats till följd av dagens säkerhetssituation, och Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att brådskande vidta åtgärder så att det avsätts mer resurser till program för att komma tillrätta med dessa problem. |
| --- | --- |

11.

Vissa problem inom mer utsatta grupper som kvinnor, ungdomar och människor som kämpar för grundläggande rättigheter, inbegripet fackföreningsmedlemmar, har förvärrats till följd av dagens säkerhetssituation, och Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att brådskande vidta åtgärder så att det avsätts mer resurser till program för att komma tillrätta med dessa problem.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en religiös dialog mellan religiösa sunni- och shiamuslimska ledare för att nå en lösning på konflikten. Parlamentet anser att de samtal som nyligen hölls mellan Förenta staterna och Iran också innebär ett tillfälle för Irak att fungera som brobyggare, med tanke på att Irak är ett av få länder som har starka förbindelser med båda parterna. Parlamentet uppmanar de iranska ledarna att konstruktivt engagera sig för en stabilisering i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser en religiös dialog mellan religiösa sunni- och shiamuslimska ledare för att nå en lösning på konflikten. Parlamentet anser att de samtal som nyligen hölls mellan Förenta staterna och Iran också innebär ett tillfälle för Irak att fungera som brobyggare, med tanke på att Irak är ett av få länder som har starka förbindelser med båda parterna. Parlamentet uppmanar de iranska ledarna att konstruktivt engagera sig för en stabilisering i regionen.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Iraks regering och representantråd, Kurdistans regionala regering, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Iraks regering och representantråd, Kurdistans regionala regering, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0101.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0022.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Den 9 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/95

---

P7_TA(2013)0404

Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och ECB om samarbetet avseende förfarandena i samband med den gemensamma tillsynsmekanismen

Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om de praktiska formerna för utövande av demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen (2013/2198(ACI))

(2016/C 181/18)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 12 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 12 september 2013,

| — | med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om de praktiska formerna för utövande av demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om de praktiska formerna för utövande av demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 127.6, 284.3 andra stycket och 295, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 127.6, 284.3 andra stycket och 295,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt antagen den 12 september 2013 inför antagandet av rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1) och betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor över ett förslag till sådan förordning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt antagen den 12 september 2013 inför antagandet av rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1) och betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor över ett förslag till sådan förordning (2),

| — | med beaktande av förklaringen från Europaparlamentets talman och från Europeiska centralbankens ordförande av den 12 september 2013 i samband med parlamentets omröstning om antagandet en rådsförordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Europaparlamentets talman och från Europeiska centralbankens ordförande av den 12 september 2013 i samband med parlamentets omröstning om antagandet en rådsförordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (3),

| — | med beaktande av artiklarna 127.1 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 127.1 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0302/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0302/2013), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet nedan i enlighet med de synpunkter som lagts fram i detta avtal och beslutar att foga det som bilaga till arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet nedan i enlighet med de synpunkter som lagts fram i detta avtal och beslutar att foga det som bilaga till arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med Europeiska centralbankens ordförande underteckna avtalet och se till att avtalet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med Europeiska centralbankens ordförande underteckna avtalet och se till att avtalet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut, inbegripet dess bilaga, till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut, inbegripet dess bilaga, till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0372.

(2)  A7-0392/2012 (föredragande Marianne Thyssen och föredragande av yttrande Andrew Duff).

(3)  Se bilagan till Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2013 om ett förslag till sådan förordning (Antagna texter, P7_TA(2013)0372).

---

BILAGA

Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av det interinstitutionella avtalet offentliggjort i EUT L 320 av den 30 november 2013, s. 1.)

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/96

---

P7_TA(2013)0405

Antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar

Europaparlamentets beslut av den 9 oktober 2013 om antalet och antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar (2013/2853(RSO))

(2016/C 181/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av sina beslut av den 6 maj 2009 (1), den 14 september 2009 (2), den 15 juni 2010 (3) och den 14 december 2011 (4) om antalet och antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina beslut av den 6 maj 2009 (1), den 14 september 2009 (2), den 15 juni 2010 (3) och den 14 december 2011 (4) om antalet och antalet ledamöter i interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar,

| — | med beaktande av artikel 198 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 198 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien ska upplösas med anledning av Kroatiens EU-medlemskap. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien ska upplösas med anledning av Kroatiens EU-medlemskap.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i nedanstående interparlamentariska delegationer enligt följande: | Delegationen för förbindelserna med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo: 30 ledamöter |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i nedanstående interparlamentariska delegationer enligt följande:

Delegationen för förbindelserna med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo: 30 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Arabiska halvön: 19 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Arabiska halvön: 19 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Förenta staterna: 57 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Förenta staterna: 57 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Kanada: 21 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Kanada: 21 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika: 16 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika: 16 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Japan: 26 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Japan: 26 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina: 42 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina: 42 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Indien: 29 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Indien: 29 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean): 25 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean): 25 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland: 19 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Australien och Nya Zeeland: 19 ledamöter

| | Delegationen för förbindelserna med Sydafrika: 21 ledamöter |
| --- | --- |

Delegationen för förbindelserna med Sydafrika: 21 ledamöter

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

---

(1)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 136.

(2)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 36.

(3)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 159.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 132.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Den 8 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/98

---

P7_TA(2013)0391

Samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 181/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06373/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06373/2013),

| — | med beaktande av utkastet till samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (13242/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (13242/2005),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0070/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0070/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.7 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0298/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0298/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/98

---

P7_TA(2013)0392

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/025IT/Lombardiet – Italien

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia från Italien) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

(2016/C 181/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0470 – C7-0206/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006) (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006) (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF-förordningen) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF-förordningen) (2),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och social frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och social frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0294/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0294/2013), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Italien lade fram ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 529 uppsägningar vid företaget Lombardia, av vilka 480 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden från den 20 mars till den 20 december 2011. |
| --- | --- |

D.

Italien lade fram ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 529 uppsägningar vid företaget Lombardia, av vilka 480 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden från den 20 mars till den 20 december 2011.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av den tillgänglig den 28 juni 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 18 månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av den tillgänglig den 28 juni 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 18 månader.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Lombardiet, Italiens mest välmående region som står för en femtedel av Italiens BNP, måste hantera stora strukturella utmaningar som förvärras av den ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet gläder sig över att Lombardiet för andra gången tar hjälp från fonden för att hantera ekonomiska och sociala svårigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att Lombardiet, Italiens mest välmående region som står för en femtedel av Italiens BNP, måste hantera stora strukturella utmaningar som förvärras av den ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet gläder sig över att Lombardiet för andra gången tar hjälp från fonden för att hantera ekonomiska och sociala svårigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande.

| 5. | Europaparlamentet betonar att kommissionen redan har erkänt att den ekonomiska och finansiella krisen påverkat företag som verkar inom informations- och kommunikationsteknik (IKT-sektorn) och att fonden har beviljat stöd till arbetstagare som sagts upp inom denna sektor (ärenden: EGF/2011/016 IT/Agile och EGF/2010/012 NL/Noord Holland). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att kommissionen redan har erkänt att den ekonomiska och finansiella krisen påverkat företag som verkar inom informations- och kommunikationsteknik (IKT-sektorn) och att fonden har beviljat stöd till arbetstagare som sagts upp inom denna sektor (ärenden: EGF/2011/016 IT/Agile och EGF/2010/012 NL/Noord Holland).

| 6. | Europaparlamentet noterar att den italienska IKT-sektorn under det senaste decenniet har lidit av intensiv konkurrens från lågkostnadsländer. Sedan några år har man insett utmaningen att sektorn måste omorganiseras på grund av ny teknik såsom datormoln, olika typer av e-tjänster, sociala nät, etc. Den digitala klyftan mellan Italien och ledande europeiska länder och andra länder i världen har vuxit ytterligare på grund av den ekonomiska avmattning som krisen fört med sig. Alla dessa utvecklingstrender har lett till nedskärningar bland IKT-personal inom det italienska näringslivet från och med 2009. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att den italienska IKT-sektorn under det senaste decenniet har lidit av intensiv konkurrens från lågkostnadsländer. Sedan några år har man insett utmaningen att sektorn måste omorganiseras på grund av ny teknik såsom datormoln, olika typer av e-tjänster, sociala nät, etc. Den digitala klyftan mellan Italien och ledande europeiska länder och andra länder i världen har vuxit ytterligare på grund av den ekonomiska avmattning som krisen fört med sig. Alla dessa utvecklingstrender har lett till nedskärningar bland IKT-personal inom det italienska näringslivet från och med 2009.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 mars 2012 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 mars 2012 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet noterar att för att begränsa de sociala konsekvenserna av uppsägningarna inom IKT-sektorn utnyttjades det sociala skyddsnätet i stor utsträckning, till exempel kassan för lönekompensation (CIG) som beviljade finansiella förmåner till arbetstagarna som kompensation för lön. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att de italienska myndigheterna inte har begärt något stöd från fonden för att finansiera bidrag för uppehälle. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att för att begränsa de sociala konsekvenserna av uppsägningarna inom IKT-sektorn utnyttjades det sociala skyddsnätet i stor utsträckning, till exempel kassan för lönekompensation (CIG) som beviljade finansiella förmåner till arbetstagarna som kompensation för lön. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att de italienska myndigheterna inte har begärt något stöd från fonden för att finansiera bidrag för uppehälle.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska medfinansieras innehåller åtgärder för att återintegrera 480 arbetstagare i arbete, t.ex. intervjutekniker, kartläggning av färdigheter, fastställande av individuell plan, uppföljning, samordning och handhavande av den individuella åtgärdsplanen, handledning och yrkesvägledning, undersökning av arbetstillfällen hos nya arbetsgivare, jobbmatchning, mentorskap under den första tiden på ett nytt arbete, råd och stöd för egenföretagande samt handledning och stöd under praktiktjänstgöring. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paket med individanpassade tjänster som ska medfinansieras innehåller åtgärder för att återintegrera 480 arbetstagare i arbete, t.ex. intervjutekniker, kartläggning av färdigheter, fastställande av individuell plan, uppföljning, samordning och handhavande av den individuella åtgärdsplanen, handledning och yrkesvägledning, undersökning av arbetstillfällen hos nya arbetsgivare, jobbmatchning, mentorskap under den första tiden på ett nytt arbete, råd och stöd för egenföretagande samt handledning och stöd under praktiktjänstgöring.

| 10. | Europaparlamentet noterar att utbildnings- och omskolningsåtgärder inte ingår i det samordnade paket med individanpassade tjänster, eftersom dessa åtgärder kommer att finansieras på regional nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att utbildnings- och omskolningsåtgärder inte ingår i det samordnade paket med individanpassade tjänster, eftersom dessa åtgärder kommer att finansieras på regional nivå.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformades i samråd med arbetsmarknadens parter, och i synnerhet att fackföreningarna på lokal nivå (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3) har deltagit, och att en policy för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av fondens genomförande och för dess utnyttjande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformades i samråd med arbetsmarknadens parter, och i synnerhet att fackföreningarna på lokal nivå (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3) har deltagit, och att en policy för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av fondens genomförande och för dess utnyttjande.

| 12. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den rådande näringslivssituationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till den rådande näringslivssituationen.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster, som tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter, omfattar åtgärder avseende karriärrådgivning och planering, mentorskap, jobbmatchning samt stöd för egenföretagande och praktiktjänstgöring. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster, som tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter, omfattar åtgärder avseende karriärrådgivning och planering, mentorskap, jobbmatchning samt stöd för egenföretagande och praktiktjänstgöring.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man skulle påskynda frigörandet av bidrag genom att lägga fram kommissionens bedömning av ansökningar om medel för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet ska förbättras. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man skulle påskynda frigörandet av bidrag genom att lägga fram kommissionens bedömning av ansökningar om medel för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet ska förbättras.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska säkerställas att fonden stöder enskilda arbetstagare som blivit uppsagda så att de kan återgå till stabila anställningar. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska säkerställas att fonden stöder enskilda arbetstagare som blivit uppsagda så att de kan återgå till stabila anställningar. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 åter föra in möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 åter föra in möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln,

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/025 IT/Lombardia från Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/526/EU.)

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/102

---

P7_TA(2013)0393

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili – Italien

Europaparlamentets resolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentet och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili från Italien) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

(2016/C 181/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0469 – C7-0207/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0292/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0292/2013), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Italien lade fram ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 1 030 uppsägningar vid företaget De Tomaso Automobili S.p.A., av vilka 1 010 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden från den 5 juli 2012 till den 28 augusti 2012. |
| --- | --- |

D.

Italien lade fram ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 1 030 uppsägningar vid företaget De Tomaso Automobili S.p.A., av vilka 1 010 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden från den 5 juli 2012 till den 28 augusti 2012.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 5 november 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av den tillgänglig den 28 juni 2013. Parlamentet välkomnar den relativt snabba bedömningsperioden på sju månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 5 november 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av den tillgänglig den 28 juni 2013. Parlamentet välkomnar den relativt snabba bedömningsperioden på sju månader.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de 1 030 uppsägningarna vid De Tomaso Automobili S.p.A., en biltillverkare i Italien, orsakades av ändringar i de geografiska konsumtionsmönstren. Parlamentet konstaterar att den snabba tillväxten på asiatiska marknader som EU-tillverkarna har svårare att dra nytta av, eftersom de traditionellt har ett sämre utgångsläge på dessa marknader än på andra, samt den kreditåtstramning som skett till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har medfört en extra börda för företaget som inte lyckades finna en lönsam lösning. Ett likvidationsförfarande inleddes sålunda i april 2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de 1 030 uppsägningarna vid De Tomaso Automobili S.p.A., en biltillverkare i Italien, orsakades av ändringar i de geografiska konsumtionsmönstren. Parlamentet konstaterar att den snabba tillväxten på asiatiska marknader som EU-tillverkarna har svårare att dra nytta av, eftersom de traditionellt har ett sämre utgångsläge på dessa marknader än på andra, samt den kreditåtstramning som skett till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har medfört en extra börda för företaget som inte lyckades finna en lönsam lösning. Ett likvidationsförfarande inleddes sålunda i april 2012.

| 4. | Europaparlamentet betonar att kommissionen redan har erkänt att den ekonomiska och finansiella krisen haft stora återverkningar på bilindustrin och att denna sektor hade det största antalet ansökningar om stöd från fonden (16), varav sju är grundade på handelsrelaterad globalisering (3). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att kommissionen redan har erkänt att den ekonomiska och finansiella krisen haft stora återverkningar på bilindustrin och att denna sektor hade det största antalet ansökningar om stöd från fonden (16), varav sju är grundade på handelsrelaterad globalisering (3).

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande.

| 6. | Europaparlamentet understryker att uppsägningarna vid De Tomaso Automobili berör regionerna Piemonte och Toscana och särskilt provinserna Turin och Livorno där företagets tillverkningsanläggningar fanns. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att uppsägningarna vid De Tomaso Automobili berör regionerna Piemonte och Toscana och särskilt provinserna Turin och Livorno där företagets tillverkningsanläggningar fanns.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 januari 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 januari 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet noterar att uppsägningarna täcktes av kassan för lönekompensation (CIG), det italienska nationella socialförsäkringsorganet, som beviljade finansiella förmåner till arbetstagarna som kompensation för lön. Parlamentet konstaterar emellertid att de italienska myndigheterna har begärt stöd från fonden för att finansiera bidrag till uppehälle utöver de vanliga socialförsäkringsförmånerna för arbetslösa enligt italiensk arbetsrätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att uppsägningarna täcktes av kassan för lönekompensation (CIG), det italienska nationella socialförsäkringsorganet, som beviljade finansiella förmåner till arbetstagarna som kompensation för lön. Parlamentet konstaterar emellertid att de italienska myndigheterna har begärt stöd från fonden för att finansiera bidrag till uppehälle utöver de vanliga socialförsäkringsförmånerna för arbetslösa enligt italiensk arbetsrätt.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om revisionsrättens slutsatser i den särskilda rapporten nr 7/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att en tredjedel av fondens finansiering kompenserar nationella system för inkomststöd till arbetstagare utan något europeiskt mervärde och rekommendationen att begränsa sådana åtgärder i framtiden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om revisionsrättens slutsatser i den särskilda rapporten nr 7/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att en tredjedel av fondens finansiering kompenserar nationella system för inkomststöd till arbetstagare utan något europeiskt mervärde och rekommendationen att begränsa sådana åtgärder i framtiden.

| 10. | Europaparlamentet noterar det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 1 010 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning, outplacement och hjälp att söka arbete, utbildning och omskolning, åtföljande åtgärder vid företagsetablering, bidrag till nystartade företag, anställningsbidrag, bidrag till arbetssökande samt bidrag till särskilda utgifter, såsom bidrag till arbetstagare med omsorgsansvar och bidrag till reseutgifter för arbetstagare som pendlar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 1 010 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning, outplacement och hjälp att söka arbete, utbildning och omskolning, åtföljande åtgärder vid företagsetablering, bidrag till nystartade företag, anställningsbidrag, bidrag till arbetssökande samt bidrag till särskilda utgifter, såsom bidrag till arbetstagare med omsorgsansvar och bidrag till reseutgifter för arbetstagare som pendlar.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformats i samråd med arbetsmarknadens parter, i synnerhet med fackföreningarna på lokal nivå, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och i samband med utnyttjandet av fonden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformats i samråd med arbetsmarknadens parter, i synnerhet med fackföreningarna på lokal nivå, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och i samband med utnyttjandet av fonden.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att arbetsmarknadens parter hördes om utformningen av paketet och välkomnar att styrkommittén ska övervaka dess genomförande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att arbetsmarknadens parter hördes om utformningen av paketet och välkomnar att styrkommittén ska övervaka dess genomförande.

| 13. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i framtida ansökningar inbegripa följande uppgifter avseende de utbildningsåtgärder som ska stödjas genom fonden: typ av utbildning som erbjuds, inom vilka sektorer utbildningen erbjuds och om erbjudandet motsvarar de förutsedda kompetensbehoven i regionen eller på orten och om det har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i framtida ansökningar inbegripa följande uppgifter avseende de utbildningsåtgärder som ska stödjas genom fonden: typ av utbildning som erbjuds, inom vilka sektorer utbildningen erbjuds och om erbjudandet motsvarar de förutsedda kompetensbehoven i regionen eller på orten och om det har anpassats till regionens ekonomiska framtidsutsikter.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandet ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandet ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträde på arbetsmarknaden med varaktig anställning för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträde på arbetsmarknaden med varaktig anställning för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av de förändrade handelsmönstren på världsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 återinföra möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av de förändrade handelsmönstren på världsmarknaden.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (det fall som detta förslag till beslut hänför sig till), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y Leon Aragon COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili från Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/514/EU.)

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/105

---

P7_TA(2013)0397

Flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av avtalet om konventionen om arbete till sjöss ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om flaggstatens ansvar i fråga om efterlevnaden av rådets direktiv 2009/13/EG om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners’ Associations (ECSA) och European Transport Workers’ Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG. (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0134),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0083/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0083/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 11 juli 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0037/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0037/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2).

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 153.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen antagna den 13 mars 2013 (Antagna texter, P7_TA(2013)0080).

---

P7_TC1-COD(2012)0065

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om vissa flaggstaters ansvar i fråga om efterlevnad och verkställighet av 2006 års konvention om arbete till sjöss

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/54/EU.)

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/106

---

P7_TA(2013)0398

Tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/24)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Hälsovarningar fungerar som en del av en organiserad, effektiv och långsiktig strategi mot rökning, med väldefinierat tillämpningsområde och mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Hälsovarningar fungerar som en del av en organiserad, effektiv och långsiktig strategi mot rökning, med väldefinierat tillämpningsområde och mål.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Storleken på den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter, det faktum att tillverkare av tobaksvaror alltmer tenderar att koncentrera tillverkningen för hela unionen till ett fåtal anläggningar i medlemsstaterna och den betydande gränsöverskridande handel med tobaksvaror och liknande produkter som blir följden – allt detta är faktorer som gör att lagstiftningsåtgärder bör genomföras på unionsnivå
  snarare än på nationell nivå
  för att den inre marknaden ska kunna fungera som avsett. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Storleken på den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter, det faktum att tillverkare av tobaksvaror alltmer tenderar att koncentrera tillverkningen för hela unionen till ett fåtal anläggningar i medlemsstaterna och den betydande gränsöverskridande handel med tobaksvaror och liknande produkter som blir följden – allt detta är faktorer som gör att lagstiftningsåtgärder bör genomföras på unionsnivå
  snarare än på nationell nivå
  för att den inre marknaden ska kunna fungera som avsett.

| (6) | Storleken på den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter, det faktum att tillverkare av tobaksvaror alltmer tenderar att koncentrera tillverkningen för hela unionen till ett fåtal anläggningar i medlemsstaterna och den betydande gränsöverskridande handel med tobaksvaror och liknande produkter som blir följden – allt detta är faktorer som gör att
  kraftfullare
  lagstiftningsåtgärder bör genomföras på unionsnivå för att den inre marknaden ska kunna fungera som avsett. |
| --- | --- |

(6)

Storleken på den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter, det faktum att tillverkare av tobaksvaror alltmer tenderar att koncentrera tillverkningen för hela unionen till ett fåtal anläggningar i medlemsstaterna och den betydande gränsöverskridande handel med tobaksvaror och liknande produkter som blir följden – allt detta är faktorer som gör att
  kraftfullare
  lagstiftningsåtgärder bör genomföras på unionsnivå för att den inre marknaden ska kunna fungera som avsett.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Unionslagstiftning är också nödvändig för att genomföra Världshälsoorganisationens (WHO) ramkonvention om tobakskontroll (
  nedan kallad
  ramkonventionen) från maj 2003
  som
  Europeiska unionen
  och dess medlemsstater är parter i
  . Av betydelse är
  särskilt
  dess artiklar 9 (Reglering av tobaksvarors innehåll), 10 (Reglering av information om tobaksvaror), 11 (Förpackning och märkning av tobaksvaror), 13 (Tobaksreklam, marknadsföring och sponsring) och 15 (Olaglig handel med tobaksvaror). Vid ett antal konferenser mellan parterna i ramkonventionen antogs i samförstånd, och med stöd av unionen och medlemsstaterna, en uppsättning riktlinjer för genomförandet av ramkonventionens bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Unionslagstiftning är också nödvändig för att genomföra Världshälsoorganisationens (WHO) ramkonvention om tobakskontroll (
  nedan kallad
  ramkonventionen) från maj 2003
  som
  Europeiska unionen
  och dess medlemsstater är parter i
  . Av betydelse är
  särskilt
  dess artiklar 9 (Reglering av tobaksvarors innehåll), 10 (Reglering av information om tobaksvaror), 11 (Förpackning och märkning av tobaksvaror), 13 (Tobaksreklam, marknadsföring och sponsring) och 15 (Olaglig handel med tobaksvaror). Vid ett antal konferenser mellan parterna i ramkonventionen antogs i samförstånd, och med stöd av unionen och medlemsstaterna, en uppsättning riktlinjer för genomförandet av ramkonventionens bestämmelser.

| (7) | Unionslagstiftning är också nödvändig för att genomföra Världshälsoorganisationens (WHO)
  riktgivande
  ramkonvention om tobakskontroll (ramkonventionen) från maj 2003
  . Alla medlemsstater och
  Europeiska unionen
  själv har undertecknat och ratificerat ramkonventionen och är därmed enligt folkrätten bundna av bestämmelserna i den
  . Av
  särskild
  betydelse är dess artiklar 9 (Reglering av tobaksvarors innehåll), 10 (Reglering av information om tobaksvaror), 11 (Förpackning och märkning av tobaksvaror), 13 (Tobaksreklam, marknadsföring och sponsring) och 15 (Olaglig handel med tobaksvaror). Vid ett antal konferenser mellan parterna i ramkonventionen antogs i samförstånd, och med stöd av unionen och medlemsstaterna, en uppsättning riktlinjer för genomförandet av ramkonventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

(7)

Unionslagstiftning är också nödvändig för att genomföra Världshälsoorganisationens (WHO)
  riktgivande
  ramkonvention om tobakskontroll (ramkonventionen) från maj 2003
  . Alla medlemsstater och
  Europeiska unionen
  själv har undertecknat och ratificerat ramkonventionen och är därmed enligt folkrätten bundna av bestämmelserna i den
  . Av
  särskild
  betydelse är dess artiklar 9 (Reglering av tobaksvarors innehåll), 10 (Reglering av information om tobaksvaror), 11 (Förpackning och märkning av tobaksvaror), 13 (Tobaksreklam, marknadsföring och sponsring) och 15 (Olaglig handel med tobaksvaror). Vid ett antal konferenser mellan parterna i ramkonventionen antogs i samförstånd, och med stöd av unionen och medlemsstaterna, en uppsättning riktlinjer för genomförandet av ramkonventionens bestämmelser.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | I enlighet med artikel 114.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  nedan kallat
  fördraget) bör utgångspunkten vara en hög hälsoskyddsnivå och ny utveckling som grundar sig på vetenskapliga fakta bör särskilt beaktas. Tobaksvaror är inte vanliga varor och med hänsyn till tobakens särskilt skadliga verkningar bör hälsoskydd ges hög vikt, särskilt för att minska rökningen bland ungdomar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

I enlighet med artikel 114.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  nedan kallat
  fördraget) bör utgångspunkten vara en hög hälsoskyddsnivå och ny utveckling som grundar sig på vetenskapliga fakta bör särskilt beaktas. Tobaksvaror är inte vanliga varor och med hänsyn till tobakens särskilt skadliga verkningar bör hälsoskydd ges hög vikt, särskilt för att minska rökningen bland ungdomar.

| (8) | I enlighet med artikel 114.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget) bör utgångspunkten vara en hög hälsoskyddsnivå, och ny utveckling som grundar sig på vetenskapliga fakta bör särskilt beaktas. Tobaksvaror är inte vanliga varor, och med hänsyn till tobakens särskilt skadliga verkningar bör hälsoskydd ges hög vikt, särskilt för att minska rökningen bland ungdomar.
  Därför bör medlemsstaterna främja kampanjer för att förebygga rökning, särskilt i skolorna och via medierna. Enligt principen om producentansvar bör tobaksvarutillverkarna stå för samtliga hälso- och sjukvårdskostnader som orsakas av tobakskonsumtion. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 114.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fördraget) bör utgångspunkten vara en hög hälsoskyddsnivå, och ny utveckling som grundar sig på vetenskapliga fakta bör särskilt beaktas. Tobaksvaror är inte vanliga varor, och med hänsyn till tobakens särskilt skadliga verkningar bör hälsoskydd ges hög vikt, särskilt för att minska rökningen bland ungdomar.
  Därför bör medlemsstaterna främja kampanjer för att förebygga rökning, särskilt i skolorna och via medierna. Enligt principen om producentansvar bör tobaksvarutillverkarna stå för samtliga hälso- och sjukvårdskostnader som orsakas av tobakskonsumtion.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Med tanke på att det i många medlemsstater finns en stor andel rökare som sannolikt inte kommer att sluta röka helt bör lagstiftningen ta hänsyn till deras rätt att få objektiv information om tobaksbrukets följder för deras hälsa, en information som de även får genom förpackningarna till den produkt som det är sannolikt att de använder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Med tanke på att det i många medlemsstater finns en stor andel rökare som sannolikt inte kommer att sluta röka helt bör lagstiftningen ta hänsyn till deras rätt att få objektiv information om tobaksbrukets följder för deras hälsa, en information som de även får genom förpackningarna till den produkt som det är sannolikt att de använder.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Vid mätningen av utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter bör ISO-standarderna 4387, 10315 och 8454, som är internationellt erkända standarder, användas som referens. För andra utsläpp finns det inga internationellt överenskomna standarder eller provningar för att kvantifiera halterna i utsläppen, men
  det pågår arbete med
  att utveckla sådana. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Vid mätningen av utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter bör ISO-standarderna 4387, 10315 och 8454, som är internationellt erkända standarder, användas som referens. För andra utsläpp finns det inga internationellt överenskomna standarder eller provningar för att kvantifiera halterna i utsläppen, men
  det pågår arbete med
  att utveckla sådana.

| (10) | Vid mätningen av utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter bör ISO-standarderna 4387, 10315 och 8454, som är internationellt erkända standarder, användas som referens. För andra utsläpp finns det inga internationellt överenskomna standarder eller provningar för att kvantifiera halterna i utsläppen, men
  medlemsstaterna och kommissionen bör aktivt uppmuntra det pågående arbetet på internationell nivå för
  att utveckla sådana. |
| --- | --- |

(10)

Vid mätningen av utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter bör ISO-standarderna 4387, 10315 och 8454, som är internationellt erkända standarder, användas som referens. För andra utsläpp finns det inga internationellt överenskomna standarder eller provningar för att kvantifiera halterna i utsläppen, men
  medlemsstaterna och kommissionen bör aktivt uppmuntra det pågående arbetet på internationell nivå för
  att utveckla sådana.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Det har visat sig att polonium 210 har en betydande cancerframkallande effekt i tobak. Detta ämne skulle nästan helt och hållet kunna tas bort från cigaretter med hjälp av ett antal enkla åtgärder. Det är därför lämpligt att fastställa en högsta tillåtna halt för polonium 210 som skulle innebära att det nuvarande genomsnittliga innehållet av polonium 210 i cigaretter minskade med 95 procent. Man bör dessutom utarbeta ISO-standarder för mätning av polonium 210 i tobak. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Det har visat sig att polonium 210 har en betydande cancerframkallande effekt i tobak. Detta ämne skulle nästan helt och hållet kunna tas bort från cigaretter med hjälp av ett antal enkla åtgärder. Det är därför lämpligt att fastställa en högsta tillåtna halt för polonium 210 som skulle innebära att det nuvarande genomsnittliga innehållet av polonium 210 i cigaretter minskade med 95 procent. Man bör dessutom utarbeta ISO-standarder för mätning av polonium 210 i tobak.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Med avseende på fastställandet av högsta tillåtna utsläpp kan det bli nödvändigt och lämpligt att vid ett senare tillfälle
  anpassa
  de fastställda värdena eller att fastställa högsta tröskelvärden för utsläpp, med hänsyn till deras toxicitet och beroendeframkallande effekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Med avseende på fastställandet av högsta tillåtna utsläpp kan det bli nödvändigt och lämpligt att vid ett senare tillfälle
  anpassa
  de fastställda värdena eller att fastställa högsta tröskelvärden för utsläpp, med hänsyn till deras toxicitet och beroendeframkallande effekt.

| (11) | Med avseende på fastställandet av högsta tillåtna utsläpp kan det bli nödvändigt och lämpligt att vid ett senare tillfälle
  minska
  de fastställda värdena eller att fastställa högsta tröskelvärden för utsläpp, med hänsyn till deras toxicitet och beroendeframkallande effekt. |
| --- | --- |

(11)

Med avseende på fastställandet av högsta tillåtna utsläpp kan det bli nödvändigt och lämpligt att vid ett senare tillfälle
  minska
  de fastställda värdena eller att fastställa högsta tröskelvärden för utsläpp, med hänsyn till deras toxicitet och beroendeframkallande effekt.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Den nuvarande användningen av olika rapportformat gör det svårt för tillverkare och importörer att uppfylla sin rapporteringsskyldighet och betungande för medlemsstaterna och kommissionen att jämföra, analysera och dra slutsatser på grundval av de uppgifter som lämnats. Det bör därför finnas ett gemensamt och obligatoriskt format för rapportering av ingredienser och utsläpp. Allmänheten bör garanteras största möjliga öppenhet angående informationen om dessa produkter, samtidigt som tobaksvarutillverkarnas kommersiella och immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Den nuvarande användningen av olika rapportformat gör det svårt för tillverkare och importörer att uppfylla sin rapporteringsskyldighet och betungande för medlemsstaterna och kommissionen att jämföra, analysera och dra slutsatser på grundval av de uppgifter som lämnats. Det bör därför finnas ett gemensamt och obligatoriskt format för rapportering av ingredienser och utsläpp. Allmänheten bör garanteras största möjliga öppenhet angående informationen om dessa produkter, samtidigt som tobaksvarutillverkarnas kommersiella och immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt.

| (13) | Den nuvarande användningen av olika rapportformat gör det svårt för tillverkare och importörer att uppfylla sin rapporteringsskyldighet och betungande för medlemsstaterna och kommissionen att jämföra, analysera och dra slutsatser på grundval av de uppgifter som lämnats. Det bör därför finnas ett gemensamt och obligatoriskt format för rapportering av ingredienser och utsläpp. Allmänheten bör garanteras största möjliga öppenhet angående informationen om dessa produkter, samtidigt som tobaksvarutillverkarnas
  – särskilt små och medelstora företags –
  kommersiella och immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(13)

Den nuvarande användningen av olika rapportformat gör det svårt för tillverkare och importörer att uppfylla sin rapporteringsskyldighet och betungande för medlemsstaterna och kommissionen att jämföra, analysera och dra slutsatser på grundval av de uppgifter som lämnats. Det bör därför finnas ett gemensamt och obligatoriskt format för rapportering av ingredienser och utsläpp. Allmänheten bör garanteras största möjliga öppenhet angående informationen om dessa produkter, samtidigt som tobaksvarutillverkarnas
  – särskilt små och medelstora företags –
  kommersiella och immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Avsaknaden av en harmoniserad syn på regleringen av ingredienser påverkar den inre marknadens funktion och inverkar på den fria rörligheten för varor inom EU. En del medlemsstater har antagit lagar eller ingått bindande avtal med branschen för att tillåta eller förbjuda vissa ingredienser. Som ett resultat av detta regleras vissa ingredienser i vissa medlemsstater, men inte i andra. Medlemsstaterna har också olika syn på tillsatser som integreras i filtret på cigaretter samt tillsatser som färgar tobaksröken. Utan en harmonisering kan det förväntas att hindren på den inre marknaden ökar under de kommande åren med tanke på dels genomförandet av ramkonventionen och dess riktlinjer, dels de erfarenheter som gjorts i andra jurisdiktioner utanför unionen. Riktlinjerna för artiklarna 9 och 10 i ramkonventionen syftar särskilt till att avlägsna ingredienser som gör produkterna mer välsmakande, ger intryck av att tobaksvaror har hälsofördelar, är förknippade med energi och vitalitet eller har färgande egenskaper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Avsaknaden av en harmoniserad syn på regleringen av ingredienser påverkar den inre marknadens funktion och inverkar på den fria rörligheten för varor inom EU. En del medlemsstater har antagit lagar eller ingått bindande avtal med branschen för att tillåta eller förbjuda vissa ingredienser. Som ett resultat av detta regleras vissa ingredienser i vissa medlemsstater, men inte i andra. Medlemsstaterna har också olika syn på tillsatser som integreras i filtret på cigaretter samt tillsatser som färgar tobaksröken. Utan en harmonisering kan det förväntas att hindren på den inre marknaden ökar under de kommande åren med tanke på dels genomförandet av ramkonventionen och dess riktlinjer, dels de erfarenheter som gjorts i andra jurisdiktioner utanför unionen. Riktlinjerna för artiklarna 9 och 10 i ramkonventionen syftar särskilt till att avlägsna ingredienser som gör produkterna mer välsmakande, ger intryck av att tobaksvaror har hälsofördelar, är förknippade med energi och vitalitet eller har färgande egenskaper.

| (14) | Avsaknaden av en harmoniserad syn på regleringen av ingredienser påverkar den inre marknadens funktion och inverkar på den fria rörligheten för varor inom EU. En del medlemsstater har antagit lagar eller ingått bindande avtal med branschen för att tillåta eller förbjuda vissa ingredienser. Som ett resultat av detta regleras vissa ingredienser i vissa medlemsstater, men inte i andra. Medlemsstaterna har också olika syn på tillsatser som integreras i filtret på cigaretter samt tillsatser som färgar tobaksröken. Utan en harmonisering kan det förväntas att hindren på den inre marknaden ökar under de kommande åren med tanke på dels genomförandet av ramkonventionen och dess riktlinjer, dels de erfarenheter som gjorts i andra jurisdiktioner utanför unionen. Riktlinjerna för artiklarna 9 och 10 i ramkonventionen syftar särskilt till att avlägsna ingredienser som gör produkterna mer välsmakande, ger intryck av att tobaksvaror har hälsofördelar, är förknippade med energi och vitalitet eller har färgande egenskaper.
  Ingredienser som ökar den beroendeframkallande effekten och toxiciteten bör också avlägsnas. |
| --- | --- |

(14)

Avsaknaden av en harmoniserad syn på regleringen av ingredienser påverkar den inre marknadens funktion och inverkar på den fria rörligheten för varor inom EU. En del medlemsstater har antagit lagar eller ingått bindande avtal med branschen för att tillåta eller förbjuda vissa ingredienser. Som ett resultat av detta regleras vissa ingredienser i vissa medlemsstater, men inte i andra. Medlemsstaterna har också olika syn på tillsatser som integreras i filtret på cigaretter samt tillsatser som färgar tobaksröken. Utan en harmonisering kan det förväntas att hindren på den inre marknaden ökar under de kommande åren med tanke på dels genomförandet av ramkonventionen och dess riktlinjer, dels de erfarenheter som gjorts i andra jurisdiktioner utanför unionen. Riktlinjerna för artiklarna 9 och 10 i ramkonventionen syftar särskilt till att avlägsna ingredienser som gör produkterna mer välsmakande, ger intryck av att tobaksvaror har hälsofördelar, är förknippade med energi och vitalitet eller har färgande egenskaper.
  Ingredienser som ökar den beroendeframkallande effekten och toxiciteten bör också avlägsnas.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | För att skydda människors hälsa bör de tillsatser som används i tobaksvaror genomgå en säkerhetsbedömning. Endast de tillsatser som står med i en unionsförteckning över godkända tillsatser bör få användas i tobaksvaror. Denna förteckning bör också ange eventuella villkor eller restriktioner för användningen av de tillåtna tillsatserna. Tobaksvaror som innehåller tillsatser som inte ingår i unionsförteckningen eller som används på ett sätt som strider mot detta direktiv bör inte släppas ut på unionsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

För att skydda människors hälsa bör de tillsatser som används i tobaksvaror genomgå en säkerhetsbedömning. Endast de tillsatser som står med i en unionsförteckning över godkända tillsatser bör få användas i tobaksvaror. Denna förteckning bör också ange eventuella villkor eller restriktioner för användningen av de tillåtna tillsatserna. Tobaksvaror som innehåller tillsatser som inte ingår i unionsförteckningen eller som används på ett sätt som strider mot detta direktiv bör inte släppas ut på unionsmarknaden.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Det är viktigt att inte enbart ta hänsyn till egenskaperna hos själva tillsatserna utan även deras förbränningsprodukter. Varken tillsatserna eller deras förbränningsprodukter bör uppfylla kriterierna för att klassificeras som farliga enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

   (2)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Det är viktigt att inte enbart ta hänsyn till egenskaperna hos själva tillsatserna utan även deras förbränningsprodukter. Varken tillsatserna eller deras förbränningsprodukter bör uppfylla kriterierna för att klassificeras som farliga enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

   (2)

  .

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Sannolikheten för skillnader mellan medlemsstaternas bestämmelser ökar ytterligare genom att många länder hyser farhågor angående tobaksvaror
  , inklusive rökfria tobaksvaror,
  med en annan karakteristisk smak än tobak, som kan påverka konsumtionsmönster eller gör att människor lättare börjar konsumera tobak. I flera länder har exempelvis försäljningen av varor med tillsats av mentol gradvis ökat även om rökningen i allmänhet har minskat. Ett antal undersökningar pekar på att tobaksvaror med tillsats av mentol kan underlätta inhalering och göra det lättare för ungdomar att börja röka. Åtgärder som leder till omotiverade skillnader i behandlingen av smaksatta cigaretter (t.ex. mentolcigaretter eller kryddnejlikecigaretter) bör undvikas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Sannolikheten för skillnader mellan medlemsstaternas bestämmelser ökar ytterligare genom att många länder hyser farhågor angående tobaksvaror
  , inklusive rökfria tobaksvaror,
  med en annan karakteristisk smak än tobak, som kan påverka konsumtionsmönster eller gör att människor lättare börjar konsumera tobak. I flera länder har exempelvis försäljningen av varor med tillsats av mentol gradvis ökat även om rökningen i allmänhet har minskat. Ett antal undersökningar pekar på att tobaksvaror med tillsats av mentol kan underlätta inhalering och göra det lättare för ungdomar att börja röka. Åtgärder som leder till omotiverade skillnader i behandlingen av smaksatta cigaretter (t.ex. mentolcigaretter eller kryddnejlikecigaretter) bör undvikas.

| (15) | Sannolikheten för skillnader mellan medlemsstaternas bestämmelser ökar ytterligare genom att många länder hyser farhågor angående tobaksvaror med en annan karakteristisk smak än tobak, som kan påverka konsumtionsmönster eller gör att människor lättare börjar konsumera tobak. I flera länder har exempelvis försäljningen av varor med tillsats av mentol gradvis ökat även om rökningen i allmänhet har minskat. Ett antal undersökningar pekar på att tobaksvaror med tillsats av mentol kan underlätta inhalering och göra det lättare för ungdomar att börja röka. Åtgärder som leder till omotiverade skillnader i behandlingen av smaksatta cigaretter (t.ex. mentolcigaretter eller kryddnejlikecigaretter) bör undvikas. |
| --- | --- |

(15)

Sannolikheten för skillnader mellan medlemsstaternas bestämmelser ökar ytterligare genom att många länder hyser farhågor angående tobaksvaror med en annan karakteristisk smak än tobak, som kan påverka konsumtionsmönster eller gör att människor lättare börjar konsumera tobak. I flera länder har exempelvis försäljningen av varor med tillsats av mentol gradvis ökat även om rökningen i allmänhet har minskat. Ett antal undersökningar pekar på att tobaksvaror med tillsats av mentol kan underlätta inhalering och göra det lättare för ungdomar att börja röka. Åtgärder som leder till omotiverade skillnader i behandlingen av smaksatta cigaretter (t.ex. mentolcigaretter eller kryddnejlikecigaretter) bör undvikas.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Förbudet mot tobaksvaror med karakteristisk smak innebär inte ett generellt förbud mot användning av enskilda tillsatser, men tvingar tillverkarna att minska mängden av tillsatsen eller kombinationen av tillsatser i sådan utsträckning att tillsatserna inte längre leder till en karakteristisk smak. Användningen av tillsatser som behövs för tillverkning av tobaksvaror bör tillåtas, under förutsättning att de inte leder till en karakteristisk smak. Kommissionen bör se till att tillämpningen av bestämmelsen om karakteristisk smak sker på enhetliga villkor. Oberoende paneler bör användas av medlemsstaterna och kommissionen för att bistå vid sådana beslut. Tillämpningen av detta direktiv bör inte göra åtskillnad mellan olika tobakssorter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Förbudet mot tobaksvaror med karakteristisk smak innebär inte ett generellt förbud mot användning av enskilda tillsatser, men tvingar tillverkarna att minska mängden av tillsatsen eller kombinationen av tillsatser i sådan utsträckning att tillsatserna inte längre leder till en karakteristisk smak. Användningen av tillsatser som behövs för tillverkning av tobaksvaror bör tillåtas, under förutsättning att de inte leder till en karakteristisk smak. Kommissionen bör se till att tillämpningen av bestämmelsen om karakteristisk smak sker på enhetliga villkor. Oberoende paneler bör användas av medlemsstaterna och kommissionen för att bistå vid sådana beslut. Tillämpningen av detta direktiv bör inte göra åtskillnad mellan olika tobakssorter.

utgår

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Vissa tillsatser används för att ge intrycket att tobaksvaror har hälsofördelar, utgör en mindre hälsorisk eller ökar mental uppmärksamhet och fysisk prestation.
  Dessa tillsatser bör förbjudas
  i syfte att garantera enhetliga regler och en hög hälsoskyddsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Vissa tillsatser används för att ge intrycket att tobaksvaror har hälsofördelar, utgör en mindre hälsorisk eller ökar mental uppmärksamhet och fysisk prestation.
  Dessa tillsatser bör förbjudas
  i syfte att garantera enhetliga regler och en hög hälsoskyddsnivå.

| (17) | Vissa tillsatser används för att ge intrycket att tobaksvaror har hälsofördelar, utgör en mindre hälsorisk eller ökar mental uppmärksamhet och fysisk prestation. I syfte att garantera enhetliga regler och en hög hälsoskyddsnivå
  bör dessa tillsatser inte godkännas. Dessutom bör tillsatser som ger en karakteristisk smak inte godkännas. Detta bör inte leda till ett generellt förbud mot användningen av enskilda tillsatser. Tillverkarna bör dock krävas att minska användningen av en tillsats eller en blandning av tillsatser i sådan utsträckning att tillsatserna inte längre leder till en karakteristisk smak. Det bör vara möjligt att godkänna användningen av tillsatser som är nödvändiga vid tillverkning av tobaksvaror, så länge sådana tillsatser inte leder till en karakteristisk smak eller ökar attraktionskraften hos varorna i fråga. |
| --- | --- |

(17)

Vissa tillsatser används för att ge intrycket att tobaksvaror har hälsofördelar, utgör en mindre hälsorisk eller ökar mental uppmärksamhet och fysisk prestation. I syfte att garantera enhetliga regler och en hög hälsoskyddsnivå
  bör dessa tillsatser inte godkännas. Dessutom bör tillsatser som ger en karakteristisk smak inte godkännas. Detta bör inte leda till ett generellt förbud mot användningen av enskilda tillsatser. Tillverkarna bör dock krävas att minska användningen av en tillsats eller en blandning av tillsatser i sådan utsträckning att tillsatserna inte längre leder till en karakteristisk smak. Det bör vara möjligt att godkänna användningen av tillsatser som är nödvändiga vid tillverkning av tobaksvaror, så länge sådana tillsatser inte leder till en karakteristisk smak eller ökar attraktionskraften hos varorna i fråga.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Alltfler människor, varav majoriteten är barn, lider av astma och olika allergier. Man har inte kunnat fastställa alla orsaker till astma, vilket framhålls av WHO, men riskfaktorer såsom allergener, tobak och kemiska irriterande ämnen måste förhindras för att människor ska få en bättre livskvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Alltfler människor, varav majoriteten är barn, lider av astma och olika allergier. Man har inte kunnat fastställa alla orsaker till astma, vilket framhålls av WHO, men riskfaktorer såsom allergener, tobak och kemiska irriterande ämnen måste förhindras för att människor ska få en bättre livskvalitet.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Eftersom direktivet främst inriktas på ungdomar bör tobaksvaror som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  rökfria tobaksvaror
  , beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om ingredienser så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Eftersom direktivet främst inriktas på ungdomar bör tobaksvaror som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  rökfria tobaksvaror
  , beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om ingredienser så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster.

| (18) | Eftersom direktivet främst inriktas på ungdomar bör tobaksvaror som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  tobak för vattenpipa
  , beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om ingredienser så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom direktivet främst inriktas på ungdomar bör tobaksvaror som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  tobak för vattenpipa
  , beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om ingredienser så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att utforma den nationella lagstiftningen så att den skyddar ungdomar, om det ännu inte skett, genom att förbjuda försäljning av tobaksvaror till ungdomar under 18 år samt förbjuda ungdomar under 18 år att använda dessa varor. Medlemsstaterna bör även se till att dessa förbud respekteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att utforma den nationella lagstiftningen så att den skyddar ungdomar, om det ännu inte skett, genom att förbjuda försäljning av tobaksvaror till ungdomar under 18 år samt förbjuda ungdomar under 18 år att använda dessa varor. Medlemsstaterna bör även se till att dessa förbud respekteras.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | I artikel 16 i ramkonventionen betonas konventionsparternas ansvar för produkter som riktar sig till minderåriga konsumenter, till exempel livsmedelsprodukter och leksaker i form av tobaksvaror, som kan tilltala minderåriga. Under senare år har flera nikotinfria produkter, till exempel e-cigaretter såsom ”shisha vaping sticks”, släppts ut på marknaden. De har formen av en cigarett, och rökningen efterliknas genom ämnen som förångas, men det finns ännu inga vetenskapliga bevis för att de är ofarliga. Genom ett elektriskt ljus imiteras förbränningen av en cigarett. Sådana produkter är tydligt framställda för att tilltala ungdomar och minderåriga konsumenter, och de blir allt populärare bland minderåriga i flera medlemsstater. Oron ökar inför de vanor som unga konsumenter och minderåriga utvecklar genom att använda sådana imitationer av cigaretter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

I artikel 16 i ramkonventionen betonas konventionsparternas ansvar för produkter som riktar sig till minderåriga konsumenter, till exempel livsmedelsprodukter och leksaker i form av tobaksvaror, som kan tilltala minderåriga. Under senare år har flera nikotinfria produkter, till exempel e-cigaretter såsom ”shisha vaping sticks”, släppts ut på marknaden. De har formen av en cigarett, och rökningen efterliknas genom ämnen som förångas, men det finns ännu inga vetenskapliga bevis för att de är ofarliga. Genom ett elektriskt ljus imiteras förbränningen av en cigarett. Sådana produkter är tydligt framställda för att tilltala ungdomar och minderåriga konsumenter, och de blir allt populärare bland minderåriga i flera medlemsstater. Oron ökar inför de vanor som unga konsumenter och minderåriga utvecklar genom att använda sådana imitationer av cigaretter.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Sådana olikheter kan sannolikt fungera som hinder för handeln och leda till att den inre marknaden för tobaksvaror inte fungerar som avsett, och de bör därför undanröjas. Konsumenter i vissa medlemsstater kan också vara bättre informerade om hälsoriskerna med tobaksvaror än i andra. Utan ytterligare åtgärder på unionsnivå kommer de befintliga olikheterna antagligen att öka under de närmaste åren. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Sådana olikheter kan sannolikt fungera som hinder för handeln och leda till att den inre marknaden för tobaksvaror inte fungerar som avsett, och de bör därför undanröjas. Konsumenter i vissa medlemsstater kan också vara bättre informerade om hälsoriskerna med tobaksvaror än i andra. Utan ytterligare åtgärder på unionsnivå kommer de befintliga olikheterna antagligen att öka under de närmaste åren.

| (20) | Sådana olikheter kan sannolikt fungera som hinder för handeln och leda till att den inre marknaden för tobaksvaror inte fungerar som avsett, och de bör därför undanröjas. Konsumenter i vissa medlemsstater kan också vara bättre informerade om hälsoriskerna med tobaksvaror än i andra. Utan ytterligare
  harmoniserande
  åtgärder på unionsnivå kommer de befintliga olikheterna antagligen att öka under de närmaste åren. |
| --- | --- |

(20)

Sådana olikheter kan sannolikt fungera som hinder för handeln och leda till att den inre marknaden för tobaksvaror inte fungerar som avsett, och de bör därför undanröjas. Konsumenter i vissa medlemsstater kan också vara bättre informerade om hälsoriskerna med tobaksvaror än i andra. Utan ytterligare
  harmoniserande
  åtgärder på unionsnivå kommer de befintliga olikheterna antagligen att öka under de närmaste åren.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Bestämmelserna om märkning måste också anpassas till nya vetenskapliga rön. Att ange utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid på cigarettpaket har exempelvis visat sig vara missledande, eftersom det får konsumenterna att tro att vissa cigaretter är mindre skadliga än andra. Det finns också belägg för att stora kombinerade hälsovarningar är mer effektiva än varningar med endast text. Därför bör kombinerade hälsovarningar bli obligatoriska i hela unionen och täcka betydande och synliga delar av förpackningens yta. En minimistorlek bör fastställas för alla hälsovarningar för att säkerställa deras synlighet och effekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Bestämmelserna om märkning måste också anpassas till nya vetenskapliga rön. Att ange utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid på cigarettpaket har exempelvis visat sig vara missledande, eftersom det får konsumenterna att tro att vissa cigaretter är mindre skadliga än andra. Det finns också belägg för att stora kombinerade hälsovarningar är mer effektiva än varningar med endast text. Därför bör kombinerade hälsovarningar bli obligatoriska i hela unionen och täcka betydande och synliga delar av förpackningens yta. En minimistorlek bör fastställas för alla hälsovarningar för att säkerställa deras synlighet och effekt.

| (22) | Bestämmelserna om märkning måste också anpassas till nya vetenskapliga rön. Att ange utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid på cigarettpaket har exempelvis visat sig vara missledande, eftersom det får konsumenterna att tro att vissa cigaretter är mindre skadliga än andra. Det finns också belägg för att stora kombinerade hälsovarningar
  med bild och text
  är mer effektiva än varningar med endast text. Därför bör kombinerade hälsovarningar bli obligatoriska i hela unionen och täcka betydande och synliga delar
  i synfältet
  av förpackningens yta. En minimistorlek bör fastställas för alla hälsovarningar för att säkerställa deras synlighet och effekt. |
| --- | --- |

(22)

Bestämmelserna om märkning måste också anpassas till nya vetenskapliga rön. Att ange utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid på cigarettpaket har exempelvis visat sig vara missledande, eftersom det får konsumenterna att tro att vissa cigaretter är mindre skadliga än andra. Det finns också belägg för att stora kombinerade hälsovarningar
  med bild och text
  är mer effektiva än varningar med endast text. Därför bör kombinerade hälsovarningar bli obligatoriska i hela unionen och täcka betydande och synliga delar
  i synfältet
  av förpackningens yta. En minimistorlek bör fastställas för alla hälsovarningar för att säkerställa deras synlighet och effekt.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | I syfte att garantera hälsovarningarnas fullständighet och synlighet samt maximera deras effekt, bör bestämmelser införas om varningarnas storlek och om vissa aspekter av tobaksförpackningens utformning
  , däribland sättet att öppna den
  . Förpackning och produkter kan vilseleda konsumenter, särskilt ungdomar, genom att skapa ett intryck av att produkterna är mindre skadliga. Detta är till exempel fallet med vissa texter eller annat som förekommer på förpackningarna, till exempel ord som ”låg tjärhalt”, ”light”, ”ultralight”, ”mild”, ”naturlig”, ”ekologisk”, ”utan tillsatser”, ”utan smaktillsatser”, ”slim”, namn, bilder och figurativa eller icke figurativa symboler. På samma sätt kan de enskilda cigaretternas storlek och utseende vilseleda konsumenterna genom att skapa ett intryck av att vara mindre skadliga. En nyligen utförd undersökning visar att rökare av slimcigaretter är mer benägna att tro att deras eget märke var mindre skadligt än andra. Dessa problem bör motverkas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

I syfte att garantera hälsovarningarnas fullständighet och synlighet samt maximera deras effekt, bör bestämmelser införas om varningarnas storlek och om vissa aspekter av tobaksförpackningens utformning
  , däribland sättet att öppna den
  . Förpackning och produkter kan vilseleda konsumenter, särskilt ungdomar, genom att skapa ett intryck av att produkterna är mindre skadliga. Detta är till exempel fallet med vissa texter eller annat som förekommer på förpackningarna, till exempel ord som ”låg tjärhalt”, ”light”, ”ultralight”, ”mild”, ”naturlig”, ”ekologisk”, ”utan tillsatser”, ”utan smaktillsatser”, ”slim”, namn, bilder och figurativa eller icke figurativa symboler. På samma sätt kan de enskilda cigaretternas storlek och utseende vilseleda konsumenterna genom att skapa ett intryck av att vara mindre skadliga. En nyligen utförd undersökning visar att rökare av slimcigaretter är mer benägna att tro att deras eget märke var mindre skadligt än andra. Dessa problem bör motverkas.

| (23) | I syfte att garantera hälsovarningarnas fullständighet och synlighet samt maximera deras effekt, bör bestämmelser införas om varningarnas storlek och om vissa aspekter av tobaksförpackningens utformning. Förpackning och produkter kan vilseleda konsumenter, särskilt ungdomar, genom att skapa ett intryck av att produkterna är mindre skadliga. Detta är till exempel fallet med vissa texter eller annat som förekommer på förpackningarna, till exempel ord som ”låg tjärhalt”, ”light”, ”ultralight”, ”mild”, ”naturlig”, ”ekologisk”, ”utan tillsatser”, ”utan smaktillsatser”, ”slim”, namn, bilder och figurativa eller icke figurativa symboler.På samma sätt kan de enskilda cigaretternas storlek och utseende vilseleda konsumenterna genom att skapa ett intryck av att vara mindre skadliga. En nyligen utförd undersökning visar att rökare av slimcigaretter är mer benägna att tro att deras eget märke var mindre skadligt än andra. Dessa problem bör motverkas. |
| --- | --- |

(23)

I syfte att garantera hälsovarningarnas fullständighet och synlighet samt maximera deras effekt, bör bestämmelser införas om varningarnas storlek och om vissa aspekter av tobaksförpackningens utformning. Förpackning och produkter kan vilseleda konsumenter, särskilt ungdomar, genom att skapa ett intryck av att produkterna är mindre skadliga. Detta är till exempel fallet med vissa texter eller annat som förekommer på förpackningarna, till exempel ord som ”låg tjärhalt”, ”light”, ”ultralight”, ”mild”, ”naturlig”, ”ekologisk”, ”utan tillsatser”, ”utan smaktillsatser”, ”slim”, namn, bilder och figurativa eller icke figurativa symboler.På samma sätt kan de enskilda cigaretternas storlek och utseende vilseleda konsumenterna genom att skapa ett intryck av att vara mindre skadliga. En nyligen utförd undersökning visar att rökare av slimcigaretter är mer benägna att tro att deras eget märke var mindre skadligt än andra. Dessa problem bör motverkas.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Det har visat sig att tobaksvaror innehåller och avger många skadliga ämnen och kända cancerframkallande ämnen, som är skadliga för människors hälsa när de förbränns. Vetenskapliga studier har också entydigt visat att passiv rökning orsakar dödsfall, sjukdom och funktionsnedsättning samt är farligt särskilt för foster och spädbarn. Andningssvårigheter kan framkallas eller förvärras hos personer som andas in tobaksröken. Hälsovarningarna bör därför även upplysa om hälsoriskerna i samband med passiv rökning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Det har visat sig att tobaksvaror innehåller och avger många skadliga ämnen och kända cancerframkallande ämnen, som är skadliga för människors hälsa när de förbränns. Vetenskapliga studier har också entydigt visat att passiv rökning orsakar dödsfall, sjukdom och funktionsnedsättning samt är farligt särskilt för foster och spädbarn. Andningssvårigheter kan framkallas eller förvärras hos personer som andas in tobaksröken. Hälsovarningarna bör därför även upplysa om hälsoriskerna i samband med passiv rökning.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Tobaksvaror för rökning som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra än cigarretter
  och
  rulltobak, bör beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om märkning så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. Märkningen av dessa tobaksvaror bör följa särskilda regler. Hälsovarningarnas synlighet på rökfria tobaksvaror måste garanteras. Varningarna bör därför placeras på de två huvudytorna av förpackningar med rökfria tobaksvaror. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Tobaksvaror för rökning som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra än cigarretter
  och
  rulltobak, bör beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om märkning så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. Märkningen av dessa tobaksvaror bör följa särskilda regler. Hälsovarningarnas synlighet på rökfria tobaksvaror måste garanteras. Varningarna bör därför placeras på de två huvudytorna av förpackningar med rökfria tobaksvaror.

| (24) | Tobaksvaror för rökning som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra än cigarretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa
  , bör beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om märkning så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. Märkningen av dessa tobaksvaror bör följa särskilda regler. Hälsovarningarnas synlighet på rökfria tobaksvaror måste garanteras. Varningarna bör därför placeras på de två huvudytorna av förpackningar med rökfria tobaksvaror. |
| --- | --- |

(24)

Tobaksvaror för rökning som framför allt används av äldre konsumenter, dvs. andra än cigarretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa
  , bör beviljas ett undantag från vissa bestämmelser om märkning så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. Märkningen av dessa tobaksvaror bör följa särskilda regler. Hälsovarningarnas synlighet på rökfria tobaksvaror måste garanteras. Varningarna bör därför placeras på de två huvudytorna av förpackningar med rökfria tobaksvaror.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Betydande mängder av olagliga produkter, som inte uppfyller kraven i direktiv 2001/37/EG, släpps ut på marknaden och uppgifter tyder på att mängderna kan komma att öka. Sådana produkter undergräver den fria rörligheten för produkter som uppfyller kraven och det skydd som lagstiftningen om tobakskontroll ger. Dessutom åläggs unionen genom ramkonventionen att bekämpa olagliga produkter, som en del av en övergripande politik för tobakskontroll. Därför bör bestämmelser införas om att styckförpackningar med tobaksvaror ska märkas på ett unikt och säkert sätt och transporten av dem registreras, så att dessa produkter kan spåras i unionen och att man kan övervaka och bättre tillse att de uppfyller kraven i detta direktiv. Dessutom bör bestämmelser fastställas om införande av en säkerhetsmärkning som underlättar kontrollen av huruvida produkterna är äkta eller inte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Betydande mängder av olagliga produkter, som inte uppfyller kraven i direktiv 2001/37/EG, släpps ut på marknaden och uppgifter tyder på att mängderna kan komma att öka. Sådana produkter undergräver den fria rörligheten för produkter som uppfyller kraven och det skydd som lagstiftningen om tobakskontroll ger. Dessutom åläggs unionen genom ramkonventionen att bekämpa olagliga produkter, som en del av en övergripande politik för tobakskontroll. Därför bör bestämmelser införas om att styckförpackningar med tobaksvaror ska märkas på ett unikt och säkert sätt och transporten av dem registreras, så att dessa produkter kan spåras i unionen och att man kan övervaka och bättre tillse att de uppfyller kraven i detta direktiv. Dessutom bör bestämmelser fastställas om införande av en säkerhetsmärkning som underlättar kontrollen av huruvida produkterna är äkta eller inte.

| (26) | Betydande mängder av olagliga produkter, som inte uppfyller kraven i direktiv 2001/37/EG, släpps ut på marknaden, och uppgifter tyder på att mängderna kan komma att öka. Sådana produkter undergräver den fria rörligheten för produkter som uppfyller kraven och det skydd som lagstiftningen om tobakskontroll ger. Dessutom åläggs unionen genom ramkonventionen att bekämpa olagliga produkter, som en del av en övergripande politik för tobakskontroll. Därför bör bestämmelser införas om att styckförpackningar
  och alla eventuella transportytterförpackningar
  med tobaksvaror ska märkas på ett unikt och säkert sätt och transporten av dem registreras, så att dessa produkter kan spåras i unionen och att man kan övervaka och bättre tillse att de uppfyller kraven i detta direktiv. Dessutom bör bestämmelser fastställas om införande av en säkerhetsmärkning som underlättar kontrollen av huruvida produkterna är äkta eller inte
  och för att se till att den unika identitetsmärkningen på styckförpackningarna är kopplad till den unika identitetsmärkningen på transportytterförpackningen
  . |
| --- | --- |

(26)

Betydande mängder av olagliga produkter, som inte uppfyller kraven i direktiv 2001/37/EG, släpps ut på marknaden, och uppgifter tyder på att mängderna kan komma att öka. Sådana produkter undergräver den fria rörligheten för produkter som uppfyller kraven och det skydd som lagstiftningen om tobakskontroll ger. Dessutom åläggs unionen genom ramkonventionen att bekämpa olagliga produkter, som en del av en övergripande politik för tobakskontroll. Därför bör bestämmelser införas om att styckförpackningar
  och alla eventuella transportytterförpackningar
  med tobaksvaror ska märkas på ett unikt och säkert sätt och transporten av dem registreras, så att dessa produkter kan spåras i unionen och att man kan övervaka och bättre tillse att de uppfyller kraven i detta direktiv. Dessutom bör bestämmelser fastställas om införande av en säkerhetsmärkning som underlättar kontrollen av huruvida produkterna är äkta eller inte
  och för att se till att den unika identitetsmärkningen på styckförpackningarna är kopplad till den unika identitetsmärkningen på transportytterförpackningen
  .

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | För att garantera oberoende och öppenhet bör tillverkare av tobaksvaror sluta avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  , under överinseende
  av en extern revisor. Uppgifter från systemet för spårning bör hållas åtskilda från andra företagsrelaterade uppgifter, och vid alla tidpunkter stå under kontroll av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen och vara tillgängliga för dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

För att garantera oberoende och öppenhet bör tillverkare av tobaksvaror sluta avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  , under överinseende
  av en extern revisor. Uppgifter från systemet för spårning bör hållas åtskilda från andra företagsrelaterade uppgifter, och vid alla tidpunkter stå under kontroll av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen och vara tillgängliga för dem.

| (28) | För att garantera oberoende och öppenhet bör tillverkare av tobaksvaror sluta avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  . Lämpligheten hos sådana avtal bör godkännas och övervakas
  av
  kommissionen, bistådd av
  en
  oberoende
  extern revisor. Uppgifter från systemet för spårning bör hållas åtskilda från andra företagsrelaterade uppgifter, och vid alla tidpunkter stå under kontroll av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen och vara tillgängliga för dem. |
| --- | --- |

(28)

För att garantera oberoende och öppenhet bör tillverkare av tobaksvaror sluta avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  . Lämpligheten hos sådana avtal bör godkännas och övervakas
  av
  kommissionen, bistådd av
  en
  oberoende
  extern revisor. Uppgifter från systemet för spårning bör hållas åtskilda från andra företagsrelaterade uppgifter, och vid alla tidpunkter stå under kontroll av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen och vara tillgängliga för dem.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | I rådets direktiv 89/622/EEG av den 13 november 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror samt förbud för utsläppande på marknaden av vissa tobakstyper för användning i munnen förbjöds försäljning av vissa typer av tobak för användning i munnen i medlemsstaterna. Förbudet upprepades i direktiv 2001/37/EG. Sverige har beviljats ett undantag från detta förbud genom artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen bör behållas för att förhindra att en beroendeframkallande och för ungdomar attraktiv produkt med skadliga hälsoeffekter införs på den inre marknaden.
  För andra rökfria tobaksvaror som inte tillverkas för massmarknaden anses en strikt reglering av märkning och ingredienser vara tillräcklig för att förhindra en marknadsexpansion utöver traditionellt bruk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

I rådets direktiv 89/622/EEG av den 13 november 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror samt förbud för utsläppande på marknaden av vissa tobakstyper för användning i munnen förbjöds försäljning av vissa typer av tobak för användning i munnen i medlemsstaterna. Förbudet upprepades i direktiv 2001/37/EG. Sverige har beviljats ett undantag från detta förbud genom artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen bör behållas för att förhindra att en beroendeframkallande och för ungdomar attraktiv produkt med skadliga hälsoeffekter införs på den inre marknaden.
  För andra rökfria tobaksvaror som inte tillverkas för massmarknaden anses en strikt reglering av märkning och ingredienser vara tillräcklig för att förhindra en marknadsexpansion utöver traditionellt bruk.

| (29) | I rådets direktiv 89/622/EEG av den 13 november 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror samt förbud för utsläppande på marknaden av vissa tobakstyper för användning i munnen förbjöds försäljning av vissa typer av tobak för användning i munnen i medlemsstaterna. Förbudet upprepades i direktiv 2001/37/EG. Sverige har beviljats ett undantag från detta förbud genom artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen bör behållas för att förhindra att en beroendeframkallande och för ungdomar attraktiv produkt med skadliga hälsoeffekter införs på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(29)

I rådets direktiv 89/622/EEG av den 13 november 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om märkning av tobaksvaror samt förbud för utsläppande på marknaden av vissa tobakstyper för användning i munnen förbjöds försäljning av vissa typer av tobak för användning i munnen i medlemsstaterna. Förbudet upprepades i direktiv 2001/37/EG. Sverige har beviljats ett undantag från detta förbud genom artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen bör behållas för att förhindra att en beroendeframkallande och för ungdomar attraktiv produkt med skadliga hälsoeffekter införs på den inre marknaden.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | På grund av det generella förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen (snus) inom unionen saknas det gränsöverskridande intresset av att reglera innehållet i snus. Ansvaret för att reglera innehållet i snus åligger därmed den medlemsstat där försäljning av snus är tillåten i enlighet med artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Snus bör därför undantas från bestämmelserna i artikel 6 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

På grund av det generella förbudet mot försäljning av tobak för användning i munnen (snus) inom unionen saknas det gränsöverskridande intresset av att reglera innehållet i snus. Ansvaret för att reglera innehållet i snus åligger därmed den medlemsstat där försäljning av snus är tillåten i enlighet med artikel 151 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. Snus bör därför undantas från bestämmelserna i artikel 6 i detta direktiv.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Den gränsöverskridande distansförsäljningen av tobaksvaror underlättar ungdomars tillgång till dessa och riskerar att undergräva efterlevnaden av
  lagstiftningen om tobakskontroll, särskilt
  detta direktiv.
  Gemensamma regler om ett anmälningssystem är nödvändiga för att detta direktiv ska uppnå sin fulla verkan. Detta direktivs bestämmelse om anmälan av gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror bör gälla utan hinder av det anmälningsförfarande som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster. Distansförsäljning av tobaksvaror från näringsidkare till konsumenter regleras också i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal, som från och med den 13 juni 2014 ersätts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Den gränsöverskridande distansförsäljningen av tobaksvaror underlättar ungdomars tillgång till dessa och riskerar att undergräva efterlevnaden av
  lagstiftningen om tobakskontroll, särskilt
  detta direktiv.
  Gemensamma regler om ett anmälningssystem är nödvändiga för att detta direktiv ska uppnå sin fulla verkan. Detta direktivs bestämmelse om anmälan av gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror bör gälla utan hinder av det anmälningsförfarande som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster. Distansförsäljning av tobaksvaror från näringsidkare till konsumenter regleras också i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal, som från och med den 13 juni 2014 ersätts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter.

| (30) | Den gränsöverskridande distansförsäljningen av tobaksvaror
  bör förbjudas eftersom den
  underlättar ungdomars tillgång till dessa och riskerar att undergräva efterlevnaden av detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Den gränsöverskridande distansförsäljningen av tobaksvaror
  bör förbjudas eftersom den
  underlättar ungdomars tillgång till dessa och riskerar att undergräva efterlevnaden av detta direktiv.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Direktiv 2003/33/EG om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror förbjuder redan gratisutdelning av sådana varor i samband med sponsring av evenemang. Med detta direktiv, som reglerar tobaksvarornas presentation och försäljning och har som mål att uppnå en hög hälsoskyddsnivå och att förebygga tobakskonsumtion bland ungdomar, utökas förbudet mot gratisutdelning till allmänna platser, och det blir uttryckligen förbjudet att distribuera trycksaker, rabattkuponger och liknande reklammaterial i paketen och förpackningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Direktiv 2003/33/EG om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror förbjuder redan gratisutdelning av sådana varor i samband med sponsring av evenemang. Med detta direktiv, som reglerar tobaksvarornas presentation och försäljning och har som mål att uppnå en hög hälsoskyddsnivå och att förebygga tobakskonsumtion bland ungdomar, utökas förbudet mot gratisutdelning till allmänna platser, och det blir uttryckligen förbjudet att distribuera trycksaker, rabattkuponger och liknande reklammaterial i paketen och förpackningarna.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 30b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30b) | Kommissionen och medlemsstaterna bör åta sig att effektivt genomföra protokollet till ramkonventionen om tobakskontroll om eliminering av olaglig handel med tobaksvaror. Det krävs insatser för att hindra olaglig handel med tobaksvaror tillverkade i tredjeländer och förbättra kontrollen av denna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30b)

Kommissionen och medlemsstaterna bör åta sig att effektivt genomföra protokollet till ramkonventionen om tobakskontroll om eliminering av olaglig handel med tobaksvaror. Det krävs insatser för att hindra olaglig handel med tobaksvaror tillverkade i tredjeländer och förbättra kontrollen av denna.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Alla tobaksvaror kan orsaka dödsfall, sjuklighet och funktionsnedsättning och konsumtionen av dem bör därför
  begränsas
  . Av detta skäl är det viktigt att övervaka utvecklingen av tobaksvaror av nya typer. Tillverkare och importörer bör vara skyldiga att anmäla tobaksvaror av ny typ, utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenhet att förbjuda eller att godkänna dem. Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  fem år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

Alla tobaksvaror kan orsaka dödsfall, sjuklighet och funktionsnedsättning och konsumtionen av dem bör därför
  begränsas
  . Av detta skäl är det viktigt att övervaka utvecklingen av tobaksvaror av nya typer. Tillverkare och importörer bör vara skyldiga att anmäla tobaksvaror av ny typ, utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenhet att förbjuda eller att godkänna dem. Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  fem år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv.

| (31) | Alla tobaksvaror kan orsaka dödsfall, sjuklighet och funktionsnedsättning, och
  tillverkningen, distributionen och
  konsumtionen av dem bör därför
  regleras
  . Av detta skäl är det viktigt att övervaka utvecklingen av tobaksvaror av ny typ. Tillverkare och importörer bör vara skyldiga att anmäla tobaksvaror av ny typ, utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenhet att förbjuda eller att godkänna dem. Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  tre år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv. |
| --- | --- |

(31)

Alla tobaksvaror kan orsaka dödsfall, sjuklighet och funktionsnedsättning, och
  tillverkningen, distributionen och
  konsumtionen av dem bör därför
  regleras
  . Av detta skäl är det viktigt att övervaka utvecklingen av tobaksvaror av ny typ. Tillverkare och importörer bör vara skyldiga att anmäla tobaksvaror av ny typ, utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenhet att förbjuda eller att godkänna dem. Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  tre år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv.

Ändring 165

Förslag till direktiv

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Nikotinprodukter
  som
  säljs på unionsmarknaden.
  Att
  medlemsstaterna har använt sig av skilda regleringsmetoder för att bemöta hälso- och säkerhetsfrågor i samband med dessa produkter
  har en negativ inverkan på den inre marknadens funktion, särskilt med tanke på att dessa produkter är föremål för betydande gränsöverskridande distansförsäljning, däribland via internet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Nikotinprodukter
  som
  säljs på unionsmarknaden.
  Att
  medlemsstaterna har använt sig av skilda regleringsmetoder för att bemöta hälso- och säkerhetsfrågor i samband med dessa produkter
  har en negativ inverkan på den inre marknadens funktion, särskilt med tanke på att dessa produkter är föremål för betydande gränsöverskridande distansförsäljning, däribland via internet
  .

| (33) | Nikotinprodukter
  – inbegripet e-cigaretter –
  säljs på unionsmarknaden. Medlemsstaterna har
  dock
  använt sig av skilda regleringsmetoder för att bemöta hälso- och säkerhetsfrågor i samband med dessa produkter
  . Det behövs harmoniserade bestämmelser, och därför bör alla nikotinprodukter regleras genom detta direktiv som tobaksliknande produkter. Med hänsyn till sådana nikotinprodukters potential att hjälpa människor att sluta röka bör medlemsstaterna se till att de i möjligaste mån kan göras tillgängliga som tobaksprodukter
  . |
| --- | --- |

(33)

Nikotinprodukter
  – inbegripet e-cigaretter –
  säljs på unionsmarknaden. Medlemsstaterna har
  dock
  använt sig av skilda regleringsmetoder för att bemöta hälso- och säkerhetsfrågor i samband med dessa produkter
  . Det behövs harmoniserade bestämmelser, och därför bör alla nikotinprodukter regleras genom detta direktiv som tobaksliknande produkter. Med hänsyn till sådana nikotinprodukters potential att hjälpa människor att sluta röka bör medlemsstaterna se till att de i möjligaste mån kan göras tillgängliga som tobaksprodukter
  .

Ändring 118 och 137/rev

Förslag till direktiv

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

   (3)

  föreskrivs en rättslig ram för att bedöma kvalitet, säkerhet och effekt hos läkemedel, inklusive nikotinprodukter. Ett betydande antal nikotinprodukter har redan godkänts enligt detta regelverk. Vid godkännandet beaktas nikotininnehållet i produkten i fråga. Att låta samma rättsliga ram omfatta alla nikotinprodukter vars nikotininnehåll motsvarar eller överstiger innehållet i en nikotinprodukt som tidigare godkänts enligt direktiv 2001/83/EG klarlägger rättsläget, jämnar ut skillnaderna mellan olika nationella lagstiftningar, säkerställer lika behandling av alla nikotinprodukter som kan användas för att sluta röka och skapar incitament för forskning och innovation kring rökavvänjning. Detta bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2001/83/EG på andra produkter som omfattas av det här direktivet, om de villkor som fastställts i direktiv 2001/83/EG är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

   (3)

  föreskrivs en rättslig ram för att bedöma kvalitet, säkerhet och effekt hos läkemedel, inklusive nikotinprodukter. Ett betydande antal nikotinprodukter har redan godkänts enligt detta regelverk. Vid godkännandet beaktas nikotininnehållet i produkten i fråga. Att låta samma rättsliga ram omfatta alla nikotinprodukter vars nikotininnehåll motsvarar eller överstiger innehållet i en nikotinprodukt som tidigare godkänts enligt direktiv 2001/83/EG klarlägger rättsläget, jämnar ut skillnaderna mellan olika nationella lagstiftningar, säkerställer lika behandling av alla nikotinprodukter som kan användas för att sluta röka och skapar incitament för forskning och innovation kring rökavvänjning. Detta bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2001/83/EG på andra produkter som omfattas av det här direktivet, om de villkor som fastställts i direktiv 2001/83/EG är uppfyllda.

utgår

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Bestämmelser om märkning bör införas för nikotinprodukter som innehåller mindre nikotin än de tröskelvärden som fastställs i detta direktiv, för att uppmärksamma konsumenterna på eventuella hälsorisker. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Bestämmelser om märkning bör införas för nikotinprodukter som innehåller mindre nikotin än de tröskelvärden som fastställs i detta direktiv, för att uppmärksamma konsumenterna på eventuella hälsorisker.

utgår

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35a) | Medlemsstaterna bör se till att nikotinprodukter inte säljs till personer som underskrider åldersgränsen för köp av tobaksvaror eller liknande produkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35a)

Medlemsstaterna bör se till att nikotinprodukter inte säljs till personer som underskrider åldersgränsen för köp av tobaksvaror eller liknande produkter.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av detta direktiv, särskilt när det gäller formatet för rapportering av ingredienser,
  beslut om produkter med karakteristisk smak eller förhöjd toxicitet och beroendeframkallande effekt och metoden för att bestämma om en tobaksvara har en karakteristisk smak,
  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av detta direktiv, särskilt när det gäller formatet för rapportering av ingredienser,
  beslut om produkter med karakteristisk smak eller förhöjd toxicitet och beroendeframkallande effekt och metoden för att bestämma om en tobaksvara har en karakteristisk smak,
  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

| (37) | För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av detta direktiv, särskilt när det gäller formatet för rapportering av ingredienser, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(37)

För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av detta direktiv, särskilt när det gäller formatet för rapportering av ingredienser, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | För att ge direktivet full verkan och för att hålla jämna steg med den tekniska, vetenskapliga och internationella utvecklingen när det gäller tillverkning, konsumtion och reglering av tobaksvaror bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget särskilt när det gäller följande: anta och anpassa högsta tillåtna utsläpp och mätmetoder för dessa; fastställa högsta tillåtna halter av
  ingredienser som ökar toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft
  ; reglera användningen av hälsovarningar, den unika identitetsmärkningen och säkerhetsmärkning på förpackningar; fastställa centrala delar i avtal om datalagring med oberoende tredje parter; se över vissa undantag som beviljas för andra tobaksvaror än cigarretter, rulltobak och
  rökfria tobaksvaror, och se över nikotininnehållet i nikotinprodukter
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

För att ge direktivet full verkan och för att hålla jämna steg med den tekniska, vetenskapliga och internationella utvecklingen när det gäller tillverkning, konsumtion och reglering av tobaksvaror bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget särskilt när det gäller följande: anta och anpassa högsta tillåtna utsläpp och mätmetoder för dessa; fastställa högsta tillåtna halter av
  ingredienser som ökar toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft
  ; reglera användningen av hälsovarningar, den unika identitetsmärkningen och säkerhetsmärkning på förpackningar; fastställa centrala delar i avtal om datalagring med oberoende tredje parter; se över vissa undantag som beviljas för andra tobaksvaror än cigarretter, rulltobak och
  rökfria tobaksvaror, och se över nikotininnehållet i nikotinprodukter
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (38) | För att ge direktivet full verkan och för att hålla jämna steg med den tekniska, vetenskapliga och internationella utvecklingen när det gäller tillverkning, konsumtion och reglering av tobaksvaror bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget, särskilt när det gäller följande: anta och anpassa högsta tillåtna utsläpp och mätmetoder för dessa;
  godkänna tillsatser och
  fastställa högsta tillåtna halter av
  tillsatser enligt vad som är nödvändigt
  ; reglera användningen av hälsovarningar, den unika identitetsmärkningen och säkerhetsmärkning på förpackningar; fastställa centrala delar i avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  samt
  se över vissa undantag som beviljas för andra tobaksvaror än cigarretter, rulltobak och
  tobak för vattenpipa
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(38)

För att ge direktivet full verkan och för att hålla jämna steg med den tekniska, vetenskapliga och internationella utvecklingen när det gäller tillverkning, konsumtion och reglering av tobaksvaror bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget, särskilt när det gäller följande: anta och anpassa högsta tillåtna utsläpp och mätmetoder för dessa;
  godkänna tillsatser och
  fastställa högsta tillåtna halter av
  tillsatser enligt vad som är nödvändigt
  ; reglera användningen av hälsovarningar, den unika identitetsmärkningen och säkerhetsmärkning på förpackningar; fastställa centrala delar i avtal om datalagring med oberoende tredje parter
  samt
  se över vissa undantag som beviljas för andra tobaksvaror än cigarretter, rulltobak och
  tobak för vattenpipa
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  fem år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  fem år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv.

| (39) | Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  tre år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv
  , i synnerhet i fråga om förpackningar
  . |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen bör övervaka utvecklingen och lägga fram en rapport
  tre år
  efter det att tidsfristen för införlivande av detta direktiv har löpt ut, för att bedöma om det krävs ändringar i detta direktiv
  , i synnerhet i fråga om förpackningar
  .

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 39a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (39a) | Medlemsstaterna har ett stort ansvar för att skydda folkhälsan och vidta förebyggande åtgärder, utfärda offentliga garantier, följa upp och vägleda ungdomar och driva allmänna förebyggande kampanjer mot rökning, särskilt i skolorna. Det är mycket viktigt med en allmän och kostnadsfri tillgång till rådgivning och behandling i fråga om rökavvänjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39a)

Medlemsstaterna har ett stort ansvar för att skydda folkhälsan och vidta förebyggande åtgärder, utfärda offentliga garantier, följa upp och vägleda ungdomar och driva allmänna förebyggande kampanjer mot rökning, särskilt i skolorna. Det är mycket viktigt med en allmän och kostnadsfri tillgång till rådgivning och behandling i fråga om rökavvänjning.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | En medlemsstat som anser det nödvändigt att behålla strängare nationella bestämmelser i frågor som omfattas av detta direktiv bör tillåtas göra detta om de gäller för alla produkter utan åtskillnad och
  motiveras av tvingande behov med avseende på skyddet för folkhälsan
  .
  En medlemsstat bör också av skäl som hänför sig till den särskilda situationen i den medlemsstaten ha rätt att införa
  strängare
  bestämmelser om de är tillämpliga för alla produkter utan åtskillnad och förutsatt att de motiveras av behovet att skydda folkhälsan. Strängare
  nationella bestämmelser
  bör vara nödvändiga och proportionerliga och inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Strängare nationella bestämmelser
  måste förhandsanmälas till och godkännas av kommissionen med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

En medlemsstat som anser det nödvändigt att behålla strängare nationella bestämmelser i frågor som omfattas av detta direktiv bör tillåtas göra detta om de gäller för alla produkter utan åtskillnad och
  motiveras av tvingande behov med avseende på skyddet för folkhälsan
  .
  En medlemsstat bör också av skäl som hänför sig till den särskilda situationen i den medlemsstaten ha rätt att införa
  strängare
  bestämmelser om de är tillämpliga för alla produkter utan åtskillnad och förutsatt att de motiveras av behovet att skydda folkhälsan. Strängare
  nationella bestämmelser
  bör vara nödvändiga och proportionerliga och inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Strängare nationella bestämmelser
  måste förhandsanmälas till och godkännas av kommissionen med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv.

| (40) | En medlemsstat som anser det nödvändigt att behålla
  eller införa
  strängare nationella bestämmelser i frågor som omfattas av detta direktiv bör tillåtas göra detta om de gäller för alla produkter utan åtskillnad och
  under förutsättning att åtgärderna i fråga är förenliga med EUF-fördraget
  . Strängare nationella bestämmelser måste förhandsanmälas till och godkännas av kommissionen med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv. |
| --- | --- |

(40)

En medlemsstat som anser det nödvändigt att behålla
  eller införa
  strängare nationella bestämmelser i frågor som omfattas av detta direktiv bör tillåtas göra detta om de gäller för alla produkter utan åtskillnad och
  under förutsättning att åtgärderna i fråga är förenliga med EUF-fördraget
  . Strängare nationella bestämmelser måste förhandsanmälas till och godkännas av kommissionen med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Medlemsstaterna bör säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Medlemsstaterna bör säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.

| (42) | Medlemsstaterna bör säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.
  Det är mycket viktigt att nationella dataskyddsbestämmelser också beaktas. |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaterna bör säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.
  Det är mycket viktigt att nationella dataskyddsbestämmelser också beaktas.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Detta direktiv berör flera av de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt skydd av personuppgifter (artikel 8), yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11), näringsfrihet (artikel 16) och rätt till egendom (artikel 17). De skyldigheter som åläggs tillverkare, importörer och distributörer av tobaksvaror
  är nödvändiga för att förbättra den inre marknadens funktion samtidigt som
  en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumentskydd
  säkerställs i enlighet med artiklarna 35 och 38 i Europeiska unionens stadga om de
  grundläggande
  rättigheterna
  . Tillämpningen av detta direktiv bör ske i enlighet med unionslagstiftningen och relevanta internationella åtaganden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Detta direktiv berör flera av de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt skydd av personuppgifter (artikel 8), yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11), näringsfrihet (artikel 16) och rätt till egendom (artikel 17). De skyldigheter som åläggs tillverkare, importörer och distributörer av tobaksvaror
  är nödvändiga för att förbättra den inre marknadens funktion samtidigt som
  en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumentskydd
  säkerställs i enlighet med artiklarna 35 och 38 i Europeiska unionens stadga om de
  grundläggande
  rättigheterna
  . Tillämpningen av detta direktiv bör ske i enlighet med unionslagstiftningen och relevanta internationella åtaganden.

| (45) | Detta direktiv berör flera av de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt skydd av personuppgifter (artikel 8), yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11), näringsfrihet (artikel 16) och
  varumärkesinnehavarens
  rätt till egendom (artikel 17).
  Därför måste det säkerställas att
  de skyldigheter som åläggs tillverkare, importörer och distributörer av tobaksvaror
  inte bara garanterar
  en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumentskydd
  , utan även värnar om alla andra
  grundläggande
  rättigheter och är proportionerliga med hänsyn till den inre marknadens funktion
  . Tillämpningen av detta direktiv bör ske i enlighet med unionslagstiftningen och relevanta internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(45)

Detta direktiv berör flera av de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt skydd av personuppgifter (artikel 8), yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11), näringsfrihet (artikel 16) och
  varumärkesinnehavarens
  rätt till egendom (artikel 17).
  Därför måste det säkerställas att
  de skyldigheter som åläggs tillverkare, importörer och distributörer av tobaksvaror
  inte bara garanterar
  en hög nivå av skydd för människors hälsa och konsumentskydd
  , utan även värnar om alla andra
  grundläggande
  rättigheter och är proportionerliga med hänsyn till den inre marknadens funktion
  . Tillämpningen av detta direktiv bör ske i enlighet med unionslagstiftningen och relevanta internationella åtaganden.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Skäl 45a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (45a) | Medlemsstaterna bör respektera rätten till ren luft i enlighet med artiklarna 7 b och 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, där rätten till trygga och sunda arbetsförhållanden och rätten för var och en att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa föreskrivs. Detta är förenligt med syftet med artikel 37 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna där det föreskrivs att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45a)

Medlemsstaterna bör respektera rätten till ren luft i enlighet med artiklarna 7 b och 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, där rätten till trygga och sunda arbetsförhållanden och rätten för var och en att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa föreskrivs. Detta är förenligt med syftet med artikel 37 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna där det föreskrivs att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Målet för detta direktiv är att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om | Målet för detta direktiv är att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om |
| a) | ingredienser i och utsläpp från tobaksvaror och därmed sammanhängande rapporteringsskyldigheter, inklusive högsta tillåtna utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter, |

Kommissionens förslag

Ändring

Målet för detta direktiv är att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om

Målet för detta direktiv är att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar om

a)

ingredienser i och utsläpp från tobaksvaror och därmed sammanhängande rapporteringsskyldigheter, inklusive högsta tillåtna utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter,

| a) | ingredienser i och utsläpp från tobaksvaror och därmed sammanhängande rapporteringsskyldigheter, inklusive högsta tillåtna utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter, |
| --- | --- |

a)

ingredienser i och utsläpp från tobaksvaror och därmed sammanhängande rapporteringsskyldigheter, inklusive högsta tillåtna utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter,

| b) | märkning och förpackning av tobaksvaror, inbegripet hälsovarningar som ska finnas på styckförpackningar med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar, samt spårbarhet och säkerhetsmärkning för att säkerställa att detta direktiv efterlevs, |
| --- | --- |

b)

märkning och förpackning av tobaksvaror, inbegripet hälsovarningar som ska finnas på styckförpackningar med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar, samt spårbarhet och säkerhetsmärkning för att säkerställa att detta direktiv efterlevs,

| b) | märkning och förpackning av tobaksvaror, inbegripet hälsovarningar som ska finnas på styckförpackningar med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar, samt spårbarhet och säkerhetsmärkning för att säkerställa att detta direktiv efterlevs, |
| --- | --- |

b)

märkning och förpackning av tobaksvaror, inbegripet hälsovarningar som ska finnas på styckförpackningar med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar, samt spårbarhet och säkerhetsmärkning för att säkerställa att detta direktiv efterlevs,

| c) | förbud mot utsläppande på marknaden av tobak för användning i munnen, |
| --- | --- |

c)

förbud mot utsläppande på marknaden av tobak för användning i munnen,

| c) | förbud mot utsläppande på marknaden av tobak för användning i munnen, |
| --- | --- |

c)

förbud mot utsläppande på marknaden av tobak för användning i munnen,

| d) | gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror, |
| --- | --- |

d)

gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror,

| d) | förbud mot
  gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror, |
| --- | --- |

d)

förbud mot
  gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror,

| e) | anmälningsskyldighet för tobaksvaror av ny typ, |
| --- | --- |

e)

anmälningsskyldighet för tobaksvaror av ny typ,

| e) | anmälningsskyldighet för tobaksvaror av ny typ, |
| --- | --- |

e)

anmälningsskyldighet för tobaksvaror av ny typ,

| f) | utsläppande på marknaden och märkning av vissa produkter som liknar tobaksvaror, nämligen nikotinprodukter och örtprodukter för rökning, |
| --- | --- |

f)

utsläppande på marknaden och märkning av vissa produkter som liknar tobaksvaror, nämligen nikotinprodukter och örtprodukter för rökning,

| f) | utsläppande på marknaden och märkning av vissa produkter som liknar tobaksvaror, nämligen nikotinprodukter och örtprodukter för rökning, |
| --- | --- |

f)

utsläppande på marknaden och märkning av vissa produkter som liknar tobaksvaror, nämligen nikotinprodukter och örtprodukter för rökning,

i syfte att få den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter att fungera bättre, med en hög hälsoskyddsnivå som utgångspunkt.

i syfte att
  fullgöra skyldigheter enligt WHO:s ramkonvention om tobakskontroll samt att
  få den inre marknaden för tobaksvaror och liknande produkter att fungera bättre, med en hög hälsoskyddsnivå som utgångspunkt
  , särskilt för ungdomar
  .

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I detta direktiv avses med | I detta direktiv avses med |
| 1. | beroendeframkallande effekt: ett ämnes farmakologiska förmåga att orsaka beroende, ett tillstånd som påverkar individens förmåga att kontrollera sitt beteende, vanligtvis genom att ge en belöning eller en befrielse från abstinensbesvär, eller båda, |

Kommissionens förslag

Ändring

I detta direktiv avses med

I detta direktiv avses med

1.

beroendeframkallande effekt: ett ämnes farmakologiska förmåga att orsaka beroende, ett tillstånd som påverkar individens förmåga att kontrollera sitt beteende, vanligtvis genom att ge en belöning eller en befrielse från abstinensbesvär, eller båda,

| 1. | beroendeframkallande effekt: ett ämnes farmakologiska förmåga att orsaka beroende, ett tillstånd som påverkar individens förmåga att kontrollera sitt beteende, vanligtvis genom att ge en belöning eller en befrielse från abstinensbesvär, eller båda, |
| --- | --- |

1.

beroendeframkallande effekt: ett ämnes farmakologiska förmåga att orsaka beroende, ett tillstånd som påverkar individens förmåga att kontrollera sitt beteende, vanligtvis genom att ge en belöning eller en befrielse från abstinensbesvär, eller båda,

| 2. | tillsats: ett ämne i en tobaksvara, dess styckförpackning eller eventuella ytterförpackning med undantag av tobaksblad och andra naturliga eller icke beredda delar av tobaksplantor, |
| --- | --- |

2.

tillsats: ett ämne i en tobaksvara, dess styckförpackning eller eventuella ytterförpackning med undantag av tobaksblad och andra naturliga eller icke beredda delar av tobaksplantor,

| 2. | tillsats: ett ämne i en tobaksvara, dess styckförpackning eller eventuella ytterförpackning med undantag av tobaksblad och andra naturliga eller icke beredda delar av tobaksplantor, |
| --- | --- |

2.

tillsats: ett ämne i en tobaksvara, dess styckförpackning eller eventuella ytterförpackning med undantag av tobaksblad och andra naturliga eller icke beredda delar av tobaksplantor,

| 3. | system för ålderskontroll: ett datasystem som med elektroniska medel entydigt verifierar konsumentens ålder i enlighet med nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

3.

system för ålderskontroll: ett datasystem som med elektroniska medel entydigt verifierar konsumentens ålder i enlighet med nationella bestämmelser,

| 3. | system för ålderskontroll: ett datasystem som med elektroniska medel entydigt verifierar konsumentens ålder i enlighet med nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

3.

system för ålderskontroll: ett datasystem som med elektroniska medel entydigt verifierar konsumentens ålder i enlighet med nationella bestämmelser,

| 4. | karakteristisk smak: en urskiljbar arom eller smak av annat än tobak, till följd av en tillsats eller blandning av tillsatser, som kan inkludera men inte begränsas till frukt, kryddor, örter, alkohol, godis, mentol eller vanilj och som är märkbar före eller vid
  avsedd
  användning av en tobaksvara, |
| --- | --- |

4.

karakteristisk smak: en urskiljbar arom eller smak av annat än tobak, till följd av en tillsats eller blandning av tillsatser, som kan inkludera men inte begränsas till frukt, kryddor, örter, alkohol, godis, mentol eller vanilj och som är märkbar före eller vid
  avsedd
  användning av en tobaksvara,

| 4. | karakteristisk smak: en urskiljbar arom eller smak av annat än tobak, till följd av en tillsats eller blandning av tillsatser, som kan inkludera men inte begränsas till frukt, kryddor, örter, alkohol, godis, mentol eller vanilj och som är märkbar före eller vid användning av en tobaksvara, |
| --- | --- |

4.

karakteristisk smak: en urskiljbar arom eller smak av annat än tobak, till följd av en tillsats eller blandning av tillsatser, som kan inkludera men inte begränsas till frukt, kryddor, örter, alkohol, godis, mentol eller vanilj och som är märkbar före eller vid användning av en tobaksvara,

| 5. | tuggtobak: en rökfri tobaksvara uteslutande avsedd att tuggas, |
| --- | --- |

5.

tuggtobak: en rökfri tobaksvara uteslutande avsedd att tuggas,

| 5. | tuggtobak: en rökfri tobaksvara uteslutande avsedd att tuggas, |
| --- | --- |

5.

tuggtobak: en rökfri tobaksvara uteslutande avsedd att tuggas,

| 6. | cigarr: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 4.1 i rådets direktiv 2011/64/EU av den 21 juni 2011 om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror, |
| --- | --- |

6.

cigarr: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 4.1 i rådets direktiv 2011/64/EU av den 21 juni 2011 om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror,

| 6. | cigarr: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 4.1 i rådets direktiv 2011/64/EU av den 21 juni 2011 om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror, |
| --- | --- |

6.

cigarr: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 4.1 i rådets direktiv 2011/64/EU av den 21 juni 2011 om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror,

| 7. | cigarett: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 3.1 i direktiv 2011/64/EU, |
| --- | --- |

7.

cigarett: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 3.1 i direktiv 2011/64/EU,

| 7. | cigarett: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 3.1 i direktiv 2011/64/EU, |
| --- | --- |

7.

cigarett: en rulle av tobak som förbrukas via förbränning och som definieras närmare i artikel 3.1 i direktiv 2011/64/EU,

| 8. | cigarill: en liten typ av
  cigarrer med en diameter på högst 8 mm
  , |
| --- | --- |

8.

cigarill: en liten typ av
  cigarrer med en diameter på högst 8 mm
  ,

| 8. | cigarill: en liten typ av
  cigarr som definieras närmare i artikel 8.1 i rådets direktiv 2007/74/EG
  , |
| --- | --- |

8.

cigarill: en liten typ av
  cigarr som definieras närmare i artikel 8.1 i rådets direktiv 2007/74/EG
  ,

| 9. | kombinerad hälsovarning: en hälsovarning som föreskrivs i detta direktiv och som består av en kombination av en varningstext och ett motsvarande fotografi eller en motsvarande illustration, |
| --- | --- |

9.

kombinerad hälsovarning: en hälsovarning som föreskrivs i detta direktiv och som består av en kombination av en varningstext och ett motsvarande fotografi eller en motsvarande illustration,

| 9. | kombinerad hälsovarning: en hälsovarning som föreskrivs i detta direktiv och som består av en kombination av en varningstext och ett motsvarande fotografi eller en motsvarande illustration, |
| --- | --- |

9.

kombinerad hälsovarning: en hälsovarning som föreskrivs i detta direktiv och som består av en kombination av en varningstext och ett motsvarande fotografi eller en motsvarande illustration,

| 10. | konsument: en fysisk person som agerar i syften som ligger utanför hans eller hennes näringsverksamhet, affärsverksamhet, hantverk eller yrke, |
| --- | --- |

10.

konsument: en fysisk person som agerar i syften som ligger utanför hans eller hennes näringsverksamhet, affärsverksamhet, hantverk eller yrke,

| 10. | konsument: en fysisk person som agerar i syften som ligger utanför hans eller hennes näringsverksamhet, affärsverksamhet, hantverk eller yrke, |
| --- | --- |

10.

konsument: en fysisk person som agerar i syften som ligger utanför hans eller hennes näringsverksamhet, affärsverksamhet, hantverk eller yrke,

| 11. | gränsöverskridande distansförsäljning: en distansförsäljningstjänst där konsumenten vid tidpunkten för beställningen befinner sig i en annan medlemsstat än den medlemsstat eller det tredjeland där återförsäljningsstället är etablerat; ett återförsäljningsställe anses vara etablerat i en medlemsstat |
| --- | --- |

11.

gränsöverskridande distansförsäljning: en distansförsäljningstjänst där konsumenten vid tidpunkten för beställningen befinner sig i en annan medlemsstat än den medlemsstat eller det tredjeland där återförsäljningsstället är etablerat; ett återförsäljningsställe anses vara etablerat i en medlemsstat

| 11. | gränsöverskridande distansförsäljning: en distansförsäljningstjänst där konsumenten vid tidpunkten för beställningen befinner sig i en annan medlemsstat än den medlemsstat eller det tredjeland där återförsäljningsstället är etablerat; ett återförsäljningsställe anses vara etablerat i en medlemsstat |
| --- | --- |

11.

gränsöverskridande distansförsäljning: en distansförsäljningstjänst där konsumenten vid tidpunkten för beställningen befinner sig i en annan medlemsstat än den medlemsstat eller det tredjeland där återförsäljningsstället är etablerat; ett återförsäljningsställe anses vara etablerat i en medlemsstat

| | a) | om, i fråga om en fysisk person, han eller hon har sin affärsverksamhet i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

a)

om, i fråga om en fysisk person, han eller hon har sin affärsverksamhet i den medlemsstaten,

| | a) | om, i fråga om en fysisk person, han eller hon har sin affärsverksamhet i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

a)

om, i fråga om en fysisk person, han eller hon har sin affärsverksamhet i den medlemsstaten,

| | b) | om, i fråga om andra fall, det har sitt stadgeenliga säte eller huvudkontor eller sin affärsverksamhet, inklusive en filial, agentur eller annat verksamhetsställe, i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

b)

om, i fråga om andra fall, det har sitt stadgeenliga säte eller huvudkontor eller sin affärsverksamhet, inklusive en filial, agentur eller annat verksamhetsställe, i den medlemsstaten,

| | b) | om, i fråga om andra fall, det har sitt stadgeenliga säte eller huvudkontor eller sin affärsverksamhet, inklusive en filial, agentur eller annat verksamhetsställe, i den medlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

b)

om, i fråga om andra fall, det har sitt stadgeenliga säte eller huvudkontor eller sin affärsverksamhet, inklusive en filial, agentur eller annat verksamhetsställe, i den medlemsstaten,

| 12. | utsläpp: ämnen som avges när en tobaksvara används som avsett, exempelvis ämnen i rök eller ämnen som avges under användningen av rökfria tobaksvaror, |
| --- | --- |

12.

utsläpp: ämnen som avges när en tobaksvara används som avsett, exempelvis ämnen i rök eller ämnen som avges under användningen av rökfria tobaksvaror,

| 12. | utsläpp: ämnen som avges när en tobaksvara används som avsett, exempelvis ämnen i rök eller ämnen som avges under användningen av rökfria tobaksvaror, |
| --- | --- |

12.

utsläpp: ämnen som avges när en tobaksvara används som avsett, exempelvis ämnen i rök eller ämnen som avges under användningen av rökfria tobaksvaror,

| 13. | smaktillsats: en tillsats som ger arom och/eller smak, |
| --- | --- |

13.

smaktillsats: en tillsats som ger arom och/eller smak,

| 13. | smaktillsats: en tillsats som ger arom och/eller smak, |
| --- | --- |

13.

smaktillsats: en tillsats som ger arom och/eller smak,

| 14. | hälsovarning: en varning som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet varningstexter, kombinerade hälsovarningar, allmänna varningar och informationstexter, |
| --- | --- |

14.

hälsovarning: en varning som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet varningstexter, kombinerade hälsovarningar, allmänna varningar och informationstexter,

| 14. | hälsovarning: en varning som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet varningstexter, kombinerade hälsovarningar, allmänna varningar och informationstexter, |
| --- | --- |

14.

hälsovarning: en varning som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet varningstexter, kombinerade hälsovarningar, allmänna varningar och informationstexter,

| 15. | örtprodukt för rökning: en produkt baserad på växter eller örter, som inte innehåller tobak och som förbrukas via förbränning, |
| --- | --- |

15.

örtprodukt för rökning: en produkt baserad på växter eller örter, som inte innehåller tobak och som förbrukas via förbränning,

| 15. | örtprodukt för rökning: en produkt baserad på växter eller örter, som inte innehåller tobak och som förbrukas via förbränning, |
| --- | --- |

15.

örtprodukt för rökning: en produkt baserad på växter eller örter, som inte innehåller tobak och som förbrukas via förbränning,

| 16. | import av tobaksvaror och liknande produkter: införsel till unionens territorium av sådana produkter om inte produkterna vid införseln till unionen placeras i ett suspensivt tullförfarande eller arrangemang, samt deras frisläppande efter ett sådant suspensivt tullförfarande eller arrangemang, |
| --- | --- |

16.

import av tobaksvaror och liknande produkter: införsel till unionens territorium av sådana produkter om inte produkterna vid införseln till unionen placeras i ett suspensivt tullförfarande eller arrangemang, samt deras frisläppande efter ett sådant suspensivt tullförfarande eller arrangemang,

| 16. | import av tobaksvaror och liknande produkter: införsel till unionens territorium av sådana produkter om inte produkterna vid införseln till unionen placeras i ett suspensivt tullförfarande eller arrangemang, samt deras frisläppande efter ett sådant suspensivt tullförfarande eller arrangemang, |
| --- | --- |

16.

import av tobaksvaror och liknande produkter: införsel till unionens territorium av sådana produkter om inte produkterna vid införseln till unionen placeras i ett suspensivt tullförfarande eller arrangemang, samt deras frisläppande efter ett sådant suspensivt tullförfarande eller arrangemang,

| 17. | importör av tobaksvaror och liknande produkter: ägaren till eller en person som förfogar över tobaksvaror och liknande produkter som förts in till unionens territorium, |
| --- | --- |

17.

importör av tobaksvaror och liknande produkter: ägaren till eller en person som förfogar över tobaksvaror och liknande produkter som förts in till unionens territorium,

| 17. | importör av tobaksvaror och liknande produkter: ägaren till eller en person som förfogar över tobaksvaror och liknande produkter som förts in till unionens territorium, |
| --- | --- |

17.

importör av tobaksvaror och liknande produkter: ägaren till eller en person som förfogar över tobaksvaror och liknande produkter som förts in till unionens territorium,

| 18. | ingrediens: en tillsats, tobak
  (blad och andra naturliga, bearbetade eller obearbetade delar av tobaksplantor inklusive expanderad och rekonstituerad tobak)
  samt varje ämne som återfinns i en färdig tobaksvara inbegripet papper, filter, tryckfärg, kapslar och bindemedel, |
| --- | --- |

18.

ingrediens: en tillsats, tobak
  (blad och andra naturliga, bearbetade eller obearbetade delar av tobaksplantor inklusive expanderad och rekonstituerad tobak)
  samt varje ämne som återfinns i en färdig tobaksvara inbegripet papper, filter, tryckfärg, kapslar och bindemedel,

| 18. | ingrediens: en tillsats, tobak samt varje ämne som återfinns i en färdig tobaksvara inbegripet papper, filter, tryckfärg, kapslar och bindemedel, |
| --- | --- |

18.

ingrediens: en tillsats, tobak samt varje ämne som återfinns i en färdig tobaksvara inbegripet papper, filter, tryckfärg, kapslar och bindemedel,

| 18a. | tobak: blad och andra naturliga bearbetade eller obearbetade delar av tobaksplantor inklusive expanderad och rekonstituerad tobak, |
| --- | --- |

18a.

tobak: blad och andra naturliga bearbetade eller obearbetade delar av tobaksplantor inklusive expanderad och rekonstituerad tobak,

| 19. | högsta tillåtna halt eller högsta tillåtna utsläpp: det högsta tillåtna innehållet eller utsläppet, inklusive 0, av ett ämne i en tobaksvara uttryckt i gram, |
| --- | --- |

19.

högsta tillåtna halt eller högsta tillåtna utsläpp: det högsta tillåtna innehållet eller utsläppet, inklusive 0, av ett ämne i en tobaksvara uttryckt i gram,

| 19. | högsta tillåtna halt eller högsta tillåtna utsläpp: det högsta tillåtna innehållet eller utsläppet, inklusive 0, av ett ämne i en tobaksvara uttryckt i gram, |
| --- | --- |

19.

högsta tillåtna halt eller högsta tillåtna utsläpp: det högsta tillåtna innehållet eller utsläppet, inklusive 0, av ett ämne i en tobaksvara uttryckt i gram,

| 20. | tobak för användning i näsan: en rökfri tobaksvara som konsumeras via näsan, |
| --- | --- |

20.

tobak för användning i näsan: en rökfri tobaksvara som konsumeras via näsan,

| 20. | tobak för användning i näsan: en rökfri tobaksvara som konsumeras via näsan, |
| --- | --- |

20.

tobak för användning i näsan: en rökfri tobaksvara som konsumeras via näsan,

| 21. | nikotin: nikotinhaltiga alkaloider, |
| --- | --- |

21.

nikotin: nikotinhaltiga alkaloider,

| 21. | nikotin: nikotinhaltiga alkaloider, |
| --- | --- |

21.

nikotin: nikotinhaltiga alkaloider,

| 22. | nikotinprodukt: en produkt som kan användas för konsumtion via inhalering, förtäring eller i annan form, och till vilken nikotin tillsätts antingen under tillverkningsprocessen eller av konsumenten själv före eller under användningen, |
| --- | --- |

22.

nikotinprodukt: en produkt som kan användas för konsumtion via inhalering, förtäring eller i annan form, och till vilken nikotin tillsätts antingen under tillverkningsprocessen eller av konsumenten själv före eller under användningen,

| 22. | nikotinprodukt: en produkt som kan användas för konsumtion via inhalering, förtäring eller i annan form, och till vilken nikotin tillsätts antingen under tillverkningsprocessen eller av konsumenten själv före eller under användningen, |
| --- | --- |

22.

nikotinprodukt: en produkt som kan användas för konsumtion via inhalering, förtäring eller i annan form, och till vilken nikotin tillsätts antingen under tillverkningsprocessen eller av konsumenten själv före eller under användningen,

| 23. | tobaksvara av ny typ: en annan tobaksvara än cigaretter, rulltobak, piptobak, tobak för vattenpipa, cigarrer, cigariller, tuggtobak, tobak för användning i näsan eller tobak för användning i munnen, som släpps ut på marknaden efter det att detta direktiv trätt i kraft, |
| --- | --- |

23.

tobaksvara av ny typ: en annan tobaksvara än cigaretter, rulltobak, piptobak, tobak för vattenpipa, cigarrer, cigariller, tuggtobak, tobak för användning i näsan eller tobak för användning i munnen, som släpps ut på marknaden efter det att detta direktiv trätt i kraft,

| 23. | tobaksvara av ny typ: en annan tobaksvara än cigaretter, rulltobak, piptobak, tobak för vattenpipa, cigarrer, cigariller, tuggtobak, tobak för användning i näsan eller tobak för användning i munnen, som släpps ut på marknaden efter det att detta direktiv trätt i kraft, |
| --- | --- |

23.

tobaksvara av ny typ: en annan tobaksvara än cigaretter, rulltobak, piptobak, tobak för vattenpipa, cigarrer, cigariller, tuggtobak, tobak för användning i näsan eller tobak för användning i munnen, som släpps ut på marknaden efter det att detta direktiv trätt i kraft,

| 24. | ytterförpackning: varje förpackning i vilken produkter släpps ut på marknaden och som innehåller en styckförpackning eller ett antal styckförpackningar, varvid transparenta omslag inte anses vara ytterförpackningar, |
| --- | --- |

24.

ytterförpackning: varje förpackning i vilken produkter släpps ut på marknaden och som innehåller en styckförpackning eller ett antal styckförpackningar, varvid transparenta omslag inte anses vara ytterförpackningar,

| 24. | ytterförpackning: varje förpackning i vilken produkter släpps ut på marknaden och som innehåller en styckförpackning eller ett antal styckförpackningar, varvid transparenta omslag inte anses vara ytterförpackningar, |
| --- | --- |

24.

ytterförpackning: varje förpackning i vilken produkter släpps ut på marknaden och som innehåller en styckförpackning eller ett antal styckförpackningar, varvid transparenta omslag inte anses vara ytterförpackningar,

| 24a. | transportytterförpackning: alla typer av förpackningar som består av en kombination av styckförpackningar och i vilka tobaksvaror transporteras från tillverkaren till de efterföljande ekonomiska aktörerna innan de släpps ut på marknaden, såsom limpor, lådor och lastpallar, |
| --- | --- |

24a.

transportytterförpackning: alla typer av förpackningar som består av en kombination av styckförpackningar och i vilka tobaksvaror transporteras från tillverkaren till de efterföljande ekonomiska aktörerna innan de släpps ut på marknaden, såsom limpor, lådor och lastpallar,

| 25. | släppa ut på marknaden: tillhandahålla produkter till konsumenter i unionen, mot betalning eller ej, inbegripet genom distansförsäljning, varvid det vid gränsöverskridande distansförsäljning anses att produkten släpps ut på marknaden i den medlemsstat där konsumenten befinner sig, |
| --- | --- |

25.

släppa ut på marknaden: tillhandahålla produkter till konsumenter i unionen, mot betalning eller ej, inbegripet genom distansförsäljning, varvid det vid gränsöverskridande distansförsäljning anses att produkten släpps ut på marknaden i den medlemsstat där konsumenten befinner sig,

| 25. | släppa ut på marknaden: tillhandahålla produkter till konsumenter i unionen, mot betalning eller ej, inbegripet genom distansförsäljning, varvid det vid gränsöverskridande distansförsäljning anses att produkten släpps ut på marknaden i den medlemsstat där konsumenten befinner sig, |
| --- | --- |

25.

släppa ut på marknaden: tillhandahålla produkter till konsumenter i unionen, mot betalning eller ej, inbegripet genom distansförsäljning, varvid det vid gränsöverskridande distansförsäljning anses att produkten släpps ut på marknaden i den medlemsstat där konsumenten befinner sig,

| 26. | piptobak: tobak som förbrukas via förbränning och som uteslutande är avsedd att användas i pipa, |
| --- | --- |

26.

piptobak: tobak som förbrukas via förbränning och som uteslutande är avsedd att användas i pipa,

| 26. | piptobak: tobak som förbrukas via förbränning och som uteslutande är avsedd att användas i pipa, |
| --- | --- |

26.

piptobak: tobak som förbrukas via förbränning och som uteslutande är avsedd att användas i pipa,

| 26a. | tobak för vattenpipa: tobak som endast är avsedd att användas i vattenpipa, |
| --- | --- |

26a.

tobak för vattenpipa: tobak som endast är avsedd att användas i vattenpipa,

| 27. | återförsäljningsställe: varje ställe där tobaksvaror släpps ut på marknaden, inbegripet av fysiska personer, |
| --- | --- |

27.

återförsäljningsställe: varje ställe där tobaksvaror släpps ut på marknaden, inbegripet av fysiska personer,

| 27. | återförsäljningsställe: varje ställe där tobaksvaror släpps ut på marknaden, inbegripet av fysiska personer, |
| --- | --- |

27.

återförsäljningsställe: varje ställe där tobaksvaror släpps ut på marknaden, inbegripet av fysiska personer,

| 28. | rulltobak: tobak som konsumenter eller återförsäljningsställen kan använda för att göra cigaretter, |
| --- | --- |

28.

rulltobak: tobak som konsumenter eller återförsäljningsställen kan använda för att göra cigaretter,

| 28. | rulltobak: tobak som konsumenter eller återförsäljningsställen kan använda för att göra cigaretter, |
| --- | --- |

28.

rulltobak: tobak som konsumenter eller återförsäljningsställen kan använda för att göra cigaretter,

| 29. | rökfri tobaksvara: en tobaksvara som inte konsumeras genom förbränning, bland annat tuggtobak, tobak för användning i näsan och tobak för användning i munnen, |
| --- | --- |

29.

rökfri tobaksvara: en tobaksvara som inte konsumeras genom förbränning, bland annat tuggtobak, tobak för användning i näsan och tobak för användning i munnen,

| 29. | rökfri tobaksvara: en tobaksvara som inte konsumeras genom förbränning, bland annat tuggtobak, tobak för användning i näsan och tobak för användning i munnen, |
| --- | --- |

29.

rökfri tobaksvara: en tobaksvara som inte konsumeras genom förbränning, bland annat tuggtobak, tobak för användning i näsan och tobak för användning i munnen,

| 30. | betydande förändring av omständigheterna: en ökning av försäljningsvolymen per produktkategori, såsom piptobak, cigarrer eller cigariller, med minst 10 % i minst
  10 medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av försäljningsuppgifter som överförts i enlighet med artikel 5.4, eller en ökning av förekomsten av respektive produktkategori i gruppen av konsumenter under 25 år med minst 5 procentenheter i minst
  10 medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av [this date will be set at the moment of adoption of the Directive] Eurobarometerrapport eller likvärdiga studier, |
| --- | --- |

30.

betydande förändring av omständigheterna: en ökning av försäljningsvolymen per produktkategori, såsom piptobak, cigarrer eller cigariller, med minst 10 % i minst
  10 medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av försäljningsuppgifter som överförts i enlighet med artikel 5.4, eller en ökning av förekomsten av respektive produktkategori i gruppen av konsumenter under 25 år med minst 5 procentenheter i minst
  10 medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av [this date will be set at the moment of adoption of the Directive] Eurobarometerrapport eller likvärdiga studier,

| 30. | betydande förändring av omständigheterna: en ökning av försäljningsvolymen per produktkategori, såsom piptobak, cigarrer eller cigariller, med minst 10 % i minst
  fem medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av försäljningsuppgifter som överförts i enlighet med artikel 5.4, eller en ökning av förekomsten av respektive produktkategori i gruppen av konsumenter under 25 år med minst 5 procentenheter i minst
  fem medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av [this date will be set at the moment of adoption of the Directive] Eurobarometerrapport eller likvärdiga studier, |
| --- | --- |

30.

betydande förändring av omständigheterna: en ökning av försäljningsvolymen per produktkategori, såsom piptobak, cigarrer eller cigariller, med minst 10 % i minst
  fem medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av försäljningsuppgifter som överförts i enlighet med artikel 5.4, eller en ökning av förekomsten av respektive produktkategori i gruppen av konsumenter under 25 år med minst 5 procentenheter i minst
  fem medlemsstater
  , som konstaterats på grundval av [this date will be set at the moment of adoption of the Directive] Eurobarometerrapport eller likvärdiga studier,

| 31. | tjära: det råa, icke vattenhaltiga, nikotinfria rökkondensatet, |
| --- | --- |

31.

tjära: det råa, icke vattenhaltiga, nikotinfria rökkondensatet,

| 31. | tjära: det råa, icke vattenhaltiga, nikotinfria rökkondensatet, |
| --- | --- |

31.

tjära: det råa, icke vattenhaltiga, nikotinfria rökkondensatet,

| 32. | tobak för användning i munnen: alla produkter för användning i munnen, utom sådana som är avsedda att inhaleras eller tuggas, och som helt eller delvis är framställda av tobak i pulver- eller partikelform eller i någon kombination av dessa former, särskilt sådana som tillhandahålls i portionspåsar eller porösa påsar, |
| --- | --- |

32.

tobak för användning i munnen: alla produkter för användning i munnen, utom sådana som är avsedda att inhaleras eller tuggas, och som helt eller delvis är framställda av tobak i pulver- eller partikelform eller i någon kombination av dessa former, särskilt sådana som tillhandahålls i portionspåsar eller porösa påsar,

| 32. | tobak för användning i munnen: alla produkter för användning i munnen, utom sådana som är avsedda att inhaleras eller tuggas, och som helt eller delvis är framställda av tobak i pulver- eller partikelform eller i någon kombination av dessa former, särskilt sådana som tillhandahålls i portionspåsar eller porösa påsar, |
| --- | --- |

32.

tobak för användning i munnen: alla produkter för användning i munnen, utom sådana som är avsedda att inhaleras eller tuggas, och som helt eller delvis är framställda av tobak i pulver- eller partikelform eller i någon kombination av dessa former, särskilt sådana som tillhandahålls i portionspåsar eller porösa påsar,

| 33. | tobaksvaror för rökning: en annan tobaksvara än en rökfri tobaksvara, |
| --- | --- |

33.

tobaksvaror för rökning: en annan tobaksvara än en rökfri tobaksvara,

| 33. | tobaksvaror för rökning: en annan tobaksvara än en rökfri tobaksvara, |
| --- | --- |

33.

tobaksvaror för rökning: en annan tobaksvara än en rökfri tobaksvara,

| 34. | tobaksvaror: varor som kan användas för konsumtion och som helt eller delvis består av tobak, även genetiskt modifierad sådan, |
| --- | --- |

34.

tobaksvaror: varor som kan användas för konsumtion och som helt eller delvis består av tobak, även genetiskt modifierad sådan,

| 34. | tobaksvaror: varor som kan användas för konsumtion och som helt eller delvis består av tobak, även genetiskt modifierad sådan, |
| --- | --- |

34.

tobaksvaror: varor som kan användas för konsumtion och som helt eller delvis består av tobak, även genetiskt modifierad sådan,

| 35. | toxicitet: den utsträckning i vilken ett ämne kan orsaka skadliga effekter på den mänskliga organismen, inbegripet effekter som uppkommer över tid, vanligen efter upprepad eller fortlöpande konsumtion eller exponering, |
| --- | --- |

35.

toxicitet: den utsträckning i vilken ett ämne kan orsaka skadliga effekter på den mänskliga organismen, inbegripet effekter som uppkommer över tid, vanligen efter upprepad eller fortlöpande konsumtion eller exponering,

| 35. | toxicitet: den utsträckning i vilken ett ämne kan orsaka skadliga effekter på den mänskliga organismen, inbegripet effekter som uppkommer över tid, vanligen efter upprepad eller fortlöpande konsumtion eller exponering, |
| --- | --- |

35.

toxicitet: den utsträckning i vilken ett ämne kan orsaka skadliga effekter på den mänskliga organismen, inbegripet effekter som uppkommer över tid, vanligen efter upprepad eller fortlöpande konsumtion eller exponering,

| 36. | styckförpackning: den minsta enskilda produktförpackning som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

36.

styckförpackning: den minsta enskilda produktförpackning som släpps ut på marknaden.

| 36. | styckförpackning: den minsta enskilda produktförpackning som släpps ut på marknaden, |
| --- | --- |

36.

styckförpackning: den minsta enskilda produktförpackning som släpps ut på marknaden,

| 36a. | passiv rökning: ofrivillig inandning av den rök som sprids vid förbränning av cigaretter eller cigarrer eller via utandningsluften från en eller flera rökare. |
| --- | --- |

36a.

passiv rökning: ofrivillig inandning av den rök som sprids vid förbränning av cigaretter eller cigarrer eller via utandningsluften från en eller flera rökare.

Ändring 89 och 149

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa de högsta tillåtna utsläpp som fastställs i punkt 1 till den vetenskapliga utvecklingen och internationellt överenskomna standarder. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

2.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa de högsta tillåtna utsläpp som fastställs i punkt 1 till den vetenskapliga utvecklingen och internationellt överenskomna standarder.

utgår

Ändring 90

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de högsta tillåtna värden som de fastställer för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter. Med beaktande av internationellt överenskomna standarder där sådana finns och på grundval av vetenskapliga rön och de utsläpp som medlemsstaterna anmält, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anta och anpassa det högsta tillåtna värdet för andra utsläpp från cigaretter och utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter som på ett märkbart sätt höjer den toxiska eller beroendeframkallande effekten av tobaksvaror över det tröskelvärde för toxicitet och beroendeframkallande effekt som följer av de utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid som anges i punkt 1. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de högsta tillåtna värden som de fastställer för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter. Med beaktande av internationellt överenskomna standarder där sådana finns och på grundval av vetenskapliga rön och de utsläpp som medlemsstaterna anmält, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anta och anpassa det högsta tillåtna värdet för andra utsläpp från cigaretter och utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter som på ett märkbart sätt höjer den toxiska eller beroendeframkallande effekten av tobaksvaror över det tröskelvärde för toxicitet och beroendeframkallande effekt som följer av de utsläpp av tjära, nikotin och kolmonoxid som anges i punkt 1.

utgår

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter ska mätas med hjälp av ISO-standard 4387 när det gäller tjära, ISO 10315 när det gäller nikotin och ISO 8454 när det gäller kolmonoxid. | 1.   Utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter ska mätas med hjälp av ISO-standard 4387 när det gäller tjära, ISO 10315 när det gäller nikotin och ISO 8454 när det gäller kolmonoxid. |
| Noggrannheten i fråga om uppgifterna om tjära
  och
  nikotin ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243. | Noggrannheten i fråga om uppgifterna om tjära, nikotin
  och kolmonoxid
  ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243. |
| 2.   Den mätning som avses i punkt 1 ska utföras eller verifieras av provningslaboratorier som godkänts och övervakas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. | 2.   Den mätning som avses i punkt 1 ska utföras eller verifieras av
  oberoende
  provningslaboratorier som godkänts och övervakas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |
| Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna en förteckning över godkända laboratorier, med uppgift om vilka kriterier som används för godkännande och vilka metoder för övervakning som tillämpas, och uppdatera förteckningen vid varje ändring. Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över godkända laboratorier som anmälts av medlemsstaterna. | Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna en förteckning över godkända laboratorier, med uppgift om vilka kriterier som används för godkännande och vilka metoder för övervakning som tillämpas, och uppdatera förteckningen vid varje ändring. Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över godkända laboratorier som anmälts av medlemsstaterna. |
| | 2a.
     
  Oberoende provningslaboratorier som övervakas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska regelbundet kontrollera giltigheten hos de resultat som tobaksbolagen lämnar. |
| 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  anpassa
  metoderna för att mäta utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och internationellt överenskomna standarder. | 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  komplettera eller ändra
  metoderna för att mäta utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid
  , så att hänsyn tas
  till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och internationellt överenskomna standarder. |
| 4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de mätmetoder som de använder för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter.
  På grundval av dessa metoder, och med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt internationellt överenskomna standarder ska
  kommissionen
  ges befogenhet att
  anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  anta och anpassa mätmetoder
  . | 4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de mätmetoder som de använder för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter. Kommissionen
  ska
  anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  i unionslagstiftningen införliva metoder som parterna i ramkonventionen eller WHO enas om
  . |
| | 4a.
     
  Noggrannheten i fråga om uppgifterna för de övriga utsläppen från andra brännbara tobaksvaror ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter ska mätas med hjälp av ISO-standard 4387 när det gäller tjära, ISO 10315 när det gäller nikotin och ISO 8454 när det gäller kolmonoxid.

1.   Utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid från cigaretter ska mätas med hjälp av ISO-standard 4387 när det gäller tjära, ISO 10315 när det gäller nikotin och ISO 8454 när det gäller kolmonoxid.

Noggrannheten i fråga om uppgifterna om tjära
  och
  nikotin ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243.

Noggrannheten i fråga om uppgifterna om tjära, nikotin
  och kolmonoxid
  ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243.

2.   Den mätning som avses i punkt 1 ska utföras eller verifieras av provningslaboratorier som godkänts och övervakas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

2.   Den mätning som avses i punkt 1 ska utföras eller verifieras av
  oberoende
  provningslaboratorier som godkänts och övervakas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna en förteckning över godkända laboratorier, med uppgift om vilka kriterier som används för godkännande och vilka metoder för övervakning som tillämpas, och uppdatera förteckningen vid varje ändring. Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över godkända laboratorier som anmälts av medlemsstaterna.

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna en förteckning över godkända laboratorier, med uppgift om vilka kriterier som används för godkännande och vilka metoder för övervakning som tillämpas, och uppdatera förteckningen vid varje ändring. Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över godkända laboratorier som anmälts av medlemsstaterna.

2a.
     
  Oberoende provningslaboratorier som övervakas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska regelbundet kontrollera giltigheten hos de resultat som tobaksbolagen lämnar.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  anpassa
  metoderna för att mäta utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och internationellt överenskomna standarder.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  komplettera eller ändra
  metoderna för att mäta utsläppen av tjära, nikotin och kolmonoxid
  , så att hänsyn tas
  till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och internationellt överenskomna standarder.

4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de mätmetoder som de använder för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter.
  På grundval av dessa metoder, och med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt internationellt överenskomna standarder ska
  kommissionen
  ges befogenhet att
  anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  anta och anpassa mätmetoder
  .

4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de mätmetoder som de använder för andra utsläpp från cigaretter och för utsläpp från andra tobaksvaror än cigaretter. Kommissionen
  ska
  anta delegerade akter enligt artikel 22 för att
  i unionslagstiftningen införliva metoder som parterna i ramkonventionen eller WHO enas om
  .

4a.
     
  Noggrannheten i fråga om uppgifterna för de övriga utsläppen från andra brännbara tobaksvaror ska verifieras i enlighet med ISO-standard 8243.

Ändring 91, 92 och 49

Förslag till direktiv

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som används vid tillverkningen av varje enskild sort och märke av tobaksvaror, med uppgift om de kvantiteter som används och utsläppen av dessa ingredienser. Tillverkare eller importörer ska också underrätta de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna om en produkts sammansättning ändras på så sätt att det påverkar de uppgifter som lämnats enligt denna artikel. De uppgifter som föreskrivs i denna artikel ska lämnas in innan en ny eller modifierad tobaksvara släpps ut på marknaden. | 1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som används vid tillverkningen av varje enskild sort och märke av tobaksvaror, med uppgift om de kvantiteter som används och utsläppen av dessa ingredienser
  till följd av avsedd användning
  . Tillverkare eller importörer ska också underrätta de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna om en produkts sammansättning ändras på så sätt att det påverkar de uppgifter som lämnats enligt denna artikel. De uppgifter som föreskrivs i denna artikel ska lämnas in innan en ny eller modifierad tobaksvara släpps ut på marknaden. |
| Förteckningen ska åtföljas av ett meddelande som anger skälen till att dessa ingredienser ingår i tobaksvarorna. Förteckningen ska ange deras status, inbegripet om ingredienserna har registrerats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)47 samt deras klassificering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar48. Förteckningen ska även åtföljas av de toxikologiska uppgifter som tillverkaren eller importören förfogar över när det gäller dessa ingredienser i deras förbrända eller oförbrända form efter vad som är lämpligt, särskilt beträffande deras effekter på konsumenternas hälsa och med beaktande av bland annat eventuella beroendeframkallande effekter. Varje ingrediens som ingår i produkten ska anges i förteckningen i fallande ordning efter vikt. Tillverkare och importörer ska ange de mätmetoder som används för andra utsläpp än av tjära, nikotin och kolmonoxid och för de utsläpp som avses i artikel 4.4. Medlemsstaterna får också föreskriva att tillverkare eller importörer ska utföra andra provningar som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna för att bedöma ämnenas effekter på hälsan, med beaktande av bland annat deras beroendeframkallande effekt och toxicitet. | Förteckningen ska åtföljas av ett meddelande som anger skälen till att dessa ingredienser ingår i tobaksvarorna. Förteckningen ska ange deras status, inbegripet om ingredienserna har registrerats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)47 samt deras klassificering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar48. Förteckningen ska även åtföljas av de toxikologiska uppgifter som tillverkaren eller importören förfogar över när det gäller dessa ingredienser i deras förbrända eller oförbrända form, efter vad som är lämpligt
  och som åtminstone räcker för att klassificera dessa ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008
  , särskilt beträffande deras effekter på konsumenternas hälsa och med beaktande av bland annat eventuella beroendeframkallande effekter. Varje ingrediens som ingår i produkten ska anges i förteckningen i fallande ordning efter vikt. Tillverkare och importörer ska ange de mätmetoder som används för andra utsläpp än av tjära, nikotin och kolmonoxid och för de utsläpp som avses i artikel 4.4. Medlemsstaterna får också föreskriva att tillverkare eller importörer ska utföra andra provningar som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna för att bedöma ämnenas effekter på hälsan, med beaktande av bland annat deras beroendeframkallande effekt och toxicitet. |
| 2.   Medlemsstaterna ska garantera spridning av de uppgifter som lämnas i enlighet med punkt 1 på en
  särskild
  webbplats, som är tillgänglig för allmänheten. Därvid ska medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet av att skydda uppgifter som utgör företagshemligheter. | 2.   Medlemsstaterna ska garantera spridning av de uppgifter som lämnas i enlighet med punkt 1 på en webbplats, som är tillgänglig för allmänheten. Därvid ska medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet av att skydda uppgifter som utgör företagshemligheter. |
| 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa och vid behov uppdatera formatet för inlämnande och spridning av de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21. | 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa och vid behov uppdatera formatet för inlämnande och spridning av de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21. |
| 4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer ska lämna in tillgängliga interna och externa marknadsundersökningar och studier av enskilda konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars, när det gäller ingredienser och utsläpp. Medlemsstaterna ska också föreskriva att tillverkare och importörer årligen ska rapportera uppgifter om försäljningsvolym per produkt, i styck eller kg, och per medlemsstat, med början från och med det hela kalenderår som följer efter det år då detta direktiv träder i kraft. Medlemsstaterna ska efter vad som är lämpligt tillhandahålla alternativa eller kompletterande försäljningsuppgifter för att säkerställa att de uppgifter om försäljningsvolym som föreskrivs i denna punkt är tillförlitliga och fullständiga. | 4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer ska lämna in tillgängliga interna och externa marknadsundersökningar och studier av enskilda konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars
  och kroniska storrökares
  , när det gäller ingredienser och utsläpp
  , samt sammanfattningar av gjorda marknadsundersökningar inför lanseringen av nya produkter
  . Medlemsstaterna ska också föreskriva att tillverkare och importörer årligen ska rapportera uppgifter om försäljningsvolym per produkt, i styck eller kg, och per medlemsstat, med början från och med det hela kalenderår som följer efter det år då detta direktiv träder i kraft. Medlemsstaterna ska efter vad som är lämpligt tillhandahålla alternativa eller kompletterande försäljningsuppgifter för att säkerställa att de uppgifter om försäljningsvolym som föreskrivs i denna punkt är tillförlitliga och fullständiga. |
| 5.   Alla uppgifter och upplysningar som ska lämnas till och av medlemsstaterna enligt denna artikel ska lämnas i elektronisk form. Medlemsstaterna ska spara dessa uppgifter elektroniskt och säkerställa att kommissionen har ständig tillgång till dem. Andra medlemsstater ska få tillgång till dessa uppgifter på motiverad begäran. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att företagshemligheter och andra konfidentiella uppgifter behandlas konfidentiellt. | 5.   Alla uppgifter och upplysningar som ska lämnas till och av medlemsstaterna enligt denna artikel ska lämnas i elektronisk form. Medlemsstaterna ska spara dessa uppgifter elektroniskt och säkerställa att kommissionen har ständig tillgång till dem. Andra medlemsstater ska få tillgång till dessa uppgifter på motiverad begäran. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att företagshemligheter och andra konfidentiella uppgifter behandlas konfidentiellt. |
| | 5a.
     
  Kommissionen ska analysera all information som tillhandahålls enligt denna artikel (särskilt information om ingrediensernas beroendeframkallande effekt och toxicitet, marknadsundersökningar och försäljningsuppgifter) och regelbundet lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en sammanfattning av de huvudsakliga resultaten. |
| | 5b.
     
  Den information som samlats in i enlighet med denna artikel ska beaktas vid godkännandet av tillsatser i enlighet med artikel 6.10a. |
| 6.   Avgifter
  som
  tas ut av medlemsstaterna för att ta emot, lagra, hantera, analysera och offentliggöra de uppgifter som lämnats till dem enligt denna artikel
  , får om de förekommer inte överstiga den kostnad som uppstår på grund av dessa verksamheter
  . | 6.   
  Proportionerliga
  avgifter
  får
  tas ut av medlemsstaterna för att ta emot, lagra, hantera, analysera och offentliggöra de uppgifter som lämnats till dem enligt denna artikel. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som används vid tillverkningen av varje enskild sort och märke av tobaksvaror, med uppgift om de kvantiteter som används och utsläppen av dessa ingredienser. Tillverkare eller importörer ska också underrätta de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna om en produkts sammansättning ändras på så sätt att det påverkar de uppgifter som lämnats enligt denna artikel. De uppgifter som föreskrivs i denna artikel ska lämnas in innan en ny eller modifierad tobaksvara släpps ut på marknaden.

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som används vid tillverkningen av varje enskild sort och märke av tobaksvaror, med uppgift om de kvantiteter som används och utsläppen av dessa ingredienser
  till följd av avsedd användning
  . Tillverkare eller importörer ska också underrätta de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna om en produkts sammansättning ändras på så sätt att det påverkar de uppgifter som lämnats enligt denna artikel. De uppgifter som föreskrivs i denna artikel ska lämnas in innan en ny eller modifierad tobaksvara släpps ut på marknaden.

Förteckningen ska åtföljas av ett meddelande som anger skälen till att dessa ingredienser ingår i tobaksvarorna. Förteckningen ska ange deras status, inbegripet om ingredienserna har registrerats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)47 samt deras klassificering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar48. Förteckningen ska även åtföljas av de toxikologiska uppgifter som tillverkaren eller importören förfogar över när det gäller dessa ingredienser i deras förbrända eller oförbrända form efter vad som är lämpligt, särskilt beträffande deras effekter på konsumenternas hälsa och med beaktande av bland annat eventuella beroendeframkallande effekter. Varje ingrediens som ingår i produkten ska anges i förteckningen i fallande ordning efter vikt. Tillverkare och importörer ska ange de mätmetoder som används för andra utsläpp än av tjära, nikotin och kolmonoxid och för de utsläpp som avses i artikel 4.4. Medlemsstaterna får också föreskriva att tillverkare eller importörer ska utföra andra provningar som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna för att bedöma ämnenas effekter på hälsan, med beaktande av bland annat deras beroendeframkallande effekt och toxicitet.

Förteckningen ska åtföljas av ett meddelande som anger skälen till att dessa ingredienser ingår i tobaksvarorna. Förteckningen ska ange deras status, inbegripet om ingredienserna har registrerats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)47 samt deras klassificering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar48. Förteckningen ska även åtföljas av de toxikologiska uppgifter som tillverkaren eller importören förfogar över när det gäller dessa ingredienser i deras förbrända eller oförbrända form, efter vad som är lämpligt
  och som åtminstone räcker för att klassificera dessa ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008
  , särskilt beträffande deras effekter på konsumenternas hälsa och med beaktande av bland annat eventuella beroendeframkallande effekter. Varje ingrediens som ingår i produkten ska anges i förteckningen i fallande ordning efter vikt. Tillverkare och importörer ska ange de mätmetoder som används för andra utsläpp än av tjära, nikotin och kolmonoxid och för de utsläpp som avses i artikel 4.4. Medlemsstaterna får också föreskriva att tillverkare eller importörer ska utföra andra provningar som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna för att bedöma ämnenas effekter på hälsan, med beaktande av bland annat deras beroendeframkallande effekt och toxicitet.

2.   Medlemsstaterna ska garantera spridning av de uppgifter som lämnas i enlighet med punkt 1 på en
  särskild
  webbplats, som är tillgänglig för allmänheten. Därvid ska medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet av att skydda uppgifter som utgör företagshemligheter.

2.   Medlemsstaterna ska garantera spridning av de uppgifter som lämnas i enlighet med punkt 1 på en webbplats, som är tillgänglig för allmänheten. Därvid ska medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet av att skydda uppgifter som utgör företagshemligheter.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa och vid behov uppdatera formatet för inlämnande och spridning av de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa och vid behov uppdatera formatet för inlämnande och spridning av de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.

4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer ska lämna in tillgängliga interna och externa marknadsundersökningar och studier av enskilda konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars, när det gäller ingredienser och utsläpp. Medlemsstaterna ska också föreskriva att tillverkare och importörer årligen ska rapportera uppgifter om försäljningsvolym per produkt, i styck eller kg, och per medlemsstat, med början från och med det hela kalenderår som följer efter det år då detta direktiv träder i kraft. Medlemsstaterna ska efter vad som är lämpligt tillhandahålla alternativa eller kompletterande försäljningsuppgifter för att säkerställa att de uppgifter om försäljningsvolym som föreskrivs i denna punkt är tillförlitliga och fullständiga.

4.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer ska lämna in tillgängliga interna och externa marknadsundersökningar och studier av enskilda konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars
  och kroniska storrökares
  , när det gäller ingredienser och utsläpp
  , samt sammanfattningar av gjorda marknadsundersökningar inför lanseringen av nya produkter
  . Medlemsstaterna ska också föreskriva att tillverkare och importörer årligen ska rapportera uppgifter om försäljningsvolym per produkt, i styck eller kg, och per medlemsstat, med början från och med det hela kalenderår som följer efter det år då detta direktiv träder i kraft. Medlemsstaterna ska efter vad som är lämpligt tillhandahålla alternativa eller kompletterande försäljningsuppgifter för att säkerställa att de uppgifter om försäljningsvolym som föreskrivs i denna punkt är tillförlitliga och fullständiga.

5.   Alla uppgifter och upplysningar som ska lämnas till och av medlemsstaterna enligt denna artikel ska lämnas i elektronisk form. Medlemsstaterna ska spara dessa uppgifter elektroniskt och säkerställa att kommissionen har ständig tillgång till dem. Andra medlemsstater ska få tillgång till dessa uppgifter på motiverad begäran. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att företagshemligheter och andra konfidentiella uppgifter behandlas konfidentiellt.

5.   Alla uppgifter och upplysningar som ska lämnas till och av medlemsstaterna enligt denna artikel ska lämnas i elektronisk form. Medlemsstaterna ska spara dessa uppgifter elektroniskt och säkerställa att kommissionen har ständig tillgång till dem. Andra medlemsstater ska få tillgång till dessa uppgifter på motiverad begäran. Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att företagshemligheter och andra konfidentiella uppgifter behandlas konfidentiellt.

5a.
     
  Kommissionen ska analysera all information som tillhandahålls enligt denna artikel (särskilt information om ingrediensernas beroendeframkallande effekt och toxicitet, marknadsundersökningar och försäljningsuppgifter) och regelbundet lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en sammanfattning av de huvudsakliga resultaten.

5b.
     
  Den information som samlats in i enlighet med denna artikel ska beaktas vid godkännandet av tillsatser i enlighet med artikel 6.10a.

6.   Avgifter
  som
  tas ut av medlemsstaterna för att ta emot, lagra, hantera, analysera och offentliggöra de uppgifter som lämnats till dem enligt denna artikel
  , får om de förekommer inte överstiga den kostnad som uppstår på grund av dessa verksamheter
  .

6.   
  Proportionerliga
  avgifter
  får
  tas ut av medlemsstaterna för att ta emot, lagra, hantera, analysera och offentliggöra de uppgifter som lämnats till dem enligt denna artikel.

Ändring 50, 87 och 95

Förslag till direktiv

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterna ska förbjuda att tobaksvaror med karakteristisk smak släpps ut på marknaden. | 1.
     
  Tillsatser får inte användas i tobaksvaror såvida de inte är godkända enligt detta direktiv. Godkända tillsatser ska ingå i den förteckning som anges i bilaga [-I]. Alla villkor och restriktioner för användningen av godkända tillsatser ska också anges i förteckningen. Utsläppandet på marknaden av tobaksvaror som innehåller sådana tillsatser som inte ingår i förteckningen i bilaga [-I] eller vars användning strider mot de villkor eller restriktioner som anges i den bilagan till detta direktiv ska vara förbjudet. |
| | Följande tillsatser får inte godkännas: |
| | a) | Vitaminer och andra tillsatser som ger intryck av att en tobaksvara har en positiv hälsoeffekt eller är mindre farlig. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  Medlemsstaterna ska förbjuda att tobaksvaror med karakteristisk smak släpps ut på marknaden.

1.
     
  Tillsatser får inte användas i tobaksvaror såvida de inte är godkända enligt detta direktiv. Godkända tillsatser ska ingå i den förteckning som anges i bilaga [-I]. Alla villkor och restriktioner för användningen av godkända tillsatser ska också anges i förteckningen. Utsläppandet på marknaden av tobaksvaror som innehåller sådana tillsatser som inte ingår i förteckningen i bilaga [-I] eller vars användning strider mot de villkor eller restriktioner som anges i den bilagan till detta direktiv ska vara förbjudet.

Följande tillsatser får inte godkännas:

a)

Vitaminer och andra tillsatser som ger intryck av att en tobaksvara har en positiv hälsoeffekt eller är mindre farlig.

| b) | Koffein, taurin och andra tillsatser eller stimulerande ämnen som är förknippade med energi och vitalitet. |
| --- | --- |

b)

Koffein, taurin och andra tillsatser eller stimulerande ämnen som är förknippade med energi och vitalitet.

| c) | Tillsatser som färgar utsläppen. |
| --- | --- |

c)

Tillsatser som färgar utsläppen.

| d) | Tillsatser som uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 eller som ger upphov till sådana ämnen vid förbränning. |
| --- | --- |

d)

Tillsatser som uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 eller som ger upphov till sådana ämnen vid förbränning.

| e) | Tillsatser som vid användning kan ge en karakteristisk smak. |
| --- | --- |

e)

Tillsatser som vid användning kan ge en karakteristisk smak.

| f) | Tillsatser som vid konsumtion ökar den toxiska eller beroendeframkallande effekten av en tobaksvara. |
| --- | --- |

f)

Tillsatser som vid konsumtion ökar den toxiska eller beroendeframkallande effekten av en tobaksvara.

Om en viss tillsats eller blandning av tillsatser normalt ger en karakteristisk smak endast då en viss halt eller koncentration överskrids får tillsatsen eller tillsatserna i fråga, utan hinder av denna punkt andra stycket e, godkännas under förutsättning att högsta tillåtna halter fastställs.

Om en viss tillsats vid konsumtion förstärker den toxiska eller beroendeframkallande effekten av en tobaksvara endast när den överskrider en viss halt eller koncentration, inbegripet standardmässiga säkerhetsmarginaler, får tillsatsen i fråga, utan hinder av denna punkt andra stycket f, godkännas under förutsättning att högst tillåtna halter fastställs.

Medlemsstaterna ska inte förbjuda användning av
  tillsatser som är nödvändiga vid tillverkning av tobaksvaror, förutsatt att tillsatserna inte leder till en produkt med karakteristisk smak.

Tillsatser som är nödvändiga vid tillverkning av tobaksvaror
  får godkännas
  , förutsatt att tillsatserna inte leder till en produkt med karakteristisk smak
  . Rekonstituering av sockerföreningar i tobaksvaror upp till de halter som förekommer i tobaksblad innan de skärs ska inte anses ge en karakteristisk smak
  .

Medlemsstaterna ska anmäla åtgärder som vidtagits enligt denna punkt till kommissionen.

2.
     
  Kommissionen ska på begäran av en medlemsstat eller får på eget initiativ fastställa genom genomförandeakter om en tobaksvara omfattas av punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett enhetligt förfarande för att bestämma om en tobaksvara omfattas av punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.

3.
     
  Om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 visar att en viss tillsats eller kombination av tillsatser normalt ger en karakteristisk smak då en viss halt eller koncentration överskrids ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att fastställa högsta tillåtna halter av dessa tillsatser eller kombinationer av tillsatser som orsakar den karakteristiska smaken.

4.
     
  Medlemsstaterna ska förbjuda att följande tillsatser används i tobaksvaror:

| a) | Vitaminer och andra tillsatser som ger intryck av att en tobaksvara innebär en hälsomässig fördel eller minskade hälsorisker. |
| --- | --- |

a)

Vitaminer och andra tillsatser som ger intryck av att en tobaksvara innebär en hälsomässig fördel eller minskade hälsorisker.

| b) | Koffein, taurin och andra tillsatser eller stimulerande ämnen som är förknippade med energi och vitalitet. |
| --- | --- |

b)

Koffein, taurin och andra tillsatser eller stimulerande ämnen som är förknippade med energi och vitalitet.

| c) | Tillsatser som färgar utsläppen. |
| --- | --- |

c)

Tillsatser som färgar utsläppen.

5.   
  Medlemsstaterna ska förbjuda
  användning av smaktillsatser i delar av tobaksvaror som filter, papper, förpackningar eller kapslar och eventuella tekniska detaljer som medger ändring av smak eller rökintensitet. Filter och kapslar får inte innehålla tobak.

5.   Användning av smaktillsatser i delar av tobaksvaror som filter, papper, förpackningar eller kapslar och eventuella tekniska detaljer som medger ändring av smak eller rökintensitet
  ska vara förbjuden
  . Filter och kapslar får inte innehålla tobak.

6.
     
  Medlemsstaterna ska se till att bestämmelser och villkor som anges i förordning (EG) nr 1907/2006 tillämpas på tobaksvaror när så är lämpligt.

7.
     
  Medlemsstaterna ska på grundval av vetenskapliga rön förbjuda att tobaksvaror släpps ut på marknaden, om de har tillsatser i en sådan mängd att den toxiska eller beroendeframkallande effekten märkbart ökar vid konsumtion.

Medlemsstaterna ska anmäla åtgärder som vidtagits enligt denna punkt till kommissionen.

8.
     
  Kommissionen ska på begäran av en medlemsstat, eller får på eget initiativ, genom en genomförandeakt fastställa om en tobaksvara omfattas av punkt 7. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21 och baseras på de senaste vetenskapliga rönen.

9.
     
  Om vetenskapliga rön och de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av punkterna 7 och 8 visar att en viss tillsats eller en viss kvantitet av denna på ett märkbart sätt ökar den toxiska eller beroendeframkallande effekten av en tobaksvara vid konsumtion ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att fastställa högsta tillåtna halter för dessa tillsatser.

10.   Andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  rökfria tobaksvaror
  ska vara undantagna från
  de förbud som fastställs i punkterna 1 och 5
  . Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att upphäva detta undantag om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna.

10.   Andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak och
  tobak för vattenpipa
  ska vara undantagna från
  tillämpningen av punkt 1 andra stycket e och punkt 5
  . Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att upphäva detta undantag om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna.

10a.
     
  För att en tillsats ska godkännas ska tillverkarna och importörerna göra en ansökan till kommissionen. Till ansökan ska följande uppgifter bifogas:

| a) | Sökandens namn eller firmanamn samt hemvist. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn eller firmanamn samt hemvist.

| b) | Tillsatsens kemiska namn. |
| --- | --- |

b)

Tillsatsens kemiska namn.

| c) | Tillsatsens funktion och den högsta kvantiteten i varje cigarett. |
| --- | --- |

c)

Tillsatsens funktion och den högsta kvantiteten i varje cigarett.

| d) | Tydliga bevis baserade på vetenskapliga data för att tillsatsen inte omfattas av något av uteslutningskriterierna i denna artikel. |
| --- | --- |

d)

Tydliga bevis baserade på vetenskapliga data för att tillsatsen inte omfattas av något av uteslutningskriterierna i denna artikel.

Kommissionen kan fråga den berörda vetenskapliga kommittén om tillsatsen i sig eller endast i en viss koncentration omfattas av något av uteslutningskriterierna i denna artikel. Kommissionen ska fatta ett beslut om ansökan efter det att den mottagit den.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att godkänna tillsatsen, med högsta tillåtna halter där så är lämpligt, och ändra bilaga [-I] i enlighet därmed.

10b.
     
  Användning av mentol i alla kommersiella former som är kända den dag då detta direktiv offentliggörs ska undantas från tillämpningen avdenna artikel under en period av fem år från den dag som avses i artikel 25.1.

10c.
     
  Tobak för användning i munnen (snus) ska undantas från bestämmelserna i denna artikel.

10d.
     
  Denna artikel ska inte påverka tillämpningen på tobaksvaror av de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 1907/2006 eller av de villkor som fastställs i enlighet med den förordningen.

10e.
     
  Denna artikel ska tillämpas från och med den ...

   (*)

  .

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje styckförpackning med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar ska förses med hälsovarningar på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där varan släpps ut på marknaden. | 1.   Varje styckförpackning med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar ska förses med hälsovarningar på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där varan släpps ut på marknaden. |
| 2.   Hälsovarningar ska täcka hela den yta som reserverats för dem och de får inte kommenteras, omformuleras eller hänvisas till i någon form. | 2.   Hälsovarningar ska täcka hela den yta som reserverats för dem och de får inte kommenteras, omformuleras eller hänvisas till i någon form. |
| 3.   För att säkerställa hälsovarningarnas grafiska fullständighet och synlighet ska de tryckas på ett sådant sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas och de får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet av skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning, säkerhetsmärkning eller av någon typ av omslag, påse, fodral, låda eller annan detalj, eller när styckförpackningen öppnas. | 3.   För att säkerställa hälsovarningarnas grafiska fullständighet och synlighet ska de tryckas på ett sådant sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas, och de får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet av skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning, säkerhetsmärkning eller av någon typ av omslag, påse, fodral, låda eller annan detalj, eller när styckförpackningen öppnas.
  För andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak, tobak för vattenpipa och rökfria tobaksvaror får hälsovarningarna fästas med hjälp av klistermärken, under förutsättning att dessa inte kan avlägsnas. |
| 4.   Medlemsstaterna ska se till att hälsovarningarna
  på den mest framträdande ytan
  av styckförpackningen och eventuella ytterförpackningar är fullt synliga, vilket också innebär att de inte är helt eller delvis dolda eller bryts av omslag, påsar, fodral, lådor eller andra anordningar när varan släpps ut på marknaden. | 4.   Medlemsstaterna ska se till att hälsovarningarna
  i synfältet på alla sidor
  av styckförpackningen och eventuella ytterförpackningar är fullt synliga, vilket också innebär att de inte är helt eller delvis dolda eller bryts av omslag, påsar, fodral, lådor eller andra anordningar när varan släpps ut på marknaden. |
| 5.   Hälsovarningarna får inte på något sätt dölja eller bryta skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning eller säkerhetsmärkning på styckförpackningar. | 5.   Hälsovarningarna får inte på något sätt dölja eller bryta skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning eller säkerhetsmärkning på styckförpackningar. |
| 6.   Medlemsstaterna får inte öka hälsovarningarnas storlek, inte heller genom att föreskriva att de ska omges med en ram. Den faktiska storleken på hälsovarningarna ska beräknas i förhållande till den yta på vilken de är placerade innan styckförpackningen öppnas. | 6.   Medlemsstaterna får inte öka hälsovarningarnas storlek, inte heller genom att föreskriva att de ska omges med en ram. Den faktiska storleken på hälsovarningarna ska beräknas i förhållande till den yta på vilken de är placerade innan styckförpackningen öppnas. |
| 7.   Bilder av styckförpackningar och eventuella ytterförpackningar som riktar sig till konsumenter i unionen ska uppfylla bestämmelserna i detta kapitel. | 7.   Bilder av styckförpackningar och eventuella ytterförpackningar som riktar sig till konsumenter i unionen ska uppfylla bestämmelserna i detta kapitel. |
| | 7a.
     
  Regleringen av andra aspekter av förpackningen omfattas inte av detta direktiv. |
| | 7b.
     
  Styckförpackningarna och de ytterförpackningar som innehåller dessa får inte innehålla rabattkuponger, gratiskuponger, erbjudanden om 2 för 1 eller liknande, för någon typ av tobaksvara som omfattas av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Varje styckförpackning med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar ska förses med hälsovarningar på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där varan släpps ut på marknaden.

1.   Varje styckförpackning med tobaksvaror och eventuella ytterförpackningar ska förses med hälsovarningar på det officiella språket eller språken i den medlemsstat där varan släpps ut på marknaden.

2.   Hälsovarningar ska täcka hela den yta som reserverats för dem och de får inte kommenteras, omformuleras eller hänvisas till i någon form.

2.   Hälsovarningar ska täcka hela den yta som reserverats för dem och de får inte kommenteras, omformuleras eller hänvisas till i någon form.

3.   För att säkerställa hälsovarningarnas grafiska fullständighet och synlighet ska de tryckas på ett sådant sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas och de får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet av skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning, säkerhetsmärkning eller av någon typ av omslag, påse, fodral, låda eller annan detalj, eller när styckförpackningen öppnas.

3.   För att säkerställa hälsovarningarnas grafiska fullständighet och synlighet ska de tryckas på ett sådant sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas, och de får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet av skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning, säkerhetsmärkning eller av någon typ av omslag, påse, fodral, låda eller annan detalj, eller när styckförpackningen öppnas.
  För andra tobaksvaror än cigaretter, rulltobak, tobak för vattenpipa och rökfria tobaksvaror får hälsovarningarna fästas med hjälp av klistermärken, under förutsättning att dessa inte kan avlägsnas.

4.   Medlemsstaterna ska se till att hälsovarningarna
  på den mest framträdande ytan
  av styckförpackningen och eventuella ytterförpackningar är fullt synliga, vilket också innebär att de inte är helt eller delvis dolda eller bryts av omslag, påsar, fodral, lådor eller andra anordningar när varan släpps ut på marknaden.

4.   Medlemsstaterna ska se till att hälsovarningarna
  i synfältet på alla sidor
  av styckförpackningen och eventuella ytterförpackningar är fullt synliga, vilket också innebär att de inte är helt eller delvis dolda eller bryts av omslag, påsar, fodral, lådor eller andra anordningar när varan släpps ut på marknaden.

5.   Hälsovarningarna får inte på något sätt dölja eller bryta skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning eller säkerhetsmärkning på styckförpackningar.

5.   Hälsovarningarna får inte på något sätt dölja eller bryta skattemärken, prismärkning, spårningsmärkning eller säkerhetsmärkning på styckförpackningar.

6.   Medlemsstaterna får inte öka hälsovarningarnas storlek, inte heller genom att föreskriva att de ska omges med en ram. Den faktiska storleken på hälsovarningarna ska beräknas i förhållande till den yta på vilken de är placerade innan styckförpackningen öppnas.

6.   Medlemsstaterna får inte öka hälsovarningarnas storlek, inte heller genom att föreskriva att de ska omges med en ram. Den faktiska storleken på hälsovarningarna ska beräknas i förhållande till den yta på vilken de är placerade innan styckförpackningen öppnas.

7.   Bilder av styckförpackningar och eventuella ytterförpackningar som riktar sig till konsumenter i unionen ska uppfylla bestämmelserna i detta kapitel.

7.   Bilder av styckförpackningar och eventuella ytterförpackningar som riktar sig till konsumenter i unionen ska uppfylla bestämmelserna i detta kapitel.

7a.
     
  Regleringen av andra aspekter av förpackningen omfattas inte av detta direktiv.

7b.
     
  Styckförpackningarna och de ytterförpackningar som innehåller dessa får inte innehålla rabattkuponger, gratiskuponger, erbjudanden om 2 för 1 eller liknande, för någon typ av tobaksvara som omfattas av detta direktiv.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkterna 1–3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande allmänna varning: | 1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande allmänna varning: |
| Rökning dödar – Sluta röka nu | Rökning dödar – Sluta röka nu |
| 2.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande informationstext: | 2.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande informationstext: |
| Tobaksrök innehåller över 70 cancerframkallande ämnen | Tobaksrök innehåller över 70 cancerframkallande ämnen |
| 3.   När det gäller cigarettpaket ska den allmänna varningen och informationstexten tryckas på styckförpackningens sidor. Varningarna ska ha en bredd av minst 20 mm
  och en höjd av minst 43 mm
  . När det gäller rulltobak ska informationstexten tryckas på den yta som blir synlig när styckförpackningen öppnas. Både den allmänna varningen och informationstexten ska täcka 50 % av den yta på vilken de trycks. | 3.   När det gäller cigarettpaket ska den allmänna varningen och informationstexten tryckas på styckförpackningens sidor
  med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund
  . Varningarna ska ha en bredd av minst 20 mm. När det gäller rulltobak
  i påse
  ska informationstexten tryckas på den yta som blir synlig när styckförpackningen öppnas
  ; när det gäller cylinderformade förpackningar ska varningarna tryckas på locket, och när det gäller rätblocksformade förpackningar ska varningarna tryckas på sidorna
  . Både den allmänna varningen och informationstexten ska täcka 50 % av den yta på vilken de trycks. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande allmänna varning:

1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande allmänna varning:

Rökning dödar – Sluta röka nu

Rökning dödar – Sluta röka nu

2.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande informationstext:

2.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med följande informationstext:

Tobaksrök innehåller över 70 cancerframkallande ämnen

Tobaksrök innehåller över 70 cancerframkallande ämnen

3.   När det gäller cigarettpaket ska den allmänna varningen och informationstexten tryckas på styckförpackningens sidor. Varningarna ska ha en bredd av minst 20 mm
  och en höjd av minst 43 mm
  . När det gäller rulltobak ska informationstexten tryckas på den yta som blir synlig när styckförpackningen öppnas. Både den allmänna varningen och informationstexten ska täcka 50 % av den yta på vilken de trycks.

3.   När det gäller cigarettpaket ska den allmänna varningen och informationstexten tryckas på styckförpackningens sidor
  med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund
  . Varningarna ska ha en bredd av minst 20 mm. När det gäller rulltobak
  i påse
  ska informationstexten tryckas på den yta som blir synlig när styckförpackningen öppnas
  ; när det gäller cylinderformade förpackningar ska varningarna tryckas på locket, och när det gäller rätblocksformade förpackningar ska varningarna tryckas på sidorna
  . Både den allmänna varningen och informationstexten ska täcka 50 % av den yta på vilken de trycks.

Ändring 96

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | fastställa placering, format, layout och utformning av de hälsovarningar som anges i denna artikel, inklusive deras typsnitt och bakgrundsfärg. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

fastställa placering, format, layout och utformning av de hälsovarningar som anges i denna artikel, inklusive deras typsnitt och bakgrundsfärg.

utgår

Ändring 168 och 181

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | täcka
  75
  % av utsidan av både framsidan och baksidan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning, |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

täcka
  75
  % av utsidan av både framsidan och baksidan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning,

| c) | täcka
  65
   % av utsidan av både framsidan och baksidan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning, |
| --- | --- |

c)

täcka
  65
   % av utsidan av både framsidan och baksidan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning,

Ändring 111

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – led g – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | höjd: minst
  64 mm |

Kommissionens förslag

Ändring

i)

höjd: minst
  64 mm

| i) | höjd: minst
  50 mm |
| --- | --- |

i)

höjd: minst
  50 mm

Ändring 100, 112, 141 och 182

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – led g – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | bredd: minst
  55 mm
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

ii)

bredd: minst
  55 mm
  .

| ii) | bredd: minst
  52 mm
  . |
| --- | --- |

ii)

bredd: minst
  52 mm
  .

Ändring 54

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De kombinerade hälsovarningarna ska delas upp i tre uppsättningar som ska alternera på årsbasis. Medlemsstaterna ska i så hög utsträckning som möjligt se till att varje kombinerad hälsovarning visas på samma antal av varje märke. | 2.   De kombinerade hälsovarningarna ska delas upp i tre uppsättningar som ska alternera på årsbasis. Medlemsstaterna ska i så hög utsträckning som möjligt se till att varje kombinerad hälsovarning
  som är tillgänglig för användning under ett visst år
  visas på samma antal av varje märke. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   De kombinerade hälsovarningarna ska delas upp i tre uppsättningar som ska alternera på årsbasis. Medlemsstaterna ska i så hög utsträckning som möjligt se till att varje kombinerad hälsovarning visas på samma antal av varje märke.

2.   De kombinerade hälsovarningarna ska delas upp i tre uppsättningar som ska alternera på årsbasis. Medlemsstaterna ska i så hög utsträckning som möjligt se till att varje kombinerad hälsovarning
  som är tillgänglig för användning under ett visst år
  visas på samma antal av varje märke.

Ändring 101

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | bestämma placering, format, layout, utformning, alternering och proportioner för hälsovarningarna, |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

bestämma placering, format, layout, utformning, alternering och proportioner för hälsovarningarna,

utgår

Ändring 55

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | med avvikelse från artikel 7.3, fastställa på vilka villkor hälsovarningar får brytas då styckförpackningen öppnas, på ett sätt som garanterar den grafiska fullständigheten och synligheten av text, fotografier och avvänjningsinformation. |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

med avvikelse från artikel 7.3, fastställa på vilka villkor hälsovarningar får brytas då styckförpackningen öppnas, på ett sätt som garanterar den grafiska fullständigheten och synligheten av text, fotografier och avvänjningsinformation.

utgår

Ändring 56

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkterna 1–4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Märkning av andra tobaksvaror för rökning än cigaretter
  och
  rulltobak | Märkning av andra tobaksvaror för rökning än cigaretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa |
| 1.   Andra tobaksvaror för rökning än cigaretter
  och
  rulltobak ska undantas från skyldigheten att förses med informationstexten i artikel 8.2 och de kombinerade hälsovarningarna i artikel 9. Utöver den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av dessa varor vara försedd med en varningstext som anges i bilaga I. I den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska det ingå rökavvänjningsinformation i enlighet med artikel 9.1 b. | 1.   Andra tobaksvaror för rökning än cigaretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa
  ska undantas från skyldigheten att förses med informationstexten i artikel 8.2 och de kombinerade hälsovarningarna i artikel 9. Utöver den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av dessa varor vara försedd med en varningstext som anges i bilaga I. I den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska det ingå rökavvänjningsinformation i enlighet med artikel 9.1 b. |
| Den allmänna varningen ska tryckas på den mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. De varningstexter som förtecknas i bilaga I ska alterneras på ett sådant sätt att de förekommer regelbundet. Dessa varningstexter ska tryckas på den näst mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. | Den allmänna varningen ska tryckas på den mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. De varningstexter som förtecknas i bilaga I ska alterneras på ett sådant sätt att de förekommer regelbundet. Dessa varningstexter ska tryckas på den näst mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. |
| 2.   Den allmänna varning som avses i punkt 1 ska täcka 30 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk. | 2.   Den allmänna varning som avses i punkt 1 ska täcka 30 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk. |
| 3.   Den varningstext som avses i punkt 1 ska täcka 40 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 45 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 50 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk. | 3.   Den varningstext som avses i punkt 1 ska täcka 40 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 45 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 50 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk. |
| | 3a.
     
  När det gäller styckförpackningar där den mest synliga ytan är större än 75 cm2 ska ytan för de varningstexter som avses i punkterna 2 och 3 dock vara minst 22,5  cm2 på varje sida. Denna yta ska ökas till 24 cm2 för medlemsstater med två officiella språk och till 26,25  cm2 för medlemsstater med tre officiella språk. |
| 4.   Den allmänna varning och den varningstext som avses i punkt 1 ska vara | 4.   Den allmänna varning och den varningstext som avses i punkt 1 ska vara |
| a) | tryckta med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund; för att ta hänsyn till språkkrav får medlemsstaterna bestämma storleken på typsnittet, förutsatt att den typsnittsstorlek som fastställs i deras lagstiftning innebär att texten täcker största möjliga andel av ytan som reserverats för den föreskrivna texten, |

Kommissionens förslag

Ändring

Märkning av andra tobaksvaror för rökning än cigaretter
  och
  rulltobak

Märkning av andra tobaksvaror för rökning än cigaretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa

1.   Andra tobaksvaror för rökning än cigaretter
  och
  rulltobak ska undantas från skyldigheten att förses med informationstexten i artikel 8.2 och de kombinerade hälsovarningarna i artikel 9. Utöver den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av dessa varor vara försedd med en varningstext som anges i bilaga I. I den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska det ingå rökavvänjningsinformation i enlighet med artikel 9.1 b.

1.   Andra tobaksvaror för rökning än cigaretter, rulltobak
  och tobak för vattenpipa
  ska undantas från skyldigheten att förses med informationstexten i artikel 8.2 och de kombinerade hälsovarningarna i artikel 9. Utöver den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av dessa varor vara försedd med en varningstext som anges i bilaga I. I den allmänna varning som anges i artikel 8.1 ska det ingå rökavvänjningsinformation i enlighet med artikel 9.1 b.

Den allmänna varningen ska tryckas på den mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. De varningstexter som förtecknas i bilaga I ska alterneras på ett sådant sätt att de förekommer regelbundet. Dessa varningstexter ska tryckas på den näst mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning.

Den allmänna varningen ska tryckas på den mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning. De varningstexter som förtecknas i bilaga I ska alterneras på ett sådant sätt att de förekommer regelbundet. Dessa varningstexter ska tryckas på den näst mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning.

2.   Den allmänna varning som avses i punkt 1 ska täcka 30 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk.

2.   Den allmänna varning som avses i punkt 1 ska täcka 30 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk.

3.   Den varningstext som avses i punkt 1 ska täcka 40 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 45 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 50 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk.

3.   Den varningstext som avses i punkt 1 ska täcka 40 % av utsidan av avsedd yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 45 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 50 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk.

3a.
     
  När det gäller styckförpackningar där den mest synliga ytan är större än 75 cm2 ska ytan för de varningstexter som avses i punkterna 2 och 3 dock vara minst 22,5  cm2 på varje sida. Denna yta ska ökas till 24 cm2 för medlemsstater med två officiella språk och till 26,25  cm2 för medlemsstater med tre officiella språk.

4.   Den allmänna varning och den varningstext som avses i punkt 1 ska vara

4.   Den allmänna varning och den varningstext som avses i punkt 1 ska vara

a)

tryckta med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund; för att ta hänsyn till språkkrav får medlemsstaterna bestämma storleken på typsnittet, förutsatt att den typsnittsstorlek som fastställs i deras lagstiftning innebär att texten täcker största möjliga andel av ytan som reserverats för den föreskrivna texten,

| a) | tryckta med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund;
  dessa varningar får fästas på förpackningarna med hjälp av klistermärken, förutsatt att klistermärkena inte kan avlägsnas;
  för att ta hänsyn till språkkrav får medlemsstaterna bestämma storleken på typsnittet, förutsatt att den typsnittsstorlek som fastställs i deras lagstiftning innebär att texten täcker största möjliga andel av ytan som reserverats för den föreskrivna texten, |
| --- | --- |

a)

tryckta med typsnittet Helvetica med fet stil i svart på vit bakgrund;
  dessa varningar får fästas på förpackningarna med hjälp av klistermärken, förutsatt att klistermärkena inte kan avlägsnas;
  för att ta hänsyn till språkkrav får medlemsstaterna bestämma storleken på typsnittet, förutsatt att den typsnittsstorlek som fastställs i deras lagstiftning innebär att texten täcker största möjliga andel av ytan som reserverats för den föreskrivna texten,

| b) | centrerade på den yta där de ska tryckas, parallellt med styckförpackningens och med eventuell ytterförpacknings övre kant, |
| --- | --- |

b)

centrerade på den yta där de ska tryckas, parallellt med styckförpackningens och med eventuell ytterförpacknings övre kant,

| b) | centrerade på den yta där de ska tryckas, parallellt med styckförpackningens och med eventuell ytterförpacknings övre kant, |
| --- | --- |

b)

centrerade på den yta där de ska tryckas, parallellt med styckförpackningens och med eventuell ytterförpacknings övre kant,

| c) | omgivna av en svart ram som ska vara minst 3 mm och högst 4 mm bred inom ytan som reserverats för texten till varningen. |
| --- | --- |

c)

omgivna av en svart ram som ska vara minst 3 mm och högst 4 mm bred inom ytan som reserverats för texten till varningen.

| c) | omgivna av en svart ram som ska vara minst 3 mm och högst 4 mm bred inom ytan som reserverats för texten till varningen. |
| --- | --- |

c)

omgivna av en svart ram som ska vara minst 3 mm och högst 4 mm bred inom ytan som reserverats för texten till varningen.

Ändring 102

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att upphäva det undantag som anges i punkt 1 om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att upphäva det undantag som anges i punkt 1 om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna.

utgår

Ändring 58

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkterna 1–2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje styckförpackning och eventuella ytterförpackning för rökfria tobaksvaror ska vara försedd med följande hälsovarning: | 1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för rökfria tobaksvaror ska vara försedd med följande hälsovarning: |
| Denna tobaksvara
  kan skada
  din hälsa och är beroendeframkallande | Denna tobaksvara
  skadar
  din hälsa och är beroendeframkallande |
| 2.   Den hälsovarning som fastställs i punkt 1 ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Dessutom ska den | 2.   Den hälsovarning som fastställs i punkt 1 ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Dessutom ska den |
| a) | tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Varje styckförpackning och eventuella ytterförpackning för rökfria tobaksvaror ska vara försedd med följande hälsovarning:

1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för rökfria tobaksvaror ska vara försedd med följande hälsovarning:

Denna tobaksvara
  kan skada
  din hälsa och är beroendeframkallande

Denna tobaksvara
  skadar
  din hälsa och är beroendeframkallande

2.   Den hälsovarning som fastställs i punkt 1 ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Dessutom ska den

2.   Den hälsovarning som fastställs i punkt 1 ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Dessutom ska den

a)

tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar,

| a) | tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar, |
| --- | --- |

a)

tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar,

| b) | täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk. |
| --- | --- |

b)

täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
  officiella språk.

| b) | täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk. |
| --- | --- |

b)

täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa kraven i
  punkterna 1 och 2
  till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen. | 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa kraven i
  punkt 1
  till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa kraven i
  punkterna 1 och 2
  till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa kraven i
  punkt 1
  till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen.

Ändring 60, 103 och 153

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Märkningen av styckförpackningen och av eventuella ytterförpackningar eller själva tobaksvaran får inte innehålla någon del eller något inslag som | 1.   Märkningen av styckförpackningen och av eventuella ytterförpackningar eller själva tobaksvaran
  och/eller varumärkesnamnet
  får inte innehålla någon del eller något inslag som |
| a) | marknadsför en tobaksvara på ett felaktigt, vilseledande eller bedrägligt sätt eller på ett sätt som kan antas skapa en felaktig uppfattning om varans egenskaper, hälsoeffekter, risker eller utsläpp, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Märkningen av styckförpackningen och av eventuella ytterförpackningar eller själva tobaksvaran får inte innehålla någon del eller något inslag som

1.   Märkningen av styckförpackningen och av eventuella ytterförpackningar eller själva tobaksvaran
  och/eller varumärkesnamnet
  får inte innehålla någon del eller något inslag som

a)

marknadsför en tobaksvara på ett felaktigt, vilseledande eller bedrägligt sätt eller på ett sätt som kan antas skapa en felaktig uppfattning om varans egenskaper, hälsoeffekter, risker eller utsläpp,

| a) | marknadsför en tobaksvara
  och lockar till konsumtion av den
  på ett felaktigt, vilseledande eller bedrägligt sätt eller på ett sätt som kan antas skapa en felaktig uppfattning om varans egenskaper, hälsoeffekter, risker eller utsläpp
  ; etiketten får inte innehålla någon information om halten nikotin, tjära eller kolmonoxid, |
| --- | --- |

a)

marknadsför en tobaksvara
  och lockar till konsumtion av den
  på ett felaktigt, vilseledande eller bedrägligt sätt eller på ett sätt som kan antas skapa en felaktig uppfattning om varans egenskaper, hälsoeffekter, risker eller utsläpp
  ; etiketten får inte innehålla någon information om halten nikotin, tjära eller kolmonoxid,

| b) | antyder att en viss tobaksvara är mindre skadlig än andra eller har vitaliserande, energigivande, läkande, föryngrande, naturliga, ekologiska eller på annat sätt positiva hälsoeffekter
  eller sociala konsekvenser
  , |
| --- | --- |

b)

antyder att en viss tobaksvara är mindre skadlig än andra eller har vitaliserande, energigivande, läkande, föryngrande, naturliga, ekologiska eller på annat sätt positiva hälsoeffekter
  eller sociala konsekvenser
  ,

| b) | antyder att en viss tobaksvara är mindre skadlig än andra eller har vitaliserande, energigivande, läkande, föryngrande, naturliga, ekologiska eller på annat sätt positiva hälsoeffekter, |
| --- | --- |

b)

antyder att en viss tobaksvara är mindre skadlig än andra eller har vitaliserande, energigivande, läkande, föryngrande, naturliga, ekologiska eller på annat sätt positiva hälsoeffekter,

| c) | hänvisar till arom, smak, eventuella smaktillsatser eller andra tillsatser, eller avsaknaden därav, |
| --- | --- |

c)

hänvisar till arom, smak, eventuella smaktillsatser eller andra tillsatser, eller avsaknaden därav,

| c) | hänvisar till arom, smak, eventuella smaktillsatser eller andra tillsatser, eller avsaknaden därav, |
| --- | --- |

c)

hänvisar till arom, smak, eventuella smaktillsatser eller andra tillsatser, eller avsaknaden därav,

| d) | liknar ett livsmedel. |
| --- | --- |

d)

liknar ett livsmedel.

| d) | liknar ett livsmedel
  eller en kosmetisk produkt, |
| --- | --- |

d)

liknar ett livsmedel
  eller en kosmetisk produkt,

| da) | syftar till att minska vissa skadliga ämnen i röken eller öka tobaksvarornas biologiska nedbrytbarhet. |
| --- | --- |

da)

syftar till att minska vissa skadliga ämnen i röken eller öka tobaksvarornas biologiska nedbrytbarhet.

Ändring 104, 121 och 148

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Förbjudna delar och inslag inkluderar men är inte begränsade till texter, symboler, namn, varumärken, figurativa eller icke figurativa tecken, vilseledande färger, material som läggs i förpackningen eller fästs på den eller annat tilläggsmaterial såsom självhäftande etiketter, klistermärken, skrapfält eller hylsor eller något som har anknytning till själva tobaksvarans form.
  Cigaretter med en diameter på mindre än 7,5  mm ska anses vara vilseledande. | 2.   Förbjudna delar och inslag inkluderar men är inte begränsade till texter, symboler, namn, varumärken, figurativa eller icke figurativa tecken, vilseledande färger, material som läggs i förpackningen eller fästs på den eller annat tilläggsmaterial såsom självhäftande etiketter, klistermärken, skrapfält eller hylsor eller något som har anknytning till själva tobaksvarans form. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Förbjudna delar och inslag inkluderar men är inte begränsade till texter, symboler, namn, varumärken, figurativa eller icke figurativa tecken, vilseledande färger, material som läggs i förpackningen eller fästs på den eller annat tilläggsmaterial såsom självhäftande etiketter, klistermärken, skrapfält eller hylsor eller något som har anknytning till själva tobaksvarans form.
  Cigaretter med en diameter på mindre än 7,5  mm ska anses vara vilseledande.

2.   Förbjudna delar och inslag inkluderar men är inte begränsade till texter, symboler, namn, varumärken, figurativa eller icke figurativa tecken, vilseledande färger, material som läggs i förpackningen eller fästs på den eller annat tilläggsmaterial såsom självhäftande etiketter, klistermärken, skrapfält eller hylsor eller något som har anknytning till själva tobaksvarans form.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När det gäller filtercigaretter ska det papper som sitter runt munstycket (”tipping paper”) vara tillräckligt komplext för att skydda mot produktförfalskningar. Papperet ska därför ha minst följande egenskaper: |
| | a) | Flera synliga tryckfärger och tillverkning med djuptryck. |

Kommissionens förslag

Ändring

När det gäller filtercigaretter ska det papper som sitter runt munstycket (”tipping paper”) vara tillräckligt komplext för att skydda mot produktförfalskningar. Papperet ska därför ha minst följande egenskaper:

a)

Flera synliga tryckfärger och tillverkning med djuptryck.

| b) | Alla vita ytor tryckta med lack. |
| --- | --- |

b)

Alla vita ytor tryckta med lack.

| c) | Komplexa tryck med delvis tunna strukturer. |
| --- | --- |

c)

Komplexa tryck med delvis tunna strukturer.

| d) | Tryck på vitt baspapper. |
| --- | --- |

d)

Tryck på vitt baspapper.

| e) | En förperforering på tillräckligt stort avstånd från cigarettänden. |
| --- | --- |

e)

En förperforering på tillräckligt stort avstånd från cigarettänden.

Ändring 62

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Cigarettpapperet ska vara försett med vattenmärke. |

Kommissionens förslag

Ändring

Cigarettpapperet ska vara försett med vattenmärke.

Ändring 63

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Information på styckförpackningen om vilken sorts tobak som har använts vid tillverkningen av produkten och/eller om dess ursprungsland är tillåten. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Information på styckförpackningen om vilken sorts tobak som har använts vid tillverkningen av produkten och/eller om dess ursprungsland är tillåten.

Ändring 105

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  En styckförpackning med cigaretter ska vara rätblocksformad. En styckförpackning med rulltobak ska ha formen av en påse, dvs. en rektangulär ficka med en flik som täcker öppningen. Påsens flik ska täcka minst 70 % av förpackningens framsida.
  En styckförpackning med cigaretter ska innehålla minst 20 cigaretter. En styckförpackning med rulltobak ska innehålla minst
  40 gram
  tobak. | 1.   En styckförpackning med cigaretter ska innehålla minst 20 cigaretter. En styckförpackning med rulltobak ska innehålla minst
  20 gram
  tobak. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  En styckförpackning med cigaretter ska vara rätblocksformad. En styckförpackning med rulltobak ska ha formen av en påse, dvs. en rektangulär ficka med en flik som täcker öppningen. Påsens flik ska täcka minst 70 % av förpackningens framsida.
  En styckförpackning med cigaretter ska innehålla minst 20 cigaretter. En styckförpackning med rulltobak ska innehålla minst
  40 gram
  tobak.

1.   En styckförpackning med cigaretter ska innehålla minst 20 cigaretter. En styckförpackning med rulltobak ska innehålla minst
  20 gram
  tobak.

Ändring 66

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att fastställa mer detaljerade regler avseende form och storlek på styckförpackningar i den mån sådana regler är nödvändiga för att säkerställa hälsovarningarnas fulla synlighet och fullständighet före det första öppnandet, under öppnandet och efter det att styckförpackningen åter stängts. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att fastställa mer detaljerade regler avseende form och storlek på styckförpackningar i den mån sådana regler är nödvändiga för att säkerställa hälsovarningarnas fulla synlighet och fullständighet före det första öppnandet, under öppnandet och efter det att styckförpackningen åter stängts.

utgår

Ändring 107, 125 och 154

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att föreskriva att styckförpackningar med andra tobaksvaror än cigaretter och rulltobak ska vara rätblocksformade eller cylinderformade om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att föreskriva att styckförpackningar med andra tobaksvaror än cigaretter och rulltobak ska vara rätblocksformade eller cylinderformade om det i en rapport från kommissionen fastställts en betydande förändring av omständigheterna.

utgår

Ändring 156, 67, 185, 189 och 108

Förslag till direktiv

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska se till att alla styckförpackningar med tobaksvaror förses med en unik identitetsmärkning. För att säkerställa den unika identitetsmärkningens fullständighet ska den tryckas eller anbringas på så sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas och den får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken eller prismärkning, eller när paketet öppnas. När det gäller produkter som tillverkas utanför unionen gäller de skyldigheter som fastställs i detta direktiv endast de produkter som är avsedda för eller släpps ut på unionsmarknaden. | 1.   Medlemsstaterna ska se till att alla styckförpackningar
  och alla eventuella transportytterförpackningar
  med tobaksvaror förses med en unik identitetsmärkning
  med målet att spåra tobaksvarorna genom hela distributionskedjan
  . För att säkerställa den unika identitetsmärkningens fullständighet ska den
  vara säker,
  tryckas eller anbringas på så sätt att den inte kan avlägsnas eller utplånas, och den får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken eller prismärkning, eller när paketet öppnas. När det gäller produkter som tillverkas utanför unionen gäller de skyldigheter som fastställs i detta direktiv endast de produkter som är avsedda för eller släpps ut på unionsmarknaden. |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den unika identitetsmärkningen på styckförpackningar är kopplad till den unika identitetsmärkningen på transportytterförpackningarna. Eventuella avvikelser mellan den unika identitetsmärkningen på styckförpackningar respektive transportytterförpackningar ska registreras i den databas som avses i punkt 6. |
| 2.   Den unika identitetsmärkningen ska göra det möjligt att fastställa | 2.   Den unika identitetsmärkningen ska göra det möjligt att fastställa |
| a) | datum och plats för tillverkning, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla styckförpackningar med tobaksvaror förses med en unik identitetsmärkning. För att säkerställa den unika identitetsmärkningens fullständighet ska den tryckas eller anbringas på så sätt att de inte kan avlägsnas eller utplånas och den får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken eller prismärkning, eller när paketet öppnas. När det gäller produkter som tillverkas utanför unionen gäller de skyldigheter som fastställs i detta direktiv endast de produkter som är avsedda för eller släpps ut på unionsmarknaden.

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla styckförpackningar
  och alla eventuella transportytterförpackningar
  med tobaksvaror förses med en unik identitetsmärkning
  med målet att spåra tobaksvarorna genom hela distributionskedjan
  . För att säkerställa den unika identitetsmärkningens fullständighet ska den
  vara säker,
  tryckas eller anbringas på så sätt att den inte kan avlägsnas eller utplånas, och den får inte på något sätt döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken eller prismärkning, eller när paketet öppnas. När det gäller produkter som tillverkas utanför unionen gäller de skyldigheter som fastställs i detta direktiv endast de produkter som är avsedda för eller släpps ut på unionsmarknaden.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den unika identitetsmärkningen på styckförpackningar är kopplad till den unika identitetsmärkningen på transportytterförpackningarna. Eventuella avvikelser mellan den unika identitetsmärkningen på styckförpackningar respektive transportytterförpackningar ska registreras i den databas som avses i punkt 6.

2.   Den unika identitetsmärkningen ska göra det möjligt att fastställa

2.   Den unika identitetsmärkningen ska göra det möjligt att fastställa

a)

datum och plats för tillverkning,

| a) | datum och plats för tillverkning, |
| --- | --- |

a)

datum och plats för tillverkning,

| b) | tillverkningsanläggningen, |
| --- | --- |

b)

tillverkningsanläggningen,

| b) | tillverkningsanläggningen, |
| --- | --- |

b)

tillverkningsanläggningen,

| c) | den maskin som använts för tillverkningen, |
| --- | --- |

c)

den maskin som använts för tillverkningen,

| c) | den maskin som använts för tillverkningen, |
| --- | --- |

c)

den maskin som använts för tillverkningen,

| d) | produktionsskiftet eller tillverkningstillfället, |
| --- | --- |

d)

produktionsskiftet eller tillverkningstillfället,

| d) | produktionsskiftet eller tillverkningstillfället, |
| --- | --- |

d)

produktionsskiftet eller tillverkningstillfället,

| e) | produktnamnet
  , |
| --- | --- |

e)

produktnamnet
  ,

| e) | produktbeskrivningen
  , |
| --- | --- |

e)

produktbeskrivningen
  ,

| f) | den avsedda återförsäljningsmarknaden, |
| --- | --- |

f)

den avsedda återförsäljningsmarknaden,

| f) | den avsedda återförsäljningsmarknaden, |
| --- | --- |

f)

den avsedda återförsäljningsmarknaden,

| g) | den avsedda leveransvägen, |
| --- | --- |

g)

den avsedda leveransvägen,

| g) | den avsedda
  och faktiska
  leveransvägen
  från platsen för tillverkning till det första återförsäljningsstället, inklusive alla lageranläggningar som använts, samt sändningsdatum, leveransens destination, mottagare och sändningsplats, |
| --- | --- |

g)

den avsedda
  och faktiska
  leveransvägen
  från platsen för tillverkning till det första återförsäljningsstället, inklusive alla lageranläggningar som använts, samt sändningsdatum, leveransens destination, mottagare och sändningsplats,

| h) | i tillämpliga fall, importören till unionen, |
| --- | --- |

h)

i tillämpliga fall, importören till unionen,

| h) | i tillämpliga fall, importören till unionen, |
| --- | --- |

h)

i tillämpliga fall, importören till unionen,

| i) | den faktiska leveransvägen från tillverkning till det första återförsäljningsstället, inklusive alla lageranläggningar som använts, |
| --- | --- |

i)

den faktiska leveransvägen från tillverkning till det första återförsäljningsstället, inklusive alla lageranläggningar som använts,

| j) | identiteten på alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället, |
| --- | --- |

j)

identiteten på alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället,

| j) | identiteten på alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället, |
| --- | --- |

j)

identiteten på alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället,

| k) | faktura, beställningsnummer och betalningsuppgifter från alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället. |
| --- | --- |

k)

faktura, beställningsnummer och betalningsuppgifter från alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället.

| k) | faktura, beställningsnummer och betalningsuppgifter från alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället. |
| --- | --- |

k)

faktura, beställningsnummer och betalningsuppgifter från alla köpare från tillverkning till det första återförsäljningsstället.

3.   Medlemsstaterna ska se till att alla ekonomiska aktörer som är inblandade i handel med tobaksvaror, från tillverkaren till den sista ekonomiska aktören före det första återförsäljningsstället, registrerar alla styckförpackningar när de kommer i deras besittning, samt alla mellanliggande led och när de slutligen lämnar deras besittning. Denna skyldighet kan uppfyllas genom registrering i aggregerad form, exempelvis av ytterförpackningar
  , under förutsättning att spårning av styckförpackningar fortfarande är möjlig
  .

3.   Medlemsstaterna ska se till att alla ekonomiska aktörer som är inblandade i handel med tobaksvaror, från tillverkaren till den sista ekonomiska aktören före det första återförsäljningsstället, registrerar alla styckförpackningar
  och ytterförpackningar
  när de kommer i deras besittning, samt alla mellanliggande led och när de slutligen lämnar deras besittning
  , och överför uppgifterna elektroniskt till en anläggning för datalagring i enlighet med punkt 6
  . Denna skyldighet kan uppfyllas genom registrering i aggregerad form, exempelvis av ytterförpackningar.

3a.
     
  Den spårningsteknik som används måste tillhöra och skötas av ekonomiska aktörer som inte har någon juridisk eller kommersiell förbindelse med tobaksindustrin.

4.   Medlemsstaterna ska se till att tillverkare av tobaksvaror tillhandahåller nödvändig utrustning för att registrera tobaksvaror som köps, säljs, lagras, transporteras eller hanteras på annat sätt, och detta till alla ekonomiska aktörer som är inblandade i handel med tobaksvaror, från tillverkaren till den sista ekonomiska aktören innan det första återförsäljningsstället, inbegripet importörer, lageranläggningar och transportföretag. Utrustningen ska kunna läsa och överföra uppgifterna elektroniskt till en anläggning för datalagring i enlighet med punkt 6.

4.   Medlemsstaterna ska se till att tillverkare av tobaksvaror tillhandahåller nödvändig
  , av medlemsstaterna fastställd,
  utrustning för att registrera tobaksvaror som köps, säljs, lagras, transporteras eller hanteras på annat sätt, och detta till alla ekonomiska aktörer som är inblandade i handel med tobaksvaror, från tillverkaren till den sista ekonomiska aktören innan det första återförsäljningsstället, inbegripet importörer, lageranläggningar och transportföretag. Utrustningen ska kunna läsa och överföra uppgifterna elektroniskt till en anläggning för datalagring i enlighet med punkt 6.

5.   Registrerade uppgifter kan inte kan ändras eller raderas av någon ekonomisk aktör inblandad i handel med tobaksvaror, men den ekonomiska aktör som införde uppgifterna och andra ekonomiska aktörer som är direkt berörda av transaktionen, till exempel leverantören eller mottagaren, kan kommentera tidigare inlämnade uppgifter. Den berörda ekonomiska aktören ska lägga till de korrekta uppgifterna och en hänvisning till den föregående inmatning som anses kräva rättelse. I undantagsfall och efter inlämnande av tillräckligt underlag, får den behöriga myndigheten i den medlemsstat där registreringen skedde eller den behöriga myndigheten i den importerande medlemsstaten, om registreringen skedde utanför unionen, godkänna att de tidigare registrerade uppgifterna ändras eller raderas.

5.   Registrerade uppgifter kan inte ändras eller raderas av någon ekonomisk aktör inblandad i handel med tobaksvaror, men den ekonomiska aktör som införde uppgifterna och andra ekonomiska aktörer som är direkt berörda av transaktionen, till exempel leverantören eller mottagaren, kan kommentera tidigare inlämnade uppgifter. Den berörda ekonomiska aktören ska lägga till de korrekta uppgifterna och en hänvisning till den föregående inmatning som anses kräva rättelse. I undantagsfall och efter inlämnande av tillräckligt underlag, får den behöriga myndigheten i den medlemsstat där registreringen skedde eller den behöriga myndigheten i den importerande medlemsstaten, om registreringen skedde utanför unionen, godkänna att de tidigare registrerade uppgifterna ändras eller raderas.

6.   Medlemsstaterna ska
  se till
  att tillverkare och importörer av tobaksvaror sluter avtal om datalagring med en oberoende tredje part, som ska vara värd för anläggningen för datalagring av de uppgifter som avser den berörda tillverkaren eller importören. Anläggningen för datalagring ska vara fysiskt belägen på unionens territorium. Avtalet och den tredje partens lämplighet, särskilt dennes oberoende och tekniska kapacitet, ska godkännas och övervakas av en extern revisor, som ska
  föreslås och
  betalas av tobakstillverkaren och godkännas av kommissionen. Medlemsstaterna ska säkerställa anläggningarnas fulla öppenhet och ständiga tillgänglighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och den oberoende tredje parten. I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaterna eller kommissionen ge tillverkare eller importörer tillgång till dessa uppgifter, förutsatt att kommersiellt känsliga uppgifter skyddas i enlighet med relevant nationell lagstiftning och unionslagstiftning.

6.   Medlemsstaterna ska
  kontrollera
  att tillverkare och importörer av tobaksvaror sluter avtal om datalagring med en oberoende tredje part, som ska vara värd för anläggningen för datalagring av de uppgifter som avser den berörda tillverkaren eller importören. Anläggningen för datalagring ska vara fysiskt belägen på unionens territorium.
  Den oberoende tredje parten ska vara fri från kommersiella intressen och andra egenintressen hos tobaksindustrin och andra närstående branscher.
  Avtalet och den tredje partens lämplighet, särskilt dennes oberoende och tekniska kapacitet, ska godkännas och övervakas av
  kommissionen, bistådd av
  en
  oberoende
  extern revisor, som ska betalas av tobakstillverkaren och godkännas av kommissionen. Medlemsstaterna ska säkerställa anläggningarnas fulla öppenhet och ständiga tillgänglighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och den oberoende tredje parten. I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaterna eller kommissionen ge tillverkare eller importörer tillgång till dessa uppgifter, förutsatt att kommersiellt känsliga uppgifter skyddas i enlighet med relevant nationell lagstiftning och unionslagstiftning.

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i direktiv 95/46/EG.

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att personuppgifter endast behandlas i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i direktiv 95/46/EG.

8.   Utöver den unika identitetsmärkningen ska medlemsstaterna kräva att alla styckförpackningar med tobaksvaror som släpps ut på marknaden är försedda med en synlig och manipulationssäker säkerhetsmärkning på minst 1 cm2, vilken ska vara tryckt eller fastsatt, inte kunna avlägsnas eller utplånas och inte på något sätt får döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken, prismärkning eller andra inslag som krävs enligt lagstiftning.

8.   Utöver den unika identitetsmärkningen ska medlemsstaterna kräva att alla styckförpackningar med tobaksvaror som släpps ut på marknaden är försedda med en synlig och
  en osynlig
  manipulationssäker säkerhetsmärkning på minst 1 cm2, vilken ska vara tryckt eller fastsatt, inte kunna avlägsnas eller utplånas och inte på något sätt får döljas eller brytas, inbegripet genom skattemärken, prismärkning eller andra inslag som krävs enligt lagstiftning.
  I de medlemsstater där skattemärken fästs på tobaksvaror, och de skattemärken som används uppfyller kraven i denna punkt, krävs ingen ytterligare säkerhetsmärkning.

9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att

9.   
  Med beaktande av metoder, tekniker och befintliga kommersiella verksamhetsaspekter, samt globala standarder för spårning och verifiering av konsumentvaror och motsvarande krav i WHO:s protokoll om olaglig handel med tobaksvaror, ska
  kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att

| a) | fastställa centrala delar (som varaktighet, förnybarhet, nödvändig sakkunskap, konfidentialitet) i de avtal som avses i punkt 6, inbegripet övervakning och utvärdering av avtalen, |
| --- | --- |

a)

fastställa centrala delar (som varaktighet, förnybarhet, nödvändig sakkunskap, konfidentialitet) i de avtal som avses i punkt 6, inbegripet övervakning och utvärdering av avtalen,

| a) | fastställa centrala delar (som varaktighet, förnybarhet, nödvändig sakkunskap, konfidentialitet) i de avtal som avses i punkt 6, inbegripet övervakning och utvärdering av avtalen, |
| --- | --- |

a)

fastställa centrala delar (som varaktighet, förnybarhet, nödvändig sakkunskap, konfidentialitet) i de avtal som avses i punkt 6, inbegripet övervakning och utvärdering av avtalen,

| b) | fastställa tekniska standarder för att se till att de system som används för den unika identitetsmärkningen och tillhörande funktioner är fullt förenliga med varandra i hela unionen, |
| --- | --- |

b)

fastställa tekniska standarder för att se till att de system som används för den unika identitetsmärkningen och tillhörande funktioner är fullt förenliga med varandra i hela unionen,

| b) | fastställa tekniska standarder för att se till att de system som används för den unika identitetsmärkningen och tillhörande funktioner är fullt förenliga med varandra i hela unionen
  och i linje med internationella standarder, |
| --- | --- |

b)

fastställa tekniska standarder för att se till att de system som används för den unika identitetsmärkningen och tillhörande funktioner är fullt förenliga med varandra i hela unionen
  och i linje med internationella standarder,

| (c) | fastställa tekniska standarder för säkerhetsmärkningen och dess eventuella alternering, samt för att anpassa den till utvecklingen på marknaden och inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

(c)

fastställa tekniska standarder för säkerhetsmärkningen och dess eventuella alternering, samt för att anpassa den till utvecklingen på marknaden och inom vetenskap och teknik.

10.   Andra tobaksvaror än cigarretter och rulltobak ska undantas från tillämpningen av punkterna 1–8 under en period av
  fem
  år efter det datum som avses i artikel 25.1.

10.   Andra tobaksvaror än cigarretter och rulltobak ska undantas från tillämpningen av punkterna 1–8 under en period av
  sju
  år efter det datum som avses i artikel 25.1.

Ändring 68

Förslag till direktiv

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Gränsöverskridande
  distansförsäljning av tobaksvaror | Distansförsäljning av tobaksvaror |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  ålägga
  återförsäljningsställen som
  avser att bedriva gränsöverskridande försäljning till konsumenter i unionen att registrera sig hos behöriga myndigheter i den medlemsstat där återförsäljningsstället
  är
  etablerat och i den medlemsstat där den faktiska eller potentiella konsumenten befinner sig. Återförsäljningsställen som är
  etablerade
  utanför EU måste registrera sig hos behöriga myndigheter i den medlemsstat där den faktiska eller potentiella konsumenten befinner sig. Alla återförsäljningsställen som avser
  att bedriva gränsöverskridande distansförsäljning
  ska lämna in minst följande uppgifter till de behöriga myndigheterna: | 1.   Medlemsstaterna ska
  förbjuda
  återförsäljningsställen som är etablerade
  på deras territorium
  att bedriva gränsöverskridande distansförsäljning. |
| a) | Namn eller företagsnamn och permanent adress för det verksamhetsställe varifrån tobaksvarorna tillhandahålls. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 16

Artikel 16

Gränsöverskridande
  distansförsäljning av tobaksvaror

Distansförsäljning av tobaksvaror

1.   Medlemsstaterna ska
  ålägga
  återförsäljningsställen som
  avser att bedriva gränsöverskridande försäljning till konsumenter i unionen att registrera sig hos behöriga myndigheter i den medlemsstat där återförsäljningsstället
  är
  etablerat och i den medlemsstat där den faktiska eller potentiella konsumenten befinner sig. Återförsäljningsställen som är
  etablerade
  utanför EU måste registrera sig hos behöriga myndigheter i den medlemsstat där den faktiska eller potentiella konsumenten befinner sig. Alla återförsäljningsställen som avser
  att bedriva gränsöverskridande distansförsäljning
  ska lämna in minst följande uppgifter till de behöriga myndigheterna:

1.   Medlemsstaterna ska
  förbjuda
  återförsäljningsställen som är etablerade
  på deras territorium
  att bedriva gränsöverskridande distansförsäljning.

a)

Namn eller företagsnamn och permanent adress för det verksamhetsställe varifrån tobaksvarorna tillhandahålls.

| b) | Startdatum för verksamheten att med användning av informationssamhällets tjänster erbjuda gränsöverskridande distansförsäljning till allmänheten av tobaksvaror. |
| --- | --- |

b)

Startdatum för verksamheten att med användning av informationssamhällets tjänster erbjuda gränsöverskridande distansförsäljning till allmänheten av tobaksvaror.

| c) | Adress till webbplatsen eller webbplatserna som används för ändamålet och alla relevanta uppgifter för att kunna identifiera webbplatsen. |
| --- | --- |

c)

Adress till webbplatsen eller webbplatserna som används för ändamålet och alla relevanta uppgifter för att kunna identifiera webbplatsen.

1a.
     
  Medlemsstaterna behåller rätten att besluta att utvidga ovannämnda förbud till nationell distansförsäljning. Om en medlemsstat tillåter nationell distansförsäljning ska den se till att återförsäljningsställena är utrustade med system för ålderskontroll.

1b.
     
  En medlemsstat kan av folkhälsoskäl begränsa mängden tobak som får importeras för personligt bruk. Denna begränsning ska särskilt kunna tillämpas i de fall då priset i förvärvsmedlemsstaten är betydligt lägre än i ursprungsmedlemsstaten eller om hälsovarningarna inte är på något av medlemsstatens officiella språk.

2.   
  De behöriga myndigheterna i
  medlemsstaterna
  ska offentliggöra den fullständiga förteckningen över alla återförsäljningsställen som är registrerade hos dem i enlighet med de regler och skyddsåtgärder som fastställs i direktiv 95/46/EG. Återförsäljningsställen
  får
  släppa ut tobaksvaror på marknaden i form av distansförsäljning först när namnet på återförsäljningsstället har offentliggjorts i de berörda medlemsstaterna
  .

2.   Medlemsstaterna får
  efter att ha genomfört en nationell strategi mot rökning införa kvantitativa restriktioner för gränsöverskridande transporter
  .

3.
     
  Om det är nödvändigt för att säkerställa och lättare kontrollera att reglerna följs, får den medlemsstat som är destinationsland kräva att återförsäljningsstället utser en fysisk person som ska ansvara för att verifiera att tobaksvarorna, innan de når konsumenten, följer de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv i den medlemsstat som är destinationsland.

4.
     
  Återförsäljningsställen som bedriver distansförsäljning ska vara utrustade med ett system för ålderskontroll, som vid tidpunkten för försäljningen kontrollerar att köparen har den fastställda lägsta åldern enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som är destinationsland. Återförsäljaren eller den utsedda fysiska personen ska tillhandahålla de behöriga myndigheterna en beskrivning av ålderskontrollsystemets detaljer och funktion.

5.
     
  Personuppgifter om konsumenten får endast behandlas i enlighet med direktiv 95/46/EG och får inte lämnas ut till tillverkaren av tobaksvaror eller till företag som ingår i samma koncern eller till andra tredje parter. Personuppgifter får inte användas eller överföras utöver vad som är nödvändigt för det aktuella köpet. Detta gäller också om återförsäljningsstället utgör en del av tobakstillverkaren.

Ändring 69

Förslag till direktiv

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a |
| | Medlemsstaterna ska förbjuda återförsäljningsställen som är etablerade på deras territorium att dela ut tobaksvaror gratis eller till rabatterat pris genom kanaler för gränsöverskridande distansförsäljning eller andra kanaler. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 16a

Medlemsstaterna ska förbjuda återförsäljningsställen som är etablerade på deras territorium att dela ut tobaksvaror gratis eller till rabatterat pris genom kanaler för gränsöverskridande distansförsäljning eller andra kanaler.

Ändring 70

Förslag till direktiv

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Anmälan av tobaksvaror av ny typ | Anmälan av tobaksvaror av ny typ |
| 1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror till medlemsstaternas behöriga myndigheter anmäler tobaksvaror av nya typ som de avser att släppa ut på marknaden i de berörda medlemsstaterna. Anmälan ska lämnas i elektroniskt format sex månader innan man planerar att släppa ut varan på marknaden och ska åtföljas av en detaljerad beskrivning av den berörda varan samt uppgifter om ingredienser och utsläpp enligt artikel 5. Tillverkare och importörer som anmäler en tobaksvara av ny typ ska också förse de berörda behöriga myndigheterna med | 1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror till medlemsstaternas behöriga myndigheter anmäler tobaksvaror av ny typ som de avser att släppa ut på marknaden i de berörda medlemsstaterna. Anmälan ska lämnas i elektroniskt format sex månader innan man planerar att släppa ut varan på marknaden och ska åtföljas av en detaljerad beskrivning av den berörda varan
  , all föreslagen märkning, användaranvisningar, produktens sammansättning, tillverkningsprocessen och tillhörande kontroller
  samt uppgifter om ingredienser och utsläpp enligt artikel 5. Tillverkare och importörer som anmäler en tobaksvara av ny typ ska också förse de berörda behöriga myndigheterna med |
| a) | tillgängliga vetenskapliga studier av produktens toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft, särskilt när det gäller dess ingredienser och utsläpp, |

Kommissionens förslag

Ändring

Anmälan av tobaksvaror av ny typ

Anmälan av tobaksvaror av ny typ

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror till medlemsstaternas behöriga myndigheter anmäler tobaksvaror av nya typ som de avser att släppa ut på marknaden i de berörda medlemsstaterna. Anmälan ska lämnas i elektroniskt format sex månader innan man planerar att släppa ut varan på marknaden och ska åtföljas av en detaljerad beskrivning av den berörda varan samt uppgifter om ingredienser och utsläpp enligt artikel 5. Tillverkare och importörer som anmäler en tobaksvara av ny typ ska också förse de berörda behöriga myndigheterna med

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror till medlemsstaternas behöriga myndigheter anmäler tobaksvaror av ny typ som de avser att släppa ut på marknaden i de berörda medlemsstaterna. Anmälan ska lämnas i elektroniskt format sex månader innan man planerar att släppa ut varan på marknaden och ska åtföljas av en detaljerad beskrivning av den berörda varan
  , all föreslagen märkning, användaranvisningar, produktens sammansättning, tillverkningsprocessen och tillhörande kontroller
  samt uppgifter om ingredienser och utsläpp enligt artikel 5. Tillverkare och importörer som anmäler en tobaksvara av ny typ ska också förse de berörda behöriga myndigheterna med

a)

tillgängliga vetenskapliga studier av produktens toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft, särskilt när det gäller dess ingredienser och utsläpp,

| a) | tillgängliga vetenskapliga studier av produktens toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft, särskilt när det gäller dess ingredienser och utsläpp, |
| --- | --- |

a)

tillgängliga vetenskapliga studier av produktens toxicitet, beroendeframkallande effekt och attraktionskraft, särskilt när det gäller dess ingredienser och utsläpp,

| b) | tillgängliga studier och marknadsundersökningar av olika konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars, och |
| --- | --- |

b)

tillgängliga studier och marknadsundersökningar av olika konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars, och

| b) | sammanfattningar av
  tillgängliga studier och marknadsundersökningar av olika konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars
  och kroniska storrökares
  , och |
| --- | --- |

b)

sammanfattningar av
  tillgängliga studier och marknadsundersökningar av olika konsumentgruppers preferenser, däribland ungdomars
  och kroniska storrökares
  , och

| c) | annan tillgänglig och relevant information, inklusive en analys av risk och nytta med produkten, de förväntade effekterna vad gäller avvänjning från tobakskonsumtion, de förväntade effekterna vad gäller tillvänjning till tobakskonsumtion och andra förväntade konsumentreaktioner. |
| --- | --- |

c)

annan tillgänglig och relevant information, inklusive en analys av risk och nytta med produkten, de förväntade effekterna vad gäller avvänjning från tobakskonsumtion, de förväntade effekterna vad gäller tillvänjning till tobakskonsumtion och andra förväntade konsumentreaktioner.

| c) | annan tillgänglig och relevant information, inklusive en analys av risk och nytta med produkten, de förväntade effekterna vad gäller avvänjning från tobakskonsumtion, de förväntade effekterna vad gäller tillvänjning till tobakskonsumtion och andra förväntade konsumentreaktioner. |
| --- | --- |

c)

annan tillgänglig och relevant information, inklusive en analys av risk och nytta med produkten, de förväntade effekterna vad gäller avvänjning från tobakskonsumtion, de förväntade effekterna vad gäller tillvänjning till tobakskonsumtion och andra förväntade konsumentreaktioner.

2.   Medlemsstaterna
  ska
  föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror meddelar sina behöriga myndigheter alla nya eller uppdaterade uppgifter som avses i punkt 1 a–c. Medlemsstaterna ska ha rätt att föreskriva att tillverkare eller importörer av tobaksvaror utför ytterligare provningar eller lämnar ytterligare information. Medlemsstaterna ska göra alla uppgifter som tagits emot enligt denna artikel tillgängliga för kommissionen. Medlemsstaterna ska ha rätt att införa ett tillståndssystem och ta ut en proportionerlig avgift.

2.   
  Efter utsläppandet på marknaden av en tobaksvara ska
  medlemsstaterna föreskriva att tillverkare och importörer av tobaksvaror meddelar sina behöriga myndigheter alla nya eller uppdaterade uppgifter som avses i punkt 1 a–c. Medlemsstaterna ska ha rätt att föreskriva att tillverkare eller importörer av tobaksvaror utför ytterligare provningar eller lämnar ytterligare information. Medlemsstaterna ska göra alla uppgifter som tagits emot enligt denna artikel tillgängliga för kommissionen. Medlemsstaterna ska ha rätt att införa ett tillståndssystem och ta ut en proportionerlig avgift.

3.   Tobaksvaror av ny typ som släpps ut på marknaden ska uppfylla de krav som anges i detta direktiv. Vilka bestämmelser som gäller beror på om produkterna omfattas av definitionen av rökfria tobaksvaror i artikel 2.29 eller tobaksvaror för rökning i artikel 2.33.

3.   Tobaksvaror av ny typ som släpps ut på marknaden ska uppfylla de krav som anges i detta direktiv. Vilka bestämmelser som gäller beror på om produkterna omfattas av definitionen av rökfria tobaksvaror i led 29 i artikel 2 eller tobaksvaror för rökning i led 33 i artikel 2.

Ändring 170

Förslag till direktiv

Artikel 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Följande
  nikotinprodukter får endast släppas ut på marknaden
  om de har godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG: | 1.   Nikotinprodukter får endast släppas ut på marknaden
  i enlighet med det anmälningsförfarande som anges i artikel 17 i detta direktiv. |
| | Medlemsstaterna ska se till att nikotinprodukterna är förenliga med all gällande unionslagstiftning, i synnerhet direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet. |
| a) | Produkter med ett nikotininnehåll som överstiger 2 mg per enhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  Följande
  nikotinprodukter får endast släppas ut på marknaden
  om de har godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG:

1.   Nikotinprodukter får endast släppas ut på marknaden
  i enlighet med det anmälningsförfarande som anges i artikel 17 i detta direktiv.

Medlemsstaterna ska se till att nikotinprodukterna är förenliga med all gällande unionslagstiftning, i synnerhet direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet.

a)

Produkter med ett nikotininnehåll som överstiger 2 mg per enhet.

| b) | Produkter med en nikotinhalt som överstiger 4 mg per ml. |
| --- | --- |

b)

Produkter med en nikotinhalt som överstiger 4 mg per ml.

| c) | Produkter vilka vid avsedd användning leder till en genomsnittlig maximal plasmakoncentration som överskrider 4 ng nikotin per ml. |
| --- | --- |

c)

Produkter vilka vid avsedd användning leder till en genomsnittlig maximal plasmakoncentration som överskrider 4 ng nikotin per ml.

2.   
  Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 22 för att uppdatera de nikotinmängder som anges i punkt 1 med hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen och godkännanden för försäljning som beviljats nikotinprodukter
  i enlighet med direktiv 2001/83/EG.

2.   
  Nikotinprodukter som påstås kunna behandla eller förebygga sjukdom får släppas ut på marknaden endast om de har godkänts
  i enlighet med direktiv 2001/83/EG.

3
  .
     
  När det gäller nikotinprodukter som ska släppas ut på marknaden i enlighet med punkt 1 ska medlemsstaterna se till att

| a) | nikotinprodukter med en nikotinhalt som överstiger 30 mg per ml inte släpps ut på marknaden, |
| --- | --- |

a)

nikotinprodukter med en nikotinhalt som överstiger 30 mg per ml inte släpps ut på marknaden,

| b) | tillverkare och importörer av nikotinprodukter lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som ingår i produkten och de utsläpp som sker till följd av användningen av produkten, efter varumärke och typ, inklusive de aktuella kvantiteterna, samt eventuella förändringar; medlemsstaterna ska därefter sörja för att dessa uppgifter sprids via en webbplats, med vederbörlig hänsyn till skyddet för affärshemligheter; tillverkarna och importörerna ska också underrätta myndigheterna om nationella försäljningsvolymer efter varumärke och typ, |
| --- | --- |

b)

tillverkare och importörer av nikotinprodukter lämnar in en förteckning till de behöriga myndigheterna över alla ingredienser som ingår i produkten och de utsläpp som sker till följd av användningen av produkten, efter varumärke och typ, inklusive de aktuella kvantiteterna, samt eventuella förändringar; medlemsstaterna ska därefter sörja för att dessa uppgifter sprids via en webbplats, med vederbörlig hänsyn till skyddet för affärshemligheter; tillverkarna och importörerna ska också underrätta myndigheterna om nationella försäljningsvolymer efter varumärke och typ,

| c) | de nikotinprodukter med tillsatser som förtecknas i artikel 6.4 inte släpps ut på marknaden, |
| --- | --- |

c)

de nikotinprodukter med tillsatser som förtecknas i artikel 6.4 inte släpps ut på marknaden,

| d) | styckförpackningar för nikotinprodukter innehåller en bipacksedel med bruksanvisning, med omnämnande om att produkten inte rekommenderas för icke-rökare, kontraindikationer, varningar för specifika riskgrupper, anmälning av biverkningar, tillverkningsort samt kontaktuppgifter till tillverkaren eller importören, |
| --- | --- |

d)

styckförpackningar för nikotinprodukter innehåller en bipacksedel med bruksanvisning, med omnämnande om att produkten inte rekommenderas för icke-rökare, kontraindikationer, varningar för specifika riskgrupper, anmälning av biverkningar, tillverkningsort samt kontaktuppgifter till tillverkaren eller importören,

3.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av nikotinprodukter
  som innehåller mindre nikotin än de gränsvärden som anges i punkt 1 ska vara försedda
  med följande hälsovarning:

Denna produkt innehåller nikotin
  och kan skada din hälsa

| e) | varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av nikotinprodukter
  är försedd
  med följande hälsovarning:
  Denna produkt
  är avsedd för användning av personer som redan är rökare. Den
  innehåller nikotin
  , som är ett mycket beroendeframkallande ämne. |
| --- | --- |

e)

varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av nikotinprodukter
  är försedd
  med följande hälsovarning:

Denna produkt
  är avsedd för användning av personer som redan är rökare. Den
  innehåller nikotin
  , som är ett mycket beroendeframkallande ämne.

| f) | försäljningen av produkterna begränsas i enlighet med lagstadgad ålder för köp av tobaksvaror i den berörda medlemsstaten; försäljning bör under inga omständigheter vara tillåten till personer som inte fyllt 18 år, |
| --- | --- |

f)

försäljningen av produkterna begränsas i enlighet med lagstadgad ålder för köp av tobaksvaror i den berörda medlemsstaten; försäljning bör under inga omständigheter vara tillåten till personer som inte fyllt 18 år,

| g) | produkterna är tillgängliga för försäljning på andra ställen än apotek, |
| --- | --- |

g)

produkterna är tillgängliga för försäljning på andra ställen än apotek,

| h) | smaktillsatser tillåts i produkterna, |
| --- | --- |

h)

smaktillsatser tillåts i produkterna,

| i) | begränsningarna för reklam, sponsring, audiovisuella kommersiella meddelanden samt produktplacering av tobaksvaror enligt vad som anges i direktiv 2003/33/EG och direktiv 2010/13/EG tillämpas på nikotinprodukterna, |
| --- | --- |

i)

begränsningarna för reklam, sponsring, audiovisuella kommersiella meddelanden samt produktplacering av tobaksvaror enligt vad som anges i direktiv 2003/33/EG och direktiv 2010/13/EG tillämpas på nikotinprodukterna,

| j) | den gränsöverskridande distansförsäljningen av nikotinprodukterna regleras i enlighet med artikel 16, |
| --- | --- |

j)

den gränsöverskridande distansförsäljningen av nikotinprodukterna regleras i enlighet med artikel 16,

| k) | varumärken och symboler för tobak inte används på nikotinprodukterna. |
| --- | --- |

k)

varumärken och symboler för tobak inte används på nikotinprodukterna.

4.   Den hälsovarning som avses i punkt 3 ska uppfylla kraven i artikel
  10.4
  .
  Dessutom ska den

4.   Den hälsovarning som avses i punkt 3 
  e
  ska uppfylla kraven i artikel 
  10
  .

| a) | tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar, |
| --- | --- |

a)

tryckas på de två största ytorna av styckförpackningen och på eventuella ytterförpackningar,

| b) | täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med tre officiella språk. |
| --- | --- |

b)

täcka 30 % av utsidan av den avsedda ytan på styckförpackningen och eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med tre officiella språk.

5.   
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 22 för att anpassa kraven i punkterna 3 och 4 till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen och för att anta och anpassa bestämmelser om hälsovarningarnas placering, format, layout, utformning och alternering.

5.   
  Medlemsstaterna ska följa utvecklingen på marknaderna för nikotinprodukter, inbegripet eventuella tecken på att produkterna fungerar som en inkörsport för ungdomar, och rapportera sina observationer till kommissionen. På grundval av dessa uppgifter samt vetenskapliga studier ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om nikotinprodukter fem år efter ikraftträdandet av detta direktiv. Rapporten ska innehålla en bedömning av om detta direktiv behöver ändras eller om ytterligare lagstiftning är nödvändig.

Ändring 72

Förslag till direktiv

Artikel 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Örtprodukter för rökning | Örtprodukter för rökning |
| 1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning med örtprodukter för rökning ska vara försedd med följande hälsovarning: | 1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning med örtprodukter för rökning ska vara försedd med följande hälsovarning: |
| Denna produkt kan skada din hälsa | Denna produkt kan skada din hälsa |
| 2.   Denna hälsovarning ska vara tryckt på fram- och baksidans yttre yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. | 2.   Denna hälsovarning ska vara tryckt på fram- och baksidans yttre yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. |
| 3.   Hälsovarningen ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Den ska täcka minst 30 % av den avsedda ytan på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
   officiella språk. | 3.   Hälsovarningen ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Den ska täcka minst 30 % av den avsedda ytan på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk. |

Kommissionens förslag

Ändring

Örtprodukter för rökning

Örtprodukter för rökning

1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning med örtprodukter för rökning ska vara försedd med följande hälsovarning:

1.   Varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning med örtprodukter för rökning ska vara försedd med följande hälsovarning:

Denna produkt kan skada din hälsa

Denna produkt kan skada din hälsa

2.   Denna hälsovarning ska vara tryckt på fram- och baksidans yttre yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning.

2.   Denna hälsovarning ska vara tryckt på fram- och baksidans yttre yta på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning.

3.   Hälsovarningen ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Den ska täcka minst 30 % av den avsedda ytan på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  tre
   officiella språk.

3.   Hälsovarningen ska uppfylla kraven i artikel 10.4. Den ska täcka minst 30 % av den avsedda ytan på styckförpackningen och på eventuell ytterförpackning. Denna procentandel ska ökas till 32 procent för medlemsstater med två officiella språk och till 35 procent för medlemsstater med
  fler än två
  officiella språk.

Ändring 73

Förslag till direktiv

Artikel 19a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 19a |
| | Imitationer av tobaksvaror |
| | Imitationer av tobaksvaror som tilltalar barn och därmed utgör en potentiell inkörsport till användning av tobaksvaror ska vara förbjudna. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 19a

Imitationer av tobaksvaror

Imitationer av tobaksvaror som tilltalar barn och därmed utgör en potentiell inkörsport till användning av tobaksvaror ska vara förbjudna.

Ändring 74

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. | 3.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Alla ekonomiska påföljder vid avsiktliga överträdelser ska vara sådana att de uppväger den ekonomiska fördel som eftersträvats genom överträdelsen. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Alla ekonomiska påföljder vid avsiktliga överträdelser ska vara sådana att de uppväger den ekonomiska fördel som eftersträvats genom överträdelsen.

Ändring 75

Förslag till direktiv

Artikel 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. | 1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |
| 4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. | 4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. |
| 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.3
  ,
  6.9, 6.10,
  8.4, 9.3, 10.5, 11.3,
  13.3,
  13.4, 14.9
  , 18.2 och 18.5
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.2, 3.3, 4.3, 4.4,
  6.10a
  , 8.4, 9.3, 10.5, 11.3, 13.4
  och
  14.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 76

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast
  fem år
  efter det datum som anges i artikel 25.1 ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av detta direktiv. | Senast
  tre år
  efter det datum som anges i artikel 25.1 ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

Senast
  fem år
  efter det datum som anges i artikel 25.1 ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av detta direktiv.

Senast
  tre år
  efter det datum som anges i artikel 25.1 ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av detta direktiv.

Ändring 77

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | bedömning av de beroendeframkallande effekterna av de ingredienser som främjar uppkomsten av ett beroende, |

Kommissionens förslag

Ändring

ca)

bedömning av de beroendeframkallande effekterna av de ingredienser som främjar uppkomsten av ett beroende,

Ändring 78

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | utveckling av standardiserade testmetoder för att mäta halterna i cigarettrök av andra beståndsdelar än tjära, nikotin och kolmonoxid, |

Kommissionens förslag

Ändring

cb)

utveckling av standardiserade testmetoder för att mäta halterna i cigarettrök av andra beståndsdelar än tjära, nikotin och kolmonoxid,

Ändring 79

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | toxikologiska uppgifter som bör krävas av tillverkarna om ingredienser och det sätt de bör testas på för att möjliggöra för de offentliga hälsovårdsmyndigheterna att bedöma deras användning, |

Kommissionens förslag

Ändring

cc)

toxikologiska uppgifter som bör krävas av tillverkarna om ingredienser och det sätt de bör testas på för att möjliggöra för de offentliga hälsovårdsmyndigheterna att bedöma deras användning,

Ändring 80

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2 – stycke 1 – led cd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cd) | framtagande av standarder för andra varor än cigaretter. |

Kommissionens förslag

Ändring

cd)

framtagande av standarder för andra varor än cigaretter.

Ändring 81

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska vartannat år rapportera till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med rådets rekommendation 2003/54/EG av den 2 december 2002 om förebyggande av rökning och om initiativ för en effektivare tobakskontroll, framför allt när det gäller de åldersgränser som fastställts i den nationella lagstiftningen, samt om sina planer på att höja åldersgränsen för att uppnå målet ”en rökfri generation”. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna ska vartannat år rapportera till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med rådets rekommendation 2003/54/EG av den 2 december 2002 om förebyggande av rökning och om initiativ för en effektivare tobakskontroll, framför allt när det gäller de åldersgränser som fastställts i den nationella lagstiftningen, samt om sina planer på att höja åldersgränsen för att uppnå målet ”en rökfri generation”.

Ändring 82

Förslag till direktiv

Artikel 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna
  får
  inte förbjuda eller begränsa import, försäljning eller konsumtion av tobaksvaror eller liknande produkter som uppfyller kraven i detta direktiv. | 1.   
  Enligt punkterna 2 och 3 får
  medlemsstaterna inte förbjuda eller begränsa import, försäljning eller konsumtion av tobaksvaror eller liknande produkter som uppfyller kraven i detta direktiv. |
| 2.   En medlemsstat får emellertid behålla strängare nationella bestämmelser
  som gäller för alla produkter utan åtskillnad
  på områden som omfattas av direktivet,
  om
  de är
  motiverade av tvingande behov med avseende på skyddet för folkhälsan
  .
  En medlemsstat får också införa strängare bestämmelser, av skäl som hänför sig till den särskilda situationen i den medlemsstaten och förutsatt att bestämmelserna är motiverade av behovet av att skydda folkhälsan.
  Sådana nationella bestämmelser ska anmälas till kommissionen tillsammans med skälen för att behålla eller införa dem. Kommissionen ska inom sex månader efter att ha mottagit anmälan godkänna eller förkasta bestämmelserna efter att med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv ha kontrollerat om de är motiverade, nödvändiga och står i proportion till sitt syfte och om de utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Om kommissionen inte fattar beslut inom denna tidsfrist ska de nationella bestämmelserna anses vara godkända. | 2.   En medlemsstat får emellertid behålla
  eller införa
  strängare nationella bestämmelser på områden som omfattas av direktivet,
  så länge
  de är
  förenliga med fördraget
  . Sådana nationella bestämmelser ska
  gälla för alla produkter utan åtskillnad, även för dem som importerats från en annan medlemsstat eller ett tredjeland. De ska
  anmälas till kommissionen tillsammans med skälen för att behålla eller införa dem. Kommissionen ska inom sex månader efter att ha mottagit anmälan godkänna eller förkasta bestämmelserna efter att med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv ha kontrollerat om de är motiverade, nödvändiga och står i proportion till sitt syfte och om de utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Om kommissionen inte fattar beslut inom denna tidsfrist ska de nationella bestämmelserna anses vara godkända. |
| 3.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att
  i enlighet med fördraget
  behålla eller införa nationella bestämmelser om aspekter som inte omfattas av detta direktiv
  . Dessa nationella bestämmelser måste motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset
  ,
  vara nödvändiga och stå i proportion till sitt syfte
  . De får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innebära en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna och får inte äventyra den fulla tillämpningen av detta direktiv. | 3.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att behålla eller införa nationella bestämmelser om aspekter som inte omfattas av detta direktiv,
  så länge de är förenliga med fördraget
  . De
  ska gälla för alla produkter utan åtskillnad, även för dem som importerats från en annan medlemsstat eller ett tredjeland,
  får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innebära en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna och får inte äventyra den fulla tillämpningen av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna
  får
  inte förbjuda eller begränsa import, försäljning eller konsumtion av tobaksvaror eller liknande produkter som uppfyller kraven i detta direktiv.

1.   
  Enligt punkterna 2 och 3 får
  medlemsstaterna inte förbjuda eller begränsa import, försäljning eller konsumtion av tobaksvaror eller liknande produkter som uppfyller kraven i detta direktiv.

2.   En medlemsstat får emellertid behålla strängare nationella bestämmelser
  som gäller för alla produkter utan åtskillnad
  på områden som omfattas av direktivet,
  om
  de är
  motiverade av tvingande behov med avseende på skyddet för folkhälsan
  .
  En medlemsstat får också införa strängare bestämmelser, av skäl som hänför sig till den särskilda situationen i den medlemsstaten och förutsatt att bestämmelserna är motiverade av behovet av att skydda folkhälsan.
  Sådana nationella bestämmelser ska anmälas till kommissionen tillsammans med skälen för att behålla eller införa dem. Kommissionen ska inom sex månader efter att ha mottagit anmälan godkänna eller förkasta bestämmelserna efter att med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv ha kontrollerat om de är motiverade, nödvändiga och står i proportion till sitt syfte och om de utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Om kommissionen inte fattar beslut inom denna tidsfrist ska de nationella bestämmelserna anses vara godkända.

2.   En medlemsstat får emellertid behålla
  eller införa
  strängare nationella bestämmelser på områden som omfattas av direktivet,
  så länge
  de är
  förenliga med fördraget
  . Sådana nationella bestämmelser ska
  gälla för alla produkter utan åtskillnad, även för dem som importerats från en annan medlemsstat eller ett tredjeland. De ska
  anmälas till kommissionen tillsammans med skälen för att behålla eller införa dem. Kommissionen ska inom sex månader efter att ha mottagit anmälan godkänna eller förkasta bestämmelserna efter att med beaktande av den höga hälsoskyddsnivå som uppnås genom detta direktiv ha kontrollerat om de är motiverade, nödvändiga och står i proportion till sitt syfte och om de utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Om kommissionen inte fattar beslut inom denna tidsfrist ska de nationella bestämmelserna anses vara godkända.

3.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att
  i enlighet med fördraget
  behålla eller införa nationella bestämmelser om aspekter som inte omfattas av detta direktiv
  . Dessa nationella bestämmelser måste motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset
  ,
  vara nödvändiga och stå i proportion till sitt syfte
  . De får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innebära en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna och får inte äventyra den fulla tillämpningen av detta direktiv.

3.   Detta direktiv ska inte påverka medlemsstaternas rätt att behålla eller införa nationella bestämmelser om aspekter som inte omfattas av detta direktiv,
  så länge de är förenliga med fördraget
  . De
  ska gälla för alla produkter utan åtskillnad, även för dem som importerats från en annan medlemsstat eller ett tredjeland,
  får inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innebära en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna och får inte äventyra den fulla tillämpningen av detta direktiv.

Ändring 83

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 18 months]. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen. | 1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (**)

  och när det gäller artikel 6 senast den ...

   (***). De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 18 months]. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (**)

  och när det gäller artikel 6 senast den ...

   (***). De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

Ändring 84

Förslag till direktiv

Artikel 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övergångsbestämmelse | Övergångsbestämmelse |
| Medlemsstaterna får tillåta att följande produkter, som inte uppfyller kraven i detta direktiv, släpps ut på marknaden till och med den [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]: | Medlemsstaterna får tillåta att följande produkter, som inte uppfyller kraven i detta direktiv, släpps ut på marknaden till och med den ... (****): |
| a) | Tobaksvaror. |

Kommissionens förslag

Ändring

Övergångsbestämmelse

Övergångsbestämmelse

Medlemsstaterna får tillåta att följande produkter, som inte uppfyller kraven i detta direktiv, släpps ut på marknaden till och med den [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]:

Medlemsstaterna får tillåta att följande produkter, som inte uppfyller kraven i detta direktiv, släpps ut på marknaden till och med den ... (****):

a)

Tobaksvaror.

| a) | Tobaksvaror. |
| --- | --- |

a)

Tobaksvaror.

| b) | Nikotinprodukter som innehåller nikotin under de gränsvärden som anges i artikel 18.1. |
| --- | --- |

b)

Nikotinprodukter som innehåller nikotin under de gränsvärden som anges i artikel 18.1.

| c) | Örtprodukter för rökning. |
| --- | --- |

c)

Örtprodukter för rökning.

| b) | Örtprodukter för rökning. |
| --- | --- |

b)

Örtprodukter för rökning.

Medlemsstaterna får tillåta att nikotinprodukter som inte uppfyller kraven i detta direktiv släpps ut på marknaden till och med den ...

   (*****)

  :

Ändring 85

Förslag till direktiv

Bilaga -I (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bilaga -I |
| | Tillsatser som är godkända för användning i tobaksvaror |
| | Tillsatsens kemiska namn – funktion – högsta tillåtna halt |

Kommissionens förslag

Ändring

Bilaga -I

Tillsatser som är godkända för användning i tobaksvaror

Tillsatsens kemiska namn – funktion – högsta tillåtna halt

Ändring 86

Förslag till direktiv

Bilaga I

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| FÖRTECKNING ÖVER VARNINGSTEXTER | FÖRTECKNING ÖVER VARNINGSTEXTER |
| (som avses i artiklarna 9 och 10.1) | (som avses i artiklarna 9 och 10.1) |
| 1. | Rökning orsakar 9 av 10 fall av lungcancer |

Kommissionens förslag

Ändring

FÖRTECKNING ÖVER VARNINGSTEXTER

FÖRTECKNING ÖVER VARNINGSTEXTER

(som avses i artiklarna 9 och 10.1)

(som avses i artiklarna 9 och 10.1)

1.

Rökning orsakar 9 av 10 fall av lungcancer

| 1. | Rökning orsakar 9 av 10 fall av lungcancer |
| --- | --- |

1.

Rökning orsakar 9 av 10 fall av lungcancer

| 2. | Rökning orsakar mun- och halscancer |
| --- | --- |

2.

Rökning orsakar mun- och halscancer

| 2. | Rökning orsakar mun- och halscancer |
| --- | --- |

2.

Rökning orsakar mun- och halscancer

| 2a. | Rökning orsakar cancer i urinblåsan |
| --- | --- |

2a.

| 3. | Rökning skadar lungorna |
| --- | --- |

3.

Rökning skadar lungorna

| 3. | Rökning skadar lungorna |
| --- | --- |

3.

Rökning skadar lungorna

| 4. | Rökning orsakar hjärtinfarkt |
| --- | --- |

4.

Rökning orsakar hjärtinfarkt

| 4. | Rökning orsakar hjärtinfarkt |
| --- | --- |

4.

Rökning orsakar hjärtinfarkt

| 5. | Rökning orsakar stroke och funktionsnedsättningar |
| --- | --- |

5.

Rökning orsakar stroke och funktionsnedsättningar

| 5. | Rökning orsakar stroke och funktionsnedsättningar |
| --- | --- |

5.

Rökning orsakar stroke och funktionsnedsättningar

| 6. | Rökning leder till åderförkalkning |
| --- | --- |

6.

Rökning leder till åderförkalkning

| 6. | Rökning leder till åderförkalkning |
| --- | --- |

6.

Rökning leder till åderförkalkning

| 7. | Rökning ökar risken för blindhet |
| --- | --- |

7.

Rökning ökar risken för blindhet

| 7. | Rökning ökar risken för blindhet |
| --- | --- |

7.

Rökning ökar risken för blindhet

| 8. | Rökning skadar tandköttet och orsakar tandlossning |
| --- | --- |

8.

Rökning skadar tandköttet och orsakar tandlossning

| 8. | Rökning skadar tandköttet och orsakar tandlossning |
| --- | --- |

8.

Rökning skadar tandköttet och orsakar tandlossning

| 9. | Rökning kan döda ditt ofödda barn |
| --- | --- |

9.

Rökning kan döda ditt ofödda barn

| 9. | Rökning kan döda ditt ofödda barn |
| --- | --- |

9.

Rökning kan döda ditt ofödda barn

| 10. | Rök skadar dina barn, din familj och dina vänner |
| --- | --- |

10.

Rök skadar dina barn, din familj och dina vänner

| 10. | Rök skadar dina barn, din familj och dina vänner |
| --- | --- |

10.

Rök skadar dina barn, din familj och dina vänner

| 11. | Barn till rökare röker oftare själva |
| --- | --- |

11.

Barn till rökare röker oftare själva

| 11. | Barn till rökare röker oftare själva |
| --- | --- |

11.

Barn till rökare röker oftare själva

| 12. | Sluta röka nu – lev vidare för dina nära och kära |
| --- | --- |

12.

Sluta röka nu – lev vidare för dina nära och kära

| 12. | Sluta röka nu – lev vidare för dina nära och kära |
| --- | --- |

12.

Sluta röka nu – lev vidare för dina nära och kära

| 13. | Rökning leder till minskad fertilitet |
| --- | --- |

13.

Rökning leder till minskad fertilitet

| 13. | Rökning leder till minskad fertilitet |
| --- | --- |

13.

Rökning leder till minskad fertilitet

| 14. | Rökning ökar risken för impotens |
| --- | --- |

14.

Rökning ökar risken för impotens

| 14. | Rökning ökar risken för impotens |
| --- | --- |

14.

Rökning ökar risken för impotens

| 14a. | Rökning kan orsaka plötslig spädbarnsdöd |
| --- | --- |

14a.

| 14b. | Rökning under graviditeten leder till för tidig födsel |
| --- | --- |

14b.

| 14c. | Passiv rökning kan förvärra astma och hjärnhinneinflammation hos barn |
| --- | --- |

14c.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0276/2013).

(2)  

  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(3)  

  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67, i dess senast ändrade lydelse genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/62/EU, EUT L 174, 1.7.2011, s. 74.

(*)  
  OJ: Please insert date: 36 months from the entry into force of this Directive.

(**)  EUT: Vänligen för in exakt datum: ikraftträdande + 18 månader.

(***)  EUT: Vänligen för in exakt datum: ikraftträdande + 36 månader.

(****)  EUT: Vänligen för in exakt datum: ikraftträdande + 24 månader.

(*****)  EUT: Vänligen för in exakt datum: ikraftträdande + 36 månader.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/164

---

P7_TA(2013)0399

Protokoll mellan EU och Mauretanien om fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Mauretanien under en period av två år (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 181/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15777/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15777/2012),

| — | med beaktande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Mauretanien under en period om två år (15781/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Mauretanien under en period om två år (15781/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0419/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0184/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0184/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och den islamiska republiken Mauretanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och den islamiska republiken Mauretanien.

---

Den 9 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/166

---

P7_TA(2013)0407

Fritidsbåtar och vattenskotrar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om fritidsbåtar och vattenskotrar (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0456),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0212/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 8 december 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A7-0213/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A7-0213/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2011)0197

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om fritidsbåtar och vattenskotrar och om upphävande av rådets direktiv 94/25/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/53/EU.)

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/167

---

P7_TA(2013)0408

Erkännande av yrkeskvalifikationer och administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0883), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0883),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 46, 53.1, 62 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0512/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 46, 53.1, 62 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0512/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3, 46, 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3, 46, 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 april 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0038/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0038/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 103.

---

P7_TC1-COD(2011)0435

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/55/EU.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

När kommissionen förbereder de delegerade akter som avses i artikel 57c.2 kommer den att se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt, samt genomföra lämpliga och öppna samråd i god tid, i synnerhet med experter från behöriga myndigheter och organ, yrkessammanslutningar och läroanstalter i samtliga medlemsstater och vid behov med experter från arbetsmarknadens parter.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/168

---

P7_TA(2013)0409

Avtal mellan EU och Armenien om förenklat utfärdande av viseringar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 181/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05835/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05835/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (16913/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om förenklat utfärdande av viseringar (16913/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0112/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0290/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0290/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Armenien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Armenien.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/169

---

P7_TA(2013)0410

Avtal mellan EU och Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 181/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05859/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05859/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (05860/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Armenien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd (05860/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 79.3 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0113/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 79.3 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0113/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0289/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0289/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Armenien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Armenien.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/170 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/170

---

P7_TA(2013)0413

Bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 9 oktober 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/30)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Direktiv 2011/92/EU har genom införandet av minimikrav medfört att principerna för miljöbedömningar av projekt har harmoniserats (när det gäller vilka projekt som bör bli föremål för bedömning, exploatörens huvudsakliga skyldigheter, bedömningens innehåll, och ansvariga myndigheters och allmänhetens deltagande), och har bidragit till att skapa en hög skyddsnivå för både miljö och människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Direktiv 2011/92/EU har genom införandet av minimikrav medfört att principerna för miljöbedömningar av projekt har harmoniserats (när det gäller vilka projekt som bör bli föremål för bedömning, exploatörens huvudsakliga skyldigheter, bedömningens innehåll, och ansvariga myndigheters och allmänhetens deltagande), och har bidragit till att skapa en hög skyddsnivå för både miljö och människors hälsa.

| (1) | Direktiv 2011/92/EU har genom införandet av minimikrav medfört att principerna för miljöbedömningar av projekt har harmoniserats (när det gäller vilka projekt som bör bli föremål för bedömning, exploatörens huvudsakliga skyldigheter, bedömningens innehåll, och ansvariga myndigheters och allmänhetens deltagande), och har bidragit till att skapa en hög skyddsnivå för både miljö och människors hälsa.
  Medlemsstaterna bör få fastställa strängare regler för att skydda miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2011/92/EU har genom införandet av minimikrav medfört att principerna för miljöbedömningar av projekt har harmoniserats (när det gäller vilka projekt som bör bli föremål för bedömning, exploatörens huvudsakliga skyldigheter, bedömningens innehåll, och ansvariga myndigheters och allmänhetens deltagande), och har bidragit till att skapa en hög skyddsnivå för både miljö och människors hälsa.
  Medlemsstaterna bör få fastställa strängare regler för att skydda miljön och människors hälsa.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Direktiv 2011/92/EU behöver ändras för att förbättra miljöbedömningsförfarandet, effektivisera förfarandets olika steg och öka samstämmigheten och synergierna med annan EU-lagstiftning och EU-politik, samt strategier och politik som utarbetats av medlemsstaterna på områden med nationell behörighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Direktiv 2011/92/EU behöver ändras för att förbättra miljöbedömningsförfarandet, effektivisera förfarandets olika steg och öka samstämmigheten och synergierna med annan EU-lagstiftning och EU-politik, samt strategier och politik som utarbetats av medlemsstaterna på områden med nationell behörighet.

| (3) | Direktiv 2011/92/EU behöver ändras för att förbättra miljöbedömningsförfarandet, effektivisera förfarandets olika steg,
  anpassa förfarandet till principerna om smart lagstiftning
  och öka samstämmigheten och synergierna med annan EU-lagstiftning och EU-politik, samt strategier och politik som utarbetats av medlemsstaterna på områden med nationell behörighet.
  Det yttersta syftet med ändringen av detta direktiv är att effektivisera genomförandet på medlemsstatsnivå. I många fall blev de administrativa förfarandena för komplicerade och utdragna, vilket orsakade förseningar och innebar ytterligare risker för skyddet av miljön. Med detta i åtanke bör förenkling och harmonisering av förfarandena vara ett mål för detta direktiv. Inrättande av en gemensam kontaktpunkt bör övervägas i syfte att tillåta samordnade bedömningar eller gemensamma förfaranden när flera olika miljökonsekvensbedömningar krävs, till exempel när det gäller gränsöverskridande projekt. Mer specifika kriterier för obligatoriska bedömningar bör också övervägas. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2011/92/EU behöver ändras för att förbättra miljöbedömningsförfarandet, effektivisera förfarandets olika steg,
  anpassa förfarandet till principerna om smart lagstiftning
  och öka samstämmigheten och synergierna med annan EU-lagstiftning och EU-politik, samt strategier och politik som utarbetats av medlemsstaterna på områden med nationell behörighet.
  Det yttersta syftet med ändringen av detta direktiv är att effektivisera genomförandet på medlemsstatsnivå. I många fall blev de administrativa förfarandena för komplicerade och utdragna, vilket orsakade förseningar och innebar ytterligare risker för skyddet av miljön. Med detta i åtanke bör förenkling och harmonisering av förfarandena vara ett mål för detta direktiv. Inrättande av en gemensam kontaktpunkt bör övervägas i syfte att tillåta samordnade bedömningar eller gemensamma förfaranden när flera olika miljökonsekvensbedömningar krävs, till exempel när det gäller gränsöverskridande projekt. Mer specifika kriterier för obligatoriska bedömningar bör också övervägas.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | För att garantera harmoniserad tillämpning och likvärdigt skydd av miljön i hela EU bör kommissionen i sin roll som fördragens väktare säkerställa den kvalitativa och formella förenligheten med bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU, inbegripet bestämmelserna om offentligt samråd och allmänhetens deltagande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

För att garantera harmoniserad tillämpning och likvärdigt skydd av miljön i hela EU bör kommissionen i sin roll som fördragens väktare säkerställa den kvalitativa och formella förenligheten med bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU, inbegripet bestämmelserna om offentligt samråd och allmänhetens deltagande.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | För projekt med eventuell gränsöverskridande miljöpåverkan bör de berörda medlemsstaterna erbjuda en gemensam partssammansatt kontaktpunkt som är ansvarig för alla steg i förfarandet. För det slutgiltiga tillståndet till projektet bör det krävas samtycke från alla berörda medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

För projekt med eventuell gränsöverskridande miljöpåverkan bör de berörda medlemsstaterna erbjuda en gemensam partssammansatt kontaktpunkt som är ansvarig för alla steg i förfarandet. För det slutgiltiga tillståndet till projektet bör det krävas samtycke från alla berörda medlemsstater.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 3c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | Direktiv 2011/92/EU bör även ses över på ett sätt som garanterar att miljöskyddet förbättras, resurseffektiviteten ökar och en hållbar tillväxt stöds i Europa. I detta syfte bör de planerade förfarandena förenklas och harmoniseras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3c)

Direktiv 2011/92/EU bör även ses över på ett sätt som garanterar att miljöskyddet förbättras, resurseffektiviteten ökar och en hållbar tillväxt stöds i Europa. I detta syfte bör de planerade förfarandena förenklas och harmoniseras.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Under de senaste tio åren har miljöfrågor, såsom resurseffektivitet, biologisk mångfald, klimatförändring och
  katastrofrisker
  , blivit en viktigare del av det politiska beslutsfattandet
  och
  bör därför även utgöra en viktig del i bedömnings- och beslutsprocessen, särskilt när det gäller infrastrukturprojekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Under de senaste tio åren har miljöfrågor, såsom resurseffektivitet, biologisk mångfald, klimatförändring och
  katastrofrisker
  , blivit en viktigare del av det politiska beslutsfattandet
  och
  bör därför även utgöra en viktig del i bedömnings- och beslutsprocessen, särskilt när det gäller infrastrukturprojekt.

| (4) | Under de senaste tio åren har miljöfrågor, såsom resurseffektivitet
  och hållbarhet
  ,
  skydd av
  biologisk mångfald,
  markanvändning,
  klimatförändring och
  risk för naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan
  , blivit en viktigare del av det politiska beslutsfattandet
  . De
  bör därför även utgöra en viktig del i bedömnings- och beslutsprocessen
  kring alla offentliga eller privata projekt som sannolikt kan ha betydande miljöpåverkan
  , särskilt när det gäller infrastrukturprojekt.
  Eftersom kommissionen inte har fastställt några riktlinjer för tillämpningen av direktiv 2011/92/EU om bevarandet av det historiska arvet och kulturarvet bör den föreslå en förteckning över kriterier och kännetecken, även med avseende på den visuella effekten, för att direktivet ska genomföras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(4)

Under de senaste tio åren har miljöfrågor, såsom resurseffektivitet
  och hållbarhet
  ,
  skydd av
  biologisk mångfald,
  markanvändning,
  klimatförändring och
  risk för naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan
  , blivit en viktigare del av det politiska beslutsfattandet
  . De
  bör därför även utgöra en viktig del i bedömnings- och beslutsprocessen
  kring alla offentliga eller privata projekt som sannolikt kan ha betydande miljöpåverkan
  , särskilt när det gäller infrastrukturprojekt.
  Eftersom kommissionen inte har fastställt några riktlinjer för tillämpningen av direktiv 2011/92/EU om bevarandet av det historiska arvet och kulturarvet bör den föreslå en förteckning över kriterier och kännetecken, även med avseende på den visuella effekten, för att direktivet ska genomföras på ett bättre sätt.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Om man slår fast att det är nödvändigt att ta mer hänsyn till miljökriterier i alla projekt kan det även medföra negativa konsekvenser såvida förfarandena därmed blir mer komplicerade och tiden för godkännande och validering i varje steg förlängs. Detta kan öka kostnaderna och till och med i sig komma att utgöra ett miljöhot om infrastrukturprojekten tar mycket lång tid att slutföra. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Om man slår fast att det är nödvändigt att ta mer hänsyn till miljökriterier i alla projekt kan det även medföra negativa konsekvenser såvida förfarandena därmed blir mer komplicerade och tiden för godkännande och validering i varje steg förlängs. Detta kan öka kostnaderna och till och med i sig komma att utgöra ett miljöhot om infrastrukturprojekten tar mycket lång tid att slutföra.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Det är avgörande att miljöfrågorna kring infrastrukturprojekt inte avleder uppmärksamheten från att ett projekt oundvikligen kommer att påverka miljön på något sätt, och det är nödvändigt att fokusera på jämvikten mellan projektets nytta och dess miljöpåverkan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Det är avgörande att miljöfrågorna kring infrastrukturprojekt inte avleder uppmärksamheten från att ett projekt oundvikligen kommer att påverka miljön på något sätt, och det är nödvändigt att fokusera på jämvikten mellan projektets nytta och dess miljöpåverkan.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt Europa åtog sig kommissionen att inkludera frågor som rör resurseffektivitet i vidare mening i översynen av direktiv 2011/92/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt Europa åtog sig kommissionen att inkludera frågor som rör resurseffektivitet i vidare mening i översynen av direktiv 2011/92/EU.

| (5) | I meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt Europa åtog sig kommissionen att inkludera frågor som rör resurseffektivitet
  och hållbarhet
  i vidare mening i översynen av direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(5)

I meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt Europa åtog sig kommissionen att inkludera frågor som rör resurseffektivitet
  och hållbarhet
  i vidare mening i översynen av direktiv 2011/92/EU.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Att skydda och främja vårt kulturarv och våra landskap är en viktig del av unionens kulturella mångfald, som unionen är mån om att respektera och främja i enlighet med artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och detta görs i regel utifrån definitioner och principer i Europarådets konventioner, särskilt konventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa, den europeiska landskapskonventionen
  och
  ramkonventionen om kulturarvets betydelse för samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Att skydda och främja vårt kulturarv och våra landskap är en viktig del av unionens kulturella mångfald, som unionen är mån om att respektera och främja i enlighet med artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och detta görs i regel utifrån definitioner och principer i Europarådets konventioner, särskilt konventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa, den europeiska landskapskonventionen
  och
  ramkonventionen om kulturarvets betydelse för samhället.

| (11) | Att skydda och främja vårt kulturarv och våra landskap är en viktig del av unionens kulturella mångfald, som unionen är mån om att respektera och främja i enlighet med artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och detta görs i regel utifrån definitioner och principer i Europarådets konventioner, särskilt konventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa, den europeiska landskapskonventionen, ramkonventionen om kulturarvets betydelse för samhället
  och rekommendationen om bevarande av kulturhistoriskt värdefulla miljöer och deras roll i samtiden, som Unesco antog i Nairobi 1976
  . |
| --- | --- |

(11)

Att skydda och främja vårt kulturarv och våra landskap är en viktig del av unionens kulturella mångfald, som unionen är mån om att respektera och främja i enlighet med artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och detta görs i regel utifrån definitioner och principer i Europarådets konventioner, särskilt konventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa, den europeiska landskapskonventionen, ramkonventionen om kulturarvets betydelse för samhället
  och rekommendationen om bevarande av kulturhistoriskt värdefulla miljöer och deras roll i samtiden, som Unesco antog i Nairobi 1976
  .

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Den visuella effekten är ett viktigt kriterium vid miljökonsekvensbedömningen för bevarande av det historiska och kulturella arvet, kulturlandskap och stadsområden; detta bör vara ytterligare en faktor att beakta vid bedömningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Den visuella effekten är ett viktigt kriterium vid miljökonsekvensbedömningen för bevarande av det historiska och kulturella arvet, kulturlandskap och stadsområden; detta bör vara ytterligare en faktor att beakta vid bedömningarna.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Vid tillämpningen av direktiv 2011/92/EU är det nödvändigt att
  se till att det råder ett konkurrenskraftigt företagsklimat, särskilt för små och medelstora företag, för att skapa
  smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med de mål som fastställs i kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Vid tillämpningen av direktiv 2011/92/EU är det nödvändigt att
  se till att det råder ett konkurrenskraftigt företagsklimat, särskilt för små och medelstora företag, för att skapa
  smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med de mål som fastställs i kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.

| (12) | Vid tillämpningen av direktiv 2011/92/EU är det nödvändigt att
  säkerställa en
  smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med de mål som fastställs i kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

(12)

Vid tillämpningen av direktiv 2011/92/EU är det nödvändigt att
  säkerställa en
  smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med de mål som fastställs i kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I syfte att stärka insynen och tillgången för allmänheten bör alla medlemsstater inrätta en central elektronisk portal som tillhandahåller lämplig miljöinformation med avseende på tillämpningen av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

I syfte att stärka insynen och tillgången för allmänheten bör alla medlemsstater inrätta en central elektronisk portal som tillhandahåller lämplig miljöinformation med avseende på tillämpningen av detta direktiv.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | För att minska den administrativa bördan, underlätta beslutsprocessen och minska projektkostnaderna bör man vidta nödvändiga åtgärder för att standardisera de kriterier som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering

   (2)

  . Syftet är att man ska kunna stödja tillämpningen av bästa tillgängliga teknik (BAT), förbättra konkurrenskraften och undvika olika tolkningar av standarder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

För att minska den administrativa bördan, underlätta beslutsprocessen och minska projektkostnaderna bör man vidta nödvändiga åtgärder för att standardisera de kriterier som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering

   (2)

  . Syftet är att man ska kunna stödja tillämpningen av bästa tillgängliga teknik (BAT), förbättra konkurrenskraften och undvika olika tolkningar av standarder.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | Riktlinjer för kriterier bör utarbetas i syfte att ytterligare förenkla och underlätta arbetet för behöriga förvaltningar, med beaktande av egenskaperna hos de olika ekonomiska eller industriella sektorerna. Denna åtgärd bör vägledas av bestämmelserna i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter

   (3)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

Riktlinjer för kriterier bör utarbetas i syfte att ytterligare förenkla och underlätta arbetet för behöriga förvaltningar, med beaktande av egenskaperna hos de olika ekonomiska eller industriella sektorerna. Denna åtgärd bör vägledas av bestämmelserna i artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter

   (3)

  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 12d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12d) | För att bevara det historiska och kulturella arvet så väl som möjligt bör kommissionen och/eller medlemsstaterna ta fram riktlinjer för de kriterier som ska uppfyllas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12d)

För att bevara det historiska och kulturella arvet så väl som möjligt bör kommissionen och/eller medlemsstaterna ta fram riktlinjer för de kriterier som ska uppfyllas.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Erfarenheten har visat att efterlevnaden av bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU kan ha negativa effekter vid civila nödsituationer och åtgärder bör därför vidtas för att ge medlemsstaterna behörighet att inte tillämpa direktivet i
  vissa fall
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Erfarenheten har visat att efterlevnaden av bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU kan ha negativa effekter vid civila nödsituationer och åtgärder bör därför vidtas för att ge medlemsstaterna behörighet att inte tillämpa direktivet i
  vissa fall
  .

| | |
| --- | --- |

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Enligt artikel 1.4 i direktiv 2011/92/EU, där det fastställs att direktivet inte ska tillämpas på projekt som regleras genom särskild nationell lagstiftning, tillåts oinskränkta undantag med begränsade förfarandegarantier, vilket avsevärt skulle kunna hindra genomförandet av det direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Enligt artikel 1.4 i direktiv 2011/92/EU, där det fastställs att direktivet inte ska tillämpas på projekt som regleras genom särskild nationell lagstiftning, tillåts oinskränkta undantag med begränsade förfarandegarantier, vilket avsevärt skulle kunna hindra genomförandet av det direktivet.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Erfarenheten har visat att det är nödvändigt att införa specifika bestämmelser för att förhindra intressekonflikter som kan uppstå mellan exploatören av ett visst projekt som är föremål för miljökonsekvensbedömning och de ansvariga myndigheter som avses i artikel 1.2 f i direktiv 2011/92/EU. De ansvariga myndigheterna bör framför allt inte vara samma person som exploatören eller på något sätt vara beroende av, kopplade till eller underställda exploatören. Av samma skäl bör det fastställas att en myndighet som utsetts till ansvarig myndighet enligt direktiv 2011/92/EU inte får påta sig en sådan roll i förhållande till projekt som omfattas av miljökonsekvensbedömning och för vilka myndigheten själv är exploatör. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Erfarenheten har visat att det är nödvändigt att införa specifika bestämmelser för att förhindra intressekonflikter som kan uppstå mellan exploatören av ett visst projekt som är föremål för miljökonsekvensbedömning och de ansvariga myndigheter som avses i artikel 1.2 f i direktiv 2011/92/EU. De ansvariga myndigheterna bör framför allt inte vara samma person som exploatören eller på något sätt vara beroende av, kopplade till eller underställda exploatören. Av samma skäl bör det fastställas att en myndighet som utsetts till ansvarig myndighet enligt direktiv 2011/92/EU inte får påta sig en sådan roll i förhållande till projekt som omfattas av miljökonsekvensbedömning och för vilka myndigheten själv är exploatör.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 13c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13c) | Proportionalitetsprincipen bör beaktas i bedömningarna av projektens miljökonsekvenser. De krav som ställs i miljökonsekvensbedömningen av ett projekt bör stå i proportion till projektets storlek och det stadium som det befinner sig i. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13c)

Proportionalitetsprincipen bör beaktas i bedömningarna av projektens miljökonsekvenser. De krav som ställs i miljökonsekvensbedömningen av ett projekt bör stå i proportion till projektets storlek och det stadium som det befinner sig i.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | De ansvariga myndigheterna bör vid bedömningen av om ett projekt antas medföra betydande miljöpåverkan utgå från de mest relevanta kriterierna och även använda information från bedömningar som gjorts enligt annan unionslagstiftning för att behovsbedömningen ska bli så effektiv som möjligt. Det är därför lämpligt att specificera innehållet i beslutet, särskilt i de fall då det inte krävs någon miljöbedömning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

De ansvariga myndigheterna bör vid bedömningen av om ett projekt antas medföra betydande miljöpåverkan utgå från de mest relevanta kriterierna och även använda information från bedömningar som gjorts enligt annan unionslagstiftning för att behovsbedömningen ska bli så effektiv som möjligt. Det är därför lämpligt att specificera innehållet i beslutet, särskilt i de fall då det inte krävs någon miljöbedömning.

| (16) | De ansvariga myndigheterna bör vid bedömningen av om ett projekt antas medföra betydande miljöpåverkan
  tydligt och rigoröst
  utgå från de mest relevanta kriterierna och även använda information från bedömningar som gjorts enligt annan unionslagstiftning för att behovsbedömningen ska bli så effektiv
  och öppen
  som möjligt. Det är därför lämpligt att specificera innehållet i beslutet, särskilt i de fall då det inte krävs någon miljöbedömning. |
| --- | --- |

(16)

De ansvariga myndigheterna bör vid bedömningen av om ett projekt antas medföra betydande miljöpåverkan
  tydligt och rigoröst
  utgå från de mest relevanta kriterierna och även använda information från bedömningar som gjorts enligt annan unionslagstiftning för att behovsbedömningen ska bli så effektiv
  och öppen
  som möjligt. Det är därför lämpligt att specificera innehållet i beslutet, särskilt i de fall då det inte krävs någon miljöbedömning.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att undvika onödigt merarbete och onödiga kostnader bör projekten enligt bilaga II omfatta ett utkast till avsiktsförklaring på högst 30 sidor, med en beskrivning av projektet och information om projektets läge för behovsbedömningen, som är en första utvärdering av projektets bärkraft. Behovsbedömningarna bör vara offentliga och omfatta faktorerna i artikel 3. Projektets viktiga direkta och indirekta effekter bör anges. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att undvika onödigt merarbete och onödiga kostnader bör projekten enligt bilaga II omfatta ett utkast till avsiktsförklaring på högst 30 sidor, med en beskrivning av projektet och information om projektets läge för behovsbedömningen, som är en första utvärdering av projektets bärkraft. Behovsbedömningarna bör vara offentliga och omfatta faktorerna i artikel 3. Projektets viktiga direkta och indirekta effekter bör anges.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | De ansvariga myndigheterna bör
  vara skyldiga att fastställa
  hur omfattande och detaljerad miljöinformation som ska lämnas i miljörapporten. För att förbättra bedömningens kvalitet och effektivisera beslutsprocessen är det viktigt att på unionsnivå specificera vilka informationskategorier som de ansvariga myndigheterna
  ska
  utgå ifrån när de fattar sitt beslut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

De ansvariga myndigheterna bör
  vara skyldiga att fastställa
  hur omfattande och detaljerad miljöinformation som ska lämnas i miljörapporten. För att förbättra bedömningens kvalitet och effektivisera beslutsprocessen är det viktigt att på unionsnivå specificera vilka informationskategorier som de ansvariga myndigheterna
  ska
  utgå ifrån när de fattar sitt beslut.

| (17) | Om
  de ansvariga myndigheterna
  bedömer det som nödvändigt eller om exploatören så kräver
  bör
  myndigheterna utfärda ett yttrande där de fastställer
  hur omfattande och detaljerad miljöinformation som ska lämnas i miljörapporten För att förbättra bedömningens kvalitet
  , förenkla förfarandena
  och effektivisera beslutsprocessen är det viktigt att på unionsnivå specificera vilka informationskategorier som de ansvariga myndigheterna
  bör
  utgå ifrån när de fattar sitt beslut. |
| --- | --- |

(17)

Om
  de ansvariga myndigheterna
  bedömer det som nödvändigt eller om exploatören så kräver
  bör
  myndigheterna utfärda ett yttrande där de fastställer
  hur omfattande och detaljerad miljöinformation som ska lämnas i miljörapporten För att förbättra bedömningens kvalitet
  , förenkla förfarandena
  och effektivisera beslutsprocessen är det viktigt att på unionsnivå specificera vilka informationskategorier som de ansvariga myndigheterna
  bör
  utgå ifrån när de fattar sitt beslut.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Den miljörapport som exploatören ska lämna för ett projekt bör innehålla en bedömning av skäliga och relevanta alternativ till projektet, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario), för att förbättra bedömningsprocessens kvalitet och göra det möjligt att i ett tidigt skede integrera miljöhänsyn i projektets utformning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Den miljörapport som exploatören ska lämna för ett projekt bör innehålla en bedömning av skäliga och relevanta alternativ till projektet, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario), för att förbättra bedömningsprocessens kvalitet och göra det möjligt att i ett tidigt skede integrera miljöhänsyn i projektets utformning.

| (18) | Den miljörapport som exploatören ska lämna för ett projekt bör innehålla en bedömning av skäliga och relevanta alternativ till projektet, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario), för att förbättra
  den komparativa
  bedömningsprocessens kvalitet och göra det möjligt att i ett tidigt skede integrera miljöhänsyn i projektets utformning
  , för att göra det möjligt att välja det alternativ som är mest hållbart och har minst miljöpåverkan
  . |
| --- | --- |

(18)

Den miljörapport som exploatören ska lämna för ett projekt bör innehålla en bedömning av skäliga och relevanta alternativ till projektet, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario), för att förbättra
  den komparativa
  bedömningsprocessens kvalitet och göra det möjligt att i ett tidigt skede integrera miljöhänsyn i projektets utformning
  , för att göra det möjligt att välja det alternativ som är mest hållbart och har minst miljöpåverkan
  .

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Åtgärder bör vidtas för att se till att uppgifterna i miljörapporterna är fullständiga och av tillräckligt hög kvalitet i enlighet med bilaga IV till direktiv 2011/92/EU.
  För att förhindra att dubbla bedömningar görs bör medlemsstaterna ha i åtanke att det kan göras miljöbedömningar på olika nivåer och enligt olika rättsakter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Åtgärder bör vidtas för att se till att uppgifterna i miljörapporterna är fullständiga och av tillräckligt hög kvalitet i enlighet med bilaga IV till direktiv 2011/92/EU.
  För att förhindra att dubbla bedömningar görs bör medlemsstaterna ha i åtanke att det kan göras miljöbedömningar på olika nivåer och enligt olika rättsakter.

| (19) | Åtgärder bör vidtas för att se till att uppgifterna i miljörapporterna är fullständiga och av tillräckligt hög kvalitet i enlighet med bilaga IV till direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(19)

Åtgärder bör vidtas för att se till att uppgifterna i miljörapporterna är fullständiga och av tillräckligt hög kvalitet i enlighet med bilaga IV till direktiv 2011/92/EU.

Ändring 102

Förslag till direktiv

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Man bör förvissa sig om att de personer som kontrollerar miljörapporterna genom sina kvalifikationer och erfarenheter har den tekniska expertkunskap som krävs för att utföra de uppgifter som anges i direktiv 2011/92/EU på ett ur vetenskaplig synpunkt objektivt sätt, fullständigt oberoende av exploatören och de ansvariga myndigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Man bör förvissa sig om att de personer som kontrollerar miljörapporterna genom sina kvalifikationer och erfarenheter har den tekniska expertkunskap som krävs för att utföra de uppgifter som anges i direktiv 2011/92/EU på ett ur vetenskaplig synpunkt objektivt sätt, fullständigt oberoende av exploatören och de ansvariga myndigheterna.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | För att garantera öppenhet och ansvarighet bör den ansvariga myndigheten vara skyldig att motivera sitt beslut att bevilja tillstånd för ett projekt och ange att den har beaktat resultaten av de samråd som hållits och
  de
  relevanta uppgifter som inhämtats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

För att garantera öppenhet och ansvarighet bör den ansvariga myndigheten vara skyldig att motivera sitt beslut att bevilja tillstånd för ett projekt och ange att den har beaktat resultaten av de samråd som hållits och
  de
  relevanta uppgifter som inhämtats.

| (20) | För att garantera öppenhet och ansvarighet bör den ansvariga myndigheten vara skyldig att
  på ett detaljerat och fullständigt sätt
  motivera sitt beslut att bevilja tillstånd för ett projekt och ange att den har beaktat resultaten av de samråd som hållits
  med den berörda allmänheten
  och
  alla
  relevanta uppgifter som inhämtats.
  Om detta villkor inte har uppfyllts bör den berörda allmänheten kunna inleda en rättslig prövning. |
| --- | --- |

(20)

För att garantera öppenhet och ansvarighet bör den ansvariga myndigheten vara skyldig att
  på ett detaljerat och fullständigt sätt
  motivera sitt beslut att bevilja tillstånd för ett projekt och ange att den har beaktat resultaten av de samråd som hållits
  med den berörda allmänheten
  och
  alla
  relevanta uppgifter som inhämtats.
  Om detta villkor inte har uppfyllts bör den berörda allmänheten kunna inleda en rättslig prövning.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Det bör införas minimikrav för kontroll av sådan betydande negativ påverkan som antas uppstå till följd av
  anläggning
  och drift av projekt, för att se till att medlemsstaterna har samma tillvägagångssätt och för att se till att det efter genomförandet av minsknings- och kompensationsåtgärder inte uppstått effekter som överstiger de som man förutsåg från början. Denna kontroll bör inte överlappa eller utöka den kontroll som krävs enligt annan unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Det bör införas minimikrav för kontroll av sådan betydande negativ påverkan som antas uppstå till följd av
  anläggning
  och drift av projekt, för att se till att medlemsstaterna har samma tillvägagångssätt och för att se till att det efter genomförandet av minsknings- och kompensationsåtgärder inte uppstått effekter som överstiger de som man förutsåg från början. Denna kontroll bör inte överlappa eller utöka den kontroll som krävs enligt annan unionslagstiftning.

| (21) | Det bör införas minimikrav för kontroll av sådan betydande negativ påverkan som antas uppstå till följd av
  genomförande
  och drift av projekt, för att se till att medlemsstaterna har samma tillvägagångssätt och för att se till att det efter genomförandet av minsknings- och kompensationsåtgärder inte uppstått effekter som överstiger de som man förutsåg från början. Denna kontroll bör inte överlappa eller utöka den kontroll som krävs enligt annan unionslagstiftning.
  Om kontrollresultaten visar på oförutsedd negativ påverkan bör det fastställas lämpliga korrektiva åtgärder mot denna påverkan i form av ytterligare avhjälpnings- och/eller kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(21)

Det bör införas minimikrav för kontroll av sådan betydande negativ påverkan som antas uppstå till följd av
  genomförande
  och drift av projekt, för att se till att medlemsstaterna har samma tillvägagångssätt och för att se till att det efter genomförandet av minsknings- och kompensationsåtgärder inte uppstått effekter som överstiger de som man förutsåg från början. Denna kontroll bör inte överlappa eller utöka den kontroll som krävs enligt annan unionslagstiftning.
  Om kontrollresultaten visar på oförutsedd negativ påverkan bör det fastställas lämpliga korrektiva åtgärder mot denna påverkan i form av ytterligare avhjälpnings- och/eller kompensationsåtgärder.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | För att främja ett effektivare beslutsfattande och öka rättssäkerheten bör det införas tidsramar för de olika stegen i miljöbedömningen av projekt, där hänsyn även tas till
  projektet
  art, komplexitet, lokalisering och omfattning. Dessa tidsramar bör under inga omständigheter äventyra de höga miljöskyddsnormerna, särskilt inte dem som följer av annan unionslagstiftning på miljöområdet, inte heller allmänhetens möjlighet till effektivt deltagande eller rätt till rättslig prövning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

För att främja ett effektivare beslutsfattande och öka rättssäkerheten bör det införas tidsramar för de olika stegen i miljöbedömningen av projekt, där hänsyn även tas till
  projektet
  art, komplexitet, lokalisering och omfattning. Dessa tidsramar bör under inga omständigheter äventyra de höga miljöskyddsnormerna, särskilt inte dem som följer av annan unionslagstiftning på miljöområdet, inte heller allmänhetens möjlighet till effektivt deltagande eller rätt till rättslig prövning.

| (22) | För att främja ett effektivare beslutsfattande och öka rättssäkerheten bör det införas
  rimliga och förutsebara
  tidsramar för de olika stegen i miljöbedömningen av projekt, där hänsyn även tas till
  projektets
  art, komplexitet, lokalisering och omfattning. Dessa tidsramar bör under inga omständigheter äventyra de höga miljöskyddsnormerna, särskilt inte dem som följer av annan unionslagstiftning på miljöområdet, inte heller allmänhetens möjlighet till effektivt deltagande eller rätt till rättslig prövning
  , och eventuella förlängningar bör endast beviljas i undantagsfall
  . |
| --- | --- |

(22)

För att främja ett effektivare beslutsfattande och öka rättssäkerheten bör det införas
  rimliga och förutsebara
  tidsramar för de olika stegen i miljöbedömningen av projekt, där hänsyn även tas till
  projektets
  art, komplexitet, lokalisering och omfattning. Dessa tidsramar bör under inga omständigheter äventyra de höga miljöskyddsnormerna, särskilt inte dem som följer av annan unionslagstiftning på miljöområdet, inte heller allmänhetens möjlighet till effektivt deltagande eller rätt till rättslig prövning
  , och eventuella förlängningar bör endast beviljas i undantagsfall
  .

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Bland målen i FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som har ratificerats av EU och införlivats med unionslagstiftningen

   (4)

  , ingår en garanti för allmänhetens rätt att delta i beslutsprocesser i miljöfrågor. Deltagande, bland annat av sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga miljöskyddsorganisationer, bör därför främjas. Artikel 9.2 och 9.4 i Århuskonventionen innehåller dessutom bestämmelser om rätt till domstolsprövning eller andra förfaranden för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande. De delar av direktivet som berör gränsöverskridande transportprojekt bör också förstärkas, varvid man bör utnyttja de befintliga strukturerna för utveckling av transportkorridorerna och verktygen för att kartlägga eventuella miljökonsekvenser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Bland målen i FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som har ratificerats av EU och införlivats med unionslagstiftningen

   (4)

  , ingår en garanti för allmänhetens rätt att delta i beslutsprocesser i miljöfrågor. Deltagande, bland annat av sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga miljöskyddsorganisationer, bör därför främjas. Artikel 9.2 och 9.4 i Århuskonventionen innehåller dessutom bestämmelser om rätt till domstolsprövning eller andra förfaranden för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltagande. De delar av direktivet som berör gränsöverskridande transportprojekt bör också förstärkas, varvid man bör utnyttja de befintliga strukturerna för utveckling av transportkorridorerna och verktygen för att kartlägga eventuella miljökonsekvenser.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | De produktionstak som fastställs för råolja och naturgas i bilaga I till direktiv 2011/92/EU beaktar inte de särskilda egenskaperna hos de dagliga produktionsnivåerna av okonventionella kolväten, som ofta är mycket varierande och lägre. Därför omfattas projekt som avser sådana kolväten inte av någon obligatorisk miljökonsekvensbedömning trots deras miljöpåverkan. I enlighet med försiktighetsprincipen och Europaparlamentets uppmaning i resolutionen av den 21 november 2012 om miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja bör okonventionella kolväten (skiffergas och skifferolja, tät gas och metan i kolbädd), som definieras enligt sina geologiska karakteristika, införas i bilaga I till direktiv 2011/92/EU oavsett de kvantiteter som utvinns, så att prospekterings- och utvinningsprojekt som avser kolväten systematiskt omfattas av miljökonsekvensbedömning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

De produktionstak som fastställs för råolja och naturgas i bilaga I till direktiv 2011/92/EU beaktar inte de särskilda egenskaperna hos de dagliga produktionsnivåerna av okonventionella kolväten, som ofta är mycket varierande och lägre. Därför omfattas projekt som avser sådana kolväten inte av någon obligatorisk miljökonsekvensbedömning trots deras miljöpåverkan. I enlighet med försiktighetsprincipen och Europaparlamentets uppmaning i resolutionen av den 21 november 2012 om miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja bör okonventionella kolväten (skiffergas och skifferolja, tät gas och metan i kolbädd), som definieras enligt sina geologiska karakteristika, införas i bilaga I till direktiv 2011/92/EU oavsett de kvantiteter som utvinns, så att prospekterings- och utvinningsprojekt som avser kolväten systematiskt omfattas av miljökonsekvensbedömning.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | Medlemsstaterna och andra som driver projekt bör se till att bedömningar av gränsöverskridande projekt genomförs på ett effektivt sätt och att onödiga fördröjningar undviks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

Medlemsstaterna och andra som driver projekt bör se till att bedömningar av gränsöverskridande projekt genomförs på ett effektivt sätt och att onödiga fördröjningar undviks.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | I syfte att anpassa urvalskriterierna och den information som ska lämnas i miljörapporten till den senaste utvecklingen inom teknik och relevanta förfaranden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på bilagorna II.A, III och IV till direktiv 2011/92/EU. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

I syfte att anpassa urvalskriterierna och den information som ska lämnas i miljörapporten till den senaste utvecklingen inom teknik och relevanta förfaranden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på bilagorna II.A, III och IV till direktiv 2011/92/EU. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.

| (26) | I syfte att anpassa urvalskriterierna och den information som ska lämnas i miljörapporten till den senaste utvecklingen inom teknik och relevanta förfaranden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på bilagorna II.A, III och IV till direktiv 2011/92/EU. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(26)

I syfte att anpassa urvalskriterierna och den information som ska lämnas i miljörapporten till den senaste utvecklingen inom teknik och relevanta förfaranden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på bilagorna II.A, III och IV till direktiv 2011/92/EU. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

utgår

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led aa (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led a – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I punkt 2 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:










  ”— | andra ingrepp i den naturliga omgivningen och i landskapet, inklusive prospektering efter och utvinning av mineraler.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

I punkt 2 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

andra ingrepp i den naturliga omgivningen och i landskapet, inklusive prospektering efter och utvinning av mineraler.”

Ändring 37

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led ab (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | I punkt 2 ska led c ersättas med följande:










  c) | ”tillstånd: den ansvariga myndighetens eller de ansvariga myndigheternas beslut, som ger exploatören rätt att påbörja projektet.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(ab)

I punkt 2 ska led c ersättas med följande:

c)

”tillstånd: den ansvariga myndighetens eller de ansvariga myndigheternas beslut, som ger exploatören rätt att påbörja projektet.”

Ändring 38

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | I punkt 2 ska följande
  definition
  läggas till: |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

I punkt 2 ska följande
  definition
  läggas till:

| (b) | I punkt 2 ska följande
  definitioner
  läggas till: |
| --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska följande
  definitioner
  läggas till:

Ändring 39

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | miljökonsekvensbedömning: utarbetande av en miljörapport, genomförande av
  samråd
  (bland annat med den berörda allmänheten och miljömyndigheter), den ansvariga myndighetens bedömning, med beaktande av miljörapporten och resultaten av samråden vid tillståndsgivningen, samt tillhandahållande av information om beslutet i enlighet med artiklarna 5–10. |

Kommissionens förslag

Ändring

g)

miljökonsekvensbedömning: utarbetande av en miljörapport, genomförande av
  samråd
  (bland annat med den berörda allmänheten och miljömyndigheter), den ansvariga myndighetens bedömning, med beaktande av miljörapporten och resultaten av samråden vid tillståndsgivningen, samt tillhandahållande av information om beslutet i enlighet med artiklarna 5–10.

| g) | miljökonsekvensbedömning:
  exploatörens
  utarbetande av en miljörapport, genomförande av
  samråden
  (bland annat med den berörda allmänheten och miljömyndigheter), den ansvariga myndighetens bedömning
  och/eller bedömning som utförs av de myndigheter som avses i artikel 6.1
  , med beaktande av miljörapporten
  , inklusive uppgifter om utsläppsbelastningen,
  och resultaten av samråden vid tillståndsgivningen, samt tillhandahållande av information om beslutet i enlighet med artiklarna 5–10. |
| --- | --- |

g)

miljökonsekvensbedömning:
  exploatörens
  utarbetande av en miljörapport, genomförande av
  samråden
  (bland annat med den berörda allmänheten och miljömyndigheter), den ansvariga myndighetens bedömning
  och/eller bedömning som utförs av de myndigheter som avses i artikel 6.1
  , med beaktande av miljörapporten
  , inklusive uppgifter om utsläppsbelastningen,
  och resultaten av samråden vid tillståndsgivningen, samt tillhandahållande av information om beslutet i enlighet med artiklarna 5–10.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gb) | gränsöverskridande sträcka: sträcka som säkerställer kontinuiteten hos ett projekt av gemensamt intresse mellan de mest närliggande knutpunkterna på vardera sidan gränsen av två medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett grannland. |

Kommissionens förslag

Ändring

gb)

gränsöverskridande sträcka: sträcka som säkerställer kontinuiteten hos ett projekt av gemensamt intresse mellan de mest närliggande knutpunkterna på vardera sidan gränsen av två medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett grannland.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gc) | standard: en teknisk specifikation som antagits av ett erkänt standardiseringsorgan för upprepad eller fortlöpande tillämpning, som inte är tvingande och som tillhör någon av följande typer:










  i) | internationell standard: en standard som antagits av ett internationellt standardiseringsorgan, |

Kommissionens förslag

Ändring

gc)

standard: en teknisk specifikation som antagits av ett erkänt standardiseringsorgan för upprepad eller fortlöpande tillämpning, som inte är tvingande och som tillhör någon av följande typer:

i)

internationell standard: en standard som antagits av ett internationellt standardiseringsorgan,

| ii) | europeisk standard: en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation, |
| --- | --- |

ii)

europeisk standard: en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation,

| iii) | harmoniserad standard: en europeisk standard som antagits på grundval av kommissionens begäran för tillämpningen av unionens harmoniseringslagstiftning, |
| --- | --- |

iii)

harmoniserad standard: en europeisk standard som antagits på grundval av kommissionens begäran för tillämpningen av unionens harmoniseringslagstiftning,

| iv) | nationell standard: en standard som antagits av ett nationellt standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

iv)

nationell standard: en standard som antagits av ett nationellt standardiseringsorgan.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gd) | historiska platser i städerna: platser som är en del av en större helhet som utgörs av den naturliga och den bebyggda miljön och även av invånarnas vardagliga upplevelser av tillvaron. Inom denna vidsträckta miljö, som berikas av gamla eller nya värderingar och som ständigt genomgår en dynamisk process av på varandra följande omvandlingar, kan nya stadsområden anses utgöra vittnesbörd om miljön stadda i ett utvecklingsstadium. |

Kommissionens förslag

Ändring

gd)

historiska platser i städerna: platser som är en del av en större helhet som utgörs av den naturliga och den bebyggda miljön och även av invånarnas vardagliga upplevelser av tillvaron. Inom denna vidsträckta miljö, som berikas av gamla eller nya värderingar och som ständigt genomgår en dynamisk process av på varandra följande omvandlingar, kan nya stadsområden anses utgöra vittnesbörd om miljön stadda i ett utvecklingsstadium.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led ge (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ge) | korrigerande åtgärd: ytterligare avhjälpnings- och kompensationsåtgärder som exploatören kan vidta för att åtgärda oförutsedda negativa effekter eller förluster av biologisk mångfald som har fastställts vid genomförandet av projekt, och som kan uppkomma för att effekterna av konstruktionen eller driften av projekt för vilka tillstånd redan beviljats inte har åtgärdats i tillräcklig omfattning. |

Kommissionens förslag

Ändring

ge)

korrigerande åtgärd: ytterligare avhjälpnings- och kompensationsåtgärder som exploatören kan vidta för att åtgärda oförutsedda negativa effekter eller förluster av biologisk mångfald som har fastställts vid genomförandet av projekt, och som kan uppkomma för att effekterna av konstruktionen eller driften av projekt för vilka tillstånd redan beviljats inte har åtgärdats i tillräcklig omfattning.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gf (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gf) | visuell konsekvensbedömning: visuell effekt definieras som en förändring i utseendet hos eller utsikten från ett skapat eller naturligt landskap och i urbana områden som ett resultat av utvecklingen som kan vara positiv (förbättring) eller negativ (försämring). Visuell konsekvensbedömning täcker också rivning av byggnader som är skyddade eller som är strategiskt viktiga för den traditionella orts- eller landskapsbilden. Den ska täcka den tydliga förändringen av den geologiska topologin och andra hinder såsom byggnader eller murar som begränsar utsikten mot naturen såväl som landskapets harmoni. Visuell effekt bedöms i stort med kvalitativa bedömningskriterier, som omfattar människans uppskattning av och samspel med landskapet och det värde som det ger en plats (genius loci). |

Kommissionens förslag

Ändring

gf)

visuell konsekvensbedömning: visuell effekt definieras som en förändring i utseendet hos eller utsikten från ett skapat eller naturligt landskap och i urbana områden som ett resultat av utvecklingen som kan vara positiv (förbättring) eller negativ (försämring). Visuell konsekvensbedömning täcker också rivning av byggnader som är skyddade eller som är strategiskt viktiga för den traditionella orts- eller landskapsbilden. Den ska täcka den tydliga förändringen av den geologiska topologin och andra hinder såsom byggnader eller murar som begränsar utsikten mot naturen såväl som landskapets harmoni. Visuell effekt bedöms i stort med kvalitativa bedömningskriterier, som omfattar människans uppskattning av och samspel med landskapet och det värde som det ger en plats (genius loci).

Ändring 46

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gg (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gg) | gemensamt förfarande: enligt det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar andra bestämmelser i annan relevant unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

gg)

gemensamt förfarande: enligt det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar andra bestämmelser i annan relevant unionslagstiftning.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 2 – led gh (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gh) | förenkling: minskning av antalet formulär och administrativa förfaranden samt inrättande av gemensamma förfaranden eller samordningsverktyg för att integrera de bedömningar som görs av många olika myndigheter. Detta innebär att fastställa gemensamma kriterier, effektivisera inlämningen av rapporter och stärka objektiva och vetenskapliga bedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

gh)

förenkling: minskning av antalet formulär och administrativa förfaranden samt inrättande av gemensamma förfaranden eller samordningsverktyg för att integrera de bedömningar som görs av många olika myndigheter. Detta innebär att fastställa gemensamma kriterier, effektivisera inlämningen av rapporter och stärka objektiva och vetenskapliga bedömningar.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led c

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Punkterna
  3
  och 4
  ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

Punkterna
  3
  och 4
  ska ersättas med följande:

| c) | Punkt
  3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Punkt
  3 ska ersättas med följande:

| | 3.   Medlemsstaterna får, efter bedömning från fall till fall och inom ramen för den nationella lagstiftningen, besluta att inte tillämpa detta direktiv på projekt som enbart avser det nationella försvaret
  eller civil beredskap
  om de anser att det skulle inverka negativt på detta syfte. |
| --- | --- |

3.   Medlemsstaterna får, efter bedömning från fall till fall och inom ramen för den nationella lagstiftningen, besluta att inte tillämpa detta direktiv på projekt som enbart avser det nationella försvaret
  eller civil beredskap
  om de anser att det skulle inverka negativt på detta syfte.

| | 3.   Medlemsstaterna får, efter bedömning från fall till fall och inom ramen för den nationella lagstiftningen, besluta att inte tillämpa detta direktiv på projekt som enbart avser det nationella försvaret om de anser att det skulle inverka negativt på detta syfte. |
| --- | --- |

3.   Medlemsstaterna får, efter bedömning från fall till fall och inom ramen för den nationella lagstiftningen, besluta att inte tillämpa detta direktiv på projekt som enbart avser det nationella försvaret om de anser att det skulle inverka negativt på detta syfte.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led c

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Detta direktiv ska inte tillämpas på projekt som i detalj regleras genom särskild nationell lagstiftning, förutsatt att målen med detta direktiv, däribland tillhandahållandet av information, uppnås genom lagstiftningsförfarandet. Vartannat år från och med det datum som anges i artikel 2.1 i direktiv XXX [OPOCE vänligen för in numret på detta direktiv], ska medlemsstaterna informera kommissionen om hur de har tillämpat denna bestämmelse. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

4.
     
  Detta direktiv ska inte tillämpas på projekt som i detalj regleras genom särskild nationell lagstiftning, förutsatt att målen med detta direktiv, däribland tillhandahållandet av information, uppnås genom lagstiftningsförfarandet. Vartannat år från och med det datum som anges i artikel 2.1 i direktiv XXX [OPOCE vänligen för in numret på detta direktiv], ska medlemsstaterna informera kommissionen om hur de har tillämpat denna bestämmelse.

utgår

Ändring 50

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led ca (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 1 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Följande punkt ska läggas till:




  ”4a.
     
  Medlemsstaterna ska utse den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna på ett sätt som garanterar deras fullständiga oberoende vid utförandet av de uppgifter som följer av detta direktiv. Den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna ska framför allt utses på ett sätt som förhindrar att de är beroende av, kopplade till eller underställda varandra, sina enheter eller exploatören. En ansvarig myndighet får inte utföra uppgifter enligt detta direktiv när det gäller ett projekt för vilket myndigheten själv är exploatör.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Följande punkt ska läggas till:

”4a.
     
  Medlemsstaterna ska utse den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna på ett sätt som garanterar deras fullständiga oberoende vid utförandet av de uppgifter som följer av detta direktiv. Den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna ska framför allt utses på ett sätt som förhindrar att de är beroende av, kopplade till eller underställda varandra, sina enheter eller exploatören. En ansvarig myndighet får inte utföra uppgifter enligt detta direktiv när det gäller ett projekt för vilket myndigheten själv är exploatör.”

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Artikel 2.1 ska ersättas med följande:



  ”1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bland annat på grund av deras art, storlek eller lokalisering blir föremål för krav på tillstånd och en bedömning av deras påverkan innan tillstånd ges, efter samråd med allmänheten. Åtgärder för att kontrollera betydande negativ miljöpåverkan samt avhjälpnings- och kompensationsåtgärder ska, om så är lämpligt, vidtas av den ansvariga myndigheten när tillstånd ges. Dessa projekt anges i artikel 4.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

”1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan bland annat på grund av deras art, storlek eller lokalisering blir föremål för krav på tillstånd och en bedömning av deras påverkan innan tillstånd ges, efter samråd med allmänheten. Åtgärder för att kontrollera betydande negativ miljöpåverkan samt avhjälpnings- och kompensationsåtgärder ska, om så är lämpligt, vidtas av den ansvariga myndigheten när tillstånd ges. Dessa projekt anges i artikel 4.”

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om det föreligger en skyldighet att göra en miljökonsekvensbedömning av ett projekt både enligt detta direktiv och enligt annan unionslagstiftning ska projektet omfattas av samordnade eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i tillämplig unionslagstiftning. | 3.   Om det föreligger en skyldighet att göra en miljökonsekvensbedömning av ett projekt både enligt detta direktiv och enligt annan unionslagstiftning kan projektet omfattas av samordnade eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i tillämplig unionslagstiftning
  , utom i fall där medlemsstaterna bedömer att tillämpningen av dessa förfaranden skulle vara oproportionerlig
  . |
| Enligt
  det samordnade förfarandet ska den ansvariga myndigheten samordna de olika individuella bedömningar som krävs enligt berörda delar av unionslagstiftningen och som utfärdas av
  flera myndigheter
  , utan att det påverkar
  andra, motstridiga bestämmelser i
  annan tillämplig unionslagstiftning. | När det gäller projekt som omfattas av
  det samordnade förfarandet ska den ansvariga myndigheten samordna de olika individuella bedömningar som krävs enligt berörda delar av unionslagstiftningen och som utfärdas av
  de olika myndigheterna
  , utan att det påverkar annan tillämplig unionslagstiftning. |
| Enligt
  det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar
  andra, motstridiga bestämmelser i
  annan tillämplig unionslagstiftning. | När det gäller projekt som omfattas av
  det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar annan tillämplig unionslagstiftning. |
| Medlemsstaterna
  ska
  utse en myndighet som
  ska ansvara
  för tillståndsgivningen för varje projekt. | Medlemsstaterna
  kan
  utse en myndighet som
  ansvarar
  för tillståndsgivningen för varje projekt. |
| | På begäran av en medlemsstat ska kommissionen ge det stöd som krävs för att fastställa och genomföra de samordnade eller gemensamma förfaranden som anges i denna artikel. |
| | I alla miljökonsekvensbedömningar ska exploatören i miljörapporten visa att denne har beaktat all annan unionslagstiftning som är relevant för den föreslagna exploateringen för vilken enskilda miljökonsekvensbedömningar krävs. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Om det föreligger en skyldighet att göra en miljökonsekvensbedömning av ett projekt både enligt detta direktiv och enligt annan unionslagstiftning ska projektet omfattas av samordnade eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i tillämplig unionslagstiftning.

3.   Om det föreligger en skyldighet att göra en miljökonsekvensbedömning av ett projekt både enligt detta direktiv och enligt annan unionslagstiftning kan projektet omfattas av samordnade eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i tillämplig unionslagstiftning
  , utom i fall där medlemsstaterna bedömer att tillämpningen av dessa förfaranden skulle vara oproportionerlig
  .

Enligt
  det samordnade förfarandet ska den ansvariga myndigheten samordna de olika individuella bedömningar som krävs enligt berörda delar av unionslagstiftningen och som utfärdas av
  flera myndigheter
  , utan att det påverkar
  andra, motstridiga bestämmelser i
  annan tillämplig unionslagstiftning.

När det gäller projekt som omfattas av
  det samordnade förfarandet ska den ansvariga myndigheten samordna de olika individuella bedömningar som krävs enligt berörda delar av unionslagstiftningen och som utfärdas av
  de olika myndigheterna
  , utan att det påverkar annan tillämplig unionslagstiftning.

Enligt
  det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar
  andra, motstridiga bestämmelser i
  annan tillämplig unionslagstiftning.

När det gäller projekt som omfattas av
  det gemensamma förfarandet ska den ansvariga myndigheten integrera en eller flera myndigheters bedömningar och utfärda en samlad miljökonsekvensbedömning, utan att det påverkar annan tillämplig unionslagstiftning.

Medlemsstaterna
  ska
  utse en myndighet som
  ska ansvara
  för tillståndsgivningen för varje projekt.

Medlemsstaterna
  kan
  utse en myndighet som
  ansvarar
  för tillståndsgivningen för varje projekt.

På begäran av en medlemsstat ska kommissionen ge det stöd som krävs för att fastställa och genomföra de samordnade eller gemensamma förfaranden som anges i denna artikel.

I alla miljökonsekvensbedömningar ska exploatören i miljörapporten visa att denne har beaktat all annan unionslagstiftning som är relevant för den föreslagna exploateringen för vilken enskilda miljökonsekvensbedömningar krävs.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 2 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Artikel 2.4 ska ersättas med följande:



  ”4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får medlemsstaterna i undantagsfall besluta, om detta föreskrivs i nationell lag, att ett visst projekt som enbart avser civil beredskap helt eller delvis ska undantas från föreskrifterna i detta direktiv, om tillämpningen av detta skulle inverka negativt på detta syfte.




  Medlemsstaterna får i så fall informera den berörda allmänheten och samråda med den samt ska










  a) | undersöka om någon annan form av bedömning skulle vara lämplig, |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

”4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får medlemsstaterna i undantagsfall besluta, om detta föreskrivs i nationell lag, att ett visst projekt som enbart avser civil beredskap helt eller delvis ska undantas från föreskrifterna i detta direktiv, om tillämpningen av detta skulle inverka negativt på detta syfte.

Medlemsstaterna får i så fall informera den berörda allmänheten och samråda med den samt ska

a)

undersöka om någon annan form av bedömning skulle vara lämplig,

| b) | se till att uppgifter som erhållits genom en sådan annan form av bedömning som avses i led a, uppgifter om beslutet att bevilja undantag samt skälen för detta görs tillgängliga för den berörda allmänheten, |
| --- | --- |

b)

se till att uppgifter som erhållits genom en sådan annan form av bedömning som avses i led a, uppgifter om beslutet att bevilja undantag samt skälen för detta görs tillgängliga för den berörda allmänheten,

| c) | innan tillstånd ges, informera kommissionen om skälen för undantaget samt, när det är tillämpligt, bifoga de uppgifter som gjorts tillgängliga för de egna medborgarna. |
| --- | --- |

c)

innan tillstånd ges, informera kommissionen om skälen för undantaget samt, när det är tillämpligt, bifoga de uppgifter som gjorts tillgängliga för de egna medborgarna.

Kommissionen ska genast vidarebefordra de mottagna handlingarna till övriga medlemsstater.

Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna punkt.”

Ändring 54

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Miljökonsekvensbedömningen ska i varje enskilt fall och i enlighet med artiklarna 4–11 på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma de betydande direkta och indirekta effekterna av ett projekt beträffande | Miljökonsekvensbedömningen ska i varje enskilt fall och i enlighet med artiklarna 4–11 på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma de betydande direkta och indirekta effekterna av ett projekt beträffande |
| a) | befolkning, människors hälsa och biologisk mångfald, särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt
  rådets
  direktiv 92/43/EEG
  (*) och Europaparlamentets och rådets direktiv
  2009/147/EG (**), |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Miljökonsekvensbedömningen ska i varje enskilt fall och i enlighet med artiklarna 4–11 på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma de betydande direkta och indirekta effekterna av ett projekt beträffande

Miljökonsekvensbedömningen ska i varje enskilt fall och i enlighet med artiklarna 4–11 på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma de betydande direkta och indirekta effekterna av ett projekt beträffande

a)

befolkning, människors hälsa och biologisk mångfald, särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt
  rådets
  direktiv 92/43/EEG
  (*) och Europaparlamentets och rådets direktiv
  2009/147/EG (**),

| a) | befolkning, människors hälsa och biologisk mångfald,
  medräknat flora och fauna,
  särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG
  , 2000/60/EG och
  2009/147/EG, |
| --- | --- |

a)

befolkning, människors hälsa och biologisk mångfald,
  medräknat flora och fauna,
  särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG
  , 2000/60/EG och
  2009/147/EG,

| b) | mark, jord, vatten, luft och klimatförändring, |
| --- | --- |

b)

mark, jord, vatten, luft och klimatförändring,

| b) | mark, jord, vatten, luft och klimatförändring, |
| --- | --- |

b)

mark, jord, vatten, luft och klimatförändring,

| c) | materiella tillgångar, kulturarv och landskap, |
| --- | --- |

c)

materiella tillgångar, kulturarv och landskap,

| c) | materiella tillgångar, kulturarv och landskap, |
| --- | --- |

c)

materiella tillgångar, kulturarv och landskap,

| d) | samspelet mellan de faktorer som avses i leden a, b och c, |
| --- | --- |

d)

samspelet mellan de faktorer som avses i leden a, b och c,

| d) | samspelet mellan de faktorer som avses i leden a, b och c, |
| --- | --- |

d)

samspelet mellan de faktorer som avses i leden a, b och c,

| e) | utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga, hos de faktorer som avses i leden a, b och c, när det gäller katastrofrisker.” |
| --- | --- |

e)

utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga, hos de faktorer som avses i leden a, b och c, när det gäller katastrofrisker.”

| e) | utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga, hos de faktorer som avses i leden a, b och c, när det gäller
  sannolika
  katastrofrisker.” |
| --- | --- |

e)

utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga, hos de faktorer som avses i leden a, b och c, när det gäller
  sannolika
  katastrofrisker.”

Ändring 55 och 127/rev

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 4 – punkterna 3, 4, 5 och 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Artikel 4 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

| (4) | Artikel 4 ska ändras på följandesätt: |
| --- | --- |

(4)

Artikel 4 ska ändras på följandesätt:

| | (a) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(a)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

| | (a) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(a)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

| | | ”3.   Exploatören ska när det gäller projekt som redovisas i bilaga II ge information om projektets art, dess potentiella miljöpåverkan och planerade åtgärder för att undvika och minska betydande effekter. En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas finns i bilaga II.A. |
| --- | --- | --- |

”3.   Exploatören ska när det gäller projekt som redovisas i bilaga II ge information om projektets art, dess potentiella miljöpåverkan och planerade åtgärder för att undvika och minska betydande effekter. En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas finns i bilaga II.A.

| | | ”3.   Exploatören ska när det gäller projekt som redovisas i bilaga II
  och när medlemsstaten anser det relevant
  ge
  sammanfattande
  information om projektets art, dess potentiella miljöpåverkan och planerade åtgärder för att undvika och minska betydande effekter. En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas finns i bilaga II.A.
  Den information som ska lämnas av exploatören ska hållas så kortfattad som möjligt och begränsas till de väsentliga punkter som gör det möjligt för den ansvariga myndigheten att fatta sitt beslut i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- | --- |

”3.   Exploatören ska när det gäller projekt som redovisas i bilaga II
  och när medlemsstaten anser det relevant
  ge
  sammanfattande
  information om projektets art, dess potentiella miljöpåverkan och planerade åtgärder för att undvika och minska betydande effekter. En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas finns i bilaga II.A.
  Den information som ska lämnas av exploatören ska hållas så kortfattad som möjligt och begränsas till de väsentliga punkter som gör det möjligt för den ansvariga myndigheten att fatta sitt beslut i enlighet med punkt 2.

| | | 4.   Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2, ska den ansvariga myndigheten beakta de urvalskriterier som rör projektets art och lokalisering samt dess potentiella miljöpåverkan. En detaljerad förteckning över
  vilka
  urvalskriterier
  som ska användas
  finns i bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

4.   Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2, ska den ansvariga myndigheten beakta de urvalskriterier som rör projektets art och lokalisering samt dess potentiella miljöpåverkan. En detaljerad förteckning över
  vilka
  urvalskriterier
  som ska användas
  finns i bilaga III.”

| | | 4.   Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2, ska den ansvariga myndigheten beakta de
  relevanta
  urvalskriterier som rör projektets art och lokalisering samt dess potentiella miljöpåverkan. En detaljerad förteckning över urvalskriterier finns i bilaga III.” |
| --- | --- | --- |

4.   Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2, ska den ansvariga myndigheten beakta de
  relevanta
  urvalskriterier som rör projektets art och lokalisering samt dess potentiella miljöpåverkan. En detaljerad förteckning över urvalskriterier finns i bilaga III.”

| | (b) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 5 och 6: |
| --- | --- | --- |

(b)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 5 och 6:

| | (b) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 5 och 6: |
| --- | --- | --- |

(b)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 5 och 6:

| | | ”5.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2, baserat på den information som exploatören lämnar och
  , i tillämpliga fall,
  med hänsyn till resultatet av studier, preliminära kontroller eller bedömningar av miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning. Det beslut som anges i punkt 2 ska |
| --- | --- | --- |

”5.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2, baserat på den information som exploatören lämnar och
  , i tillämpliga fall,
  med hänsyn till resultatet av studier, preliminära kontroller eller bedömningar av miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning. Det beslut som anges i punkt 2 ska

| | | ”5.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2, baserat på den information som exploatören lämnar
  enligt punkt 3, där det är relevant med hänsyn till observationer från allmänheten och de ansvariga lokala myndigheterna
  och med hänsyn till resultatet av studier, preliminära kontroller eller bedömningar av miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning. Det beslut som anges i punkt 2 ska |
| --- | --- | --- |

”5.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2, baserat på den information som exploatören lämnar
  enligt punkt 3, där det är relevant med hänsyn till observationer från allmänheten och de ansvariga lokala myndigheterna
  och med hänsyn till resultatet av studier, preliminära kontroller eller bedömningar av miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning. Det beslut som anges i punkt 2 ska

| | | a) | innehålla uppgift om hur kriterierna i bilaga III har beaktats, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

innehålla uppgift om hur kriterierna i bilaga III har beaktats,

| | | b) | innehålla uppgift om skälen till varför det krävs eller inte krävs en miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

innehålla uppgift om skälen till varför det krävs eller inte krävs en miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10,

| | | b) | innehålla uppgift om skälen till varför det krävs eller inte krävs en miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10,
  särskilt med hänsyn till de relevanta kriterier som förtecknas i bilaga III, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

innehålla uppgift om skälen till varför det krävs eller inte krävs en miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10,
  särskilt med hänsyn till de relevanta kriterier som förtecknas i bilaga III,

| | | c) | innehålla en beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga och minska betydande miljöpåverkan, i de fall det beslutas att det inte behöver göras någon miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

innehålla en beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga och minska betydande miljöpåverkan, i de fall det beslutas att det inte behöver göras någon miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10,

| | | c) | innehålla en beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga och minska betydande miljöpåverkan, i de fall det beslutas att det inte behöver göras någon miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

innehålla en beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga och minska betydande miljöpåverkan, i de fall det beslutas att det inte behöver göras någon miljökonsekvensbedömning enligt artiklarna 5–10,

| | | d) | offentliggöras. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

offentliggöras.

| | | d) | offentliggöras. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

offentliggöras.

| | | 6.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2 inom
  tre månader
  från den dag då tillståndsansökan lämnades och förutsatt att exploatören har lämnat all information som krävs. Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsfristen med
  ytterligare tre månader
  . I så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum. |
| --- | --- | --- |

6.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2 inom
  tre månader
  från den dag då tillståndsansökan lämnades och förutsatt att exploatören har lämnat all information som krävs. Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsfristen med
  ytterligare tre månader
  . I så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum.

| | | 6.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2 inom
  en av medlemsstaten fastställd period på högst 90 dagar
  från den dag då tillståndsansökan lämnades och förutsatt att exploatören har lämnat all information som krävs
  enligt punkt 3
  . Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten
  undantagsvis
  förlänga tidsfristen
  ytterligare en gång
  med
  en av medlemsstaten fastställd period på högst 60 dagar
  . I så fall ska den ansvariga myndigheten
  skriftligen
  informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum
  samt ställa de uppgifter som avses i artikel 6.2 till allmänhetens förfogande
  . |
| --- | --- | --- |

6.   Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut enligt punkt 2 inom
  en av medlemsstaten fastställd period på högst 90 dagar
  från den dag då tillståndsansökan lämnades och förutsatt att exploatören har lämnat all information som krävs
  enligt punkt 3
  . Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten
  undantagsvis
  förlänga tidsfristen
  ytterligare en gång
  med
  en av medlemsstaten fastställd period på högst 60 dagar
  . I så fall ska den ansvariga myndigheten
  skriftligen
  informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum
  samt ställa de uppgifter som avses i artikel 6.2 till allmänhetens förfogande
  .

| | | Om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10, ska beslutet enligt punkt 2 i den här artikeln innehålla
  den information
  som anges i artikel 5.2.” |
| --- | --- | --- |

Om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10, ska beslutet enligt punkt 2 i den här artikeln innehålla
  den information
  som anges i artikel 5.2.”

| | | Om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10, ska beslutet enligt punkt 2 i den här artikeln innehålla
  det yttrande
  som anges i artikel 5.2
  , om ett sådant yttrande har begärts i enlighet med den artikeln
  .” |
| --- | --- | --- |

Om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10, ska beslutet enligt punkt 2 i den här artikeln innehålla
  det yttrande
  som anges i artikel 5.2
  , om ett sådant yttrande har begärts i enlighet med den artikeln
  .”

Ändring 56

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om det måste göras en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10 ska exploatören
  utarbeta
  en miljörapport. Miljörapporten ska baseras på
  beslutet
  i punkt 2 i den här artikeln och innehålla de uppgifter som skäligen kan behövas för att fatta välgrundade beslut om projektets miljöpåverkan, med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, projektets art, tekniska kapacitet och lokalisering, den potentiella påverkans art,
  alternativ till
  projektet och
  i vilken utsträckning det är lämpligare att bedöma vissa frågor (bland annat bedömningen av alternativ) på olika nivåer, t
  .
  ex. på planeringsnivå, eller utifrån andra bedömningskrav.
  En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas i miljörapporten finns i bilaga IV. | 1.   Om det måste göras en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10 ska exploatören
  lägga fram
  en miljörapport. Miljörapporten ska baseras på
  yttrandet
  i punkt 2 i den här artikeln
  , om ett sådant har begärts,
  och innehålla de uppgifter som skäligen kan behövas för att fatta välgrundade beslut om projektets miljöpåverkan, med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, projektets art, tekniska kapacitet och lokalisering
  och
  den potentiella påverkans art
  . Miljörapporten ska även innehålla rimliga alternativ som exploatören övervägt
  ,
  som är relevanta för det föreslagna
  projektet och
  dess specifika egenskaper
  . En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas i miljörapporten finns i bilaga IV.
  En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som lämnas ska ingå i miljörapporten. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om det måste göras en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10 ska exploatören
  utarbeta
  en miljörapport. Miljörapporten ska baseras på
  beslutet
  i punkt 2 i den här artikeln och innehålla de uppgifter som skäligen kan behövas för att fatta välgrundade beslut om projektets miljöpåverkan, med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, projektets art, tekniska kapacitet och lokalisering, den potentiella påverkans art,
  alternativ till
  projektet och
  i vilken utsträckning det är lämpligare att bedöma vissa frågor (bland annat bedömningen av alternativ) på olika nivåer, t
  .
  ex. på planeringsnivå, eller utifrån andra bedömningskrav.
  En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas i miljörapporten finns i bilaga IV.

1.   Om det måste göras en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artiklarna 5–10 ska exploatören
  lägga fram
  en miljörapport. Miljörapporten ska baseras på
  yttrandet
  i punkt 2 i den här artikeln
  , om ett sådant har begärts,
  och innehålla de uppgifter som skäligen kan behövas för att fatta välgrundade beslut om projektets miljöpåverkan, med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, projektets art, tekniska kapacitet och lokalisering
  och
  den potentiella påverkans art
  . Miljörapporten ska även innehålla rimliga alternativ som exploatören övervägt
  ,
  som är relevanta för det föreslagna
  projektet och
  dess specifika egenskaper
  . En detaljerad förteckning över vilken information som ska lämnas i miljörapporten finns i bilaga IV.
  En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som lämnas ska ingå i miljörapporten.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den ansvariga myndigheten ska, efter samråd med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och exploatören,
  besluta
  hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljörapporten, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
  Den ska t.ex. fastställa | 2.   
  Om exploatören så kräver ska
  den ansvariga myndigheten efter samråd med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och exploatören
  utfärda ett yttrande där det fastställs
  hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljörapporten, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
  Hit hör särskilt följande uppgifter: |
| a) | vilka beslut och yttranden som ska inhämtas, |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den ansvariga myndigheten ska, efter samråd med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och exploatören,
  besluta
  hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljörapporten, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
  Den ska t.ex. fastställa

2.   
  Om exploatören så kräver ska
  den ansvariga myndigheten efter samråd med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och exploatören
  utfärda ett yttrande där det fastställs
  hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljörapporten, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.
  Hit hör särskilt följande uppgifter:

a)

vilka beslut och yttranden som ska inhämtas,

| b) | vilka myndigheter och delar av allmänheten som väntas vara berörda, |
| --- | --- |

b)

vilka myndigheter och delar av allmänheten som väntas vara berörda,

| b) | vilka myndigheter och delar av allmänheten som väntas vara berörda, |
| --- | --- |

b)

vilka myndigheter och delar av allmänheten som väntas vara berörda,

| c) | förfarandets olika stadier och deras varaktighet, |
| --- | --- |

c)

förfarandets olika stadier och deras varaktighet,

| c) | förfarandets olika stadier och
  tidsramarna för
  deras varaktighet, |
| --- | --- |

c)

förfarandets olika stadier och
  tidsramarna för
  deras varaktighet,

| d) | skäliga
  och relevanta
  alternativ
  till
  projektet
  och
  dess specifika egenskaper, |
| --- | --- |

d)

skäliga
  och relevanta
  alternativ
  till
  projektet
  och
  dess specifika egenskaper,

| d) | skäliga alternativ
  som exploatören kan överväga och som är relevanta för
  projektet, dess specifika egenskaper
  och dess betydande miljöpåverkan
  , |
| --- | --- |

d)

skäliga alternativ
  som exploatören kan överväga och som är relevanta för
  projektet, dess specifika egenskaper
  och dess betydande miljöpåverkan
  ,

| e) | de miljöförhållanden som avses i artikel 3 och som antas utsättas för betydande påverkan, |
| --- | --- |

e)

de miljöförhållanden som avses i artikel 3 och som antas utsättas för betydande påverkan,

| f) | vilken information som ska lämnas och som är relevant med hänsyn till vad som utmärker ett visst projekt eller en viss typ av projekt, |
| --- | --- |

f)

vilken information som ska lämnas och som är relevant med hänsyn till vad som utmärker ett visst projekt eller en viss typ av projekt,

| f) | vilken information som ska lämnas och som är relevant med hänsyn till vad som utmärker ett visst projekt eller en viss typ av projekt, |
| --- | --- |

f)

vilken information som ska lämnas och som är relevant med hänsyn till vad som utmärker ett visst projekt eller en viss typ av projekt,

| g) | vilken information och kunskap som finns och som kan inhämtas på andra beslutsnivåer eller genom annan unionslagstiftning, och de bedömningsmetoder som ska användas. |
| --- | --- |

g)

vilken information och kunskap som finns och som kan inhämtas på andra beslutsnivåer eller genom annan unionslagstiftning, och de bedömningsmetoder som ska användas.

| g) | vilken information och kunskap som finns och som kan inhämtas på andra beslutsnivåer eller genom annan unionslagstiftning, och de bedömningsmetoder som ska användas. |
| --- | --- |

g)

vilken information och kunskap som finns och som kan inhämtas på andra beslutsnivåer eller genom annan unionslagstiftning, och de bedömningsmetoder som ska användas.

Den ansvariga myndigheten kan även söka stöd från de
  auktoriserade
  och tekniskt behöriga experter som avses i punkt 3 i den här artikeln. Den ansvariga myndigheten får senare endast begära mer information av exploatören om detta är motiverat till följd av nya omständigheter och om myndigheten anger skälen till detta.

Den ansvariga myndigheten kan även söka stöd från de
  oberoende, kvalificerade
  och tekniskt behöriga experter som avses i punkt 3 i den här artikeln. Den ansvariga myndigheten får senare endast begära mer information av exploatören om detta är motiverat till följd av nya omständigheter och om myndigheten anger skälen till detta.

Ändring 106

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   För att garantera att de miljörapporter som avses i artikel 5.1 är fullständiga och håller tillräcklig kvalitet ska | 3.   För att garantera att de miljörapporter som avses i artikel 5.1 är fullständiga och håller tillräcklig kvalitet ska |
| a) | exploatören se till att miljörapporten utarbetas av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter
  eller |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   För att garantera att de miljörapporter som avses i artikel 5.1 är fullständiga och håller tillräcklig kvalitet ska

3.   För att garantera att de miljörapporter som avses i artikel 5.1 är fullständiga och håller tillräcklig kvalitet ska

a)

exploatören se till att miljörapporten utarbetas av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter
  eller

| a) | exploatören se till att miljörapporten utarbetas av behöriga experter
  och |
| --- | --- |

a)

exploatören se till att miljörapporten utarbetas av behöriga experter
  och

| b) | den ansvariga myndigheten se till att miljörapporten verifieras av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter och/eller nationella
  expertkommittéer
  . |
| --- | --- |

b)

den ansvariga myndigheten se till att miljörapporten verifieras av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter och/eller nationella
  expertkommittéer
  .

| b) | den ansvariga myndigheten se till att miljörapporten verifieras av tekniskt behöriga experter och/eller nationella
  kommittéer bestående av experter vilkas namn ska offentliggöras
  . |
| --- | --- |

b)

den ansvariga myndigheten se till att miljörapporten verifieras av tekniskt behöriga experter och/eller nationella
  kommittéer bestående av experter vilkas namn ska offentliggöras
  .

Om den ansvariga myndigheten tagit hjälp av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter för att fatta det beslut som avses i artikel 5.2 ska exploatören inte anlita samma experter för att sammanställa miljörapporten.

Om den ansvariga myndigheten tagit hjälp av behöriga experter för att fatta det beslut som avses i artikel 5.2 ska exploatören inte anlita samma experter för att sammanställa miljörapporten.

Närmare bestämmelser om anlitande och val av
  ackrediterade och tekniskt
  behöriga experter (t.ex. erforderliga kvalifikationer, tilldelning av utvärderingsuppdrag, licensiering och obehörighet) ska fastställas av medlemsstaterna.

Närmare bestämmelser om anlitande och val av behöriga experter (t.ex. erforderliga kvalifikationer
  och erfarenheter
  , tilldelning av utvärderingsuppdrag, licensiering och obehörighet) ska fastställas av medlemsstaterna.

Den myndighet som granskar miljökonsekvensbedömningen ska inte ha några egna intressen i eller ett särskilt förhållande till ärendet, så att eventuella intressekonflikter undviks.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Följande artikel ska läggas till:



  ”Artikel 5a




  För gränsöverskridande projekt ska de berörda medlemsstaterna och grannländerna vidta de åtgärder som krävs för att se till att de respektive ansvariga myndigheterna samarbetar för att gemensamt sörja för en integrerad och samstämd gränsöverskridande miljökonsekvensbedömning från ett tidigt planeringsstadium, i enlighet med gällande lagstiftning om EU-medfinansiering.




  Vid projekt inom det transeuropeiska transportnätet ska eventuella konsekvenser för Natura 2000-nätverket slås fast med hjälp av TENtec-systemet, kommissionens programvara Natura 2000 och andra möjliga alternativ.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

”Artikel 5a

För gränsöverskridande projekt ska de berörda medlemsstaterna och grannländerna vidta de åtgärder som krävs för att se till att de respektive ansvariga myndigheterna samarbetar för att gemensamt sörja för en integrerad och samstämd gränsöverskridande miljökonsekvensbedömning från ett tidigt planeringsstadium, i enlighet med gällande lagstiftning om EU-medfinansiering.

Vid projekt inom det transeuropeiska transportnätet ska eventuella konsekvenser för Natura 2000-nätverket slås fast med hjälp av TENtec-systemet, kommissionens programvara Natura 2000 och andra möjliga alternativ.”

Ändring 61

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6 – led -a(nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin territoriella behörighet kan antas bli berörda av ett projekt ges möjlighet att yttra sig över de uppgifter som lämnas av exploatören och över ansökan om tillstånd. I detta syfte ska medlemsstaterna utse de myndigheter som ska höras, antingen genom allmänna föreskrifter eller från fall till fall. De uppgifter som har inhämtats i enlighet med artikel 5 ska vidarebefordras till dessa myndigheter. Medlemsstaterna ska fastställa hur detta samråd ska gå till.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin territoriella behörighet kan antas bli berörda av ett projekt ges möjlighet att yttra sig över de uppgifter som lämnas av exploatören och över ansökan om tillstånd. I detta syfte ska medlemsstaterna utse de myndigheter som ska höras, antingen genom allmänna föreskrifter eller från fall till fall. De uppgifter som har inhämtats i enlighet med artikel 5 ska vidarebefordras till dessa myndigheter. Medlemsstaterna ska fastställa hur detta samråd ska gå till.”

Ändring 107

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6 – led -aa (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-aa) | Punkt 2 ska ersättas med följande:



  ”2.
     
  Allmänheten ska, via en central portal som är tillgänglig för allmänheten på elektronisk väg i enlighet med artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation*, genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt, såsom med hjälp av elektroniska medier när sådana är tillgängliga, informeras på ett tidigt stadium under de beslutsförfaranden på miljöområdet som avses i artikel 2.2, och senast så snart som information rimligen kan ges: |

Kommissionens förslag

Ändring

(-aa)

”2.
     
  Allmänheten ska, via en central portal som är tillgänglig för allmänheten på elektronisk väg i enlighet med artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation*, genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt, såsom med hjälp av elektroniska medier när sådana är tillgängliga, informeras på ett tidigt stadium under de beslutsförfaranden på miljöområdet som avses i artikel 2.2, och senast så snart som information rimligen kan ges:

Ändring 63

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6 – led -ab (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-ab) | Punkt 3 ska ersättas med följande:



  ”3.
     
  Medlemsstaterna ska inom rimliga tidsramar se till att allmänheten åtminstone via en central portal får tillgång till följande på elektronisk väg:










  a) | All information som har samlats in i enlighet med artikel 5. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-ab)

”3.
     
  Medlemsstaterna ska inom rimliga tidsramar se till att allmänheten åtminstone via en central portal får tillgång till följande på elektronisk väg:

a)

All information som har samlats in i enlighet med artikel 5.

| b) | I enlighet med den nationella lagstiftningen, de viktigaste rapporter och utlåtanden som har lämnats till den eller de ansvariga myndigheterna vid den tidpunkt då den berörda allmänheten informeras i enlighet med punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med den nationella lagstiftningen, de viktigaste rapporter och utlåtanden som har lämnats till den eller de ansvariga myndigheterna vid den tidpunkt då den berörda allmänheten informeras i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.

| c) | I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation, annan information än den som avses i punkt 2 i den här artikeln, som är relevant för beslutet i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och som blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.” |
| --- | --- |

c)

I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation, annan information än den som avses i punkt 2 i den här artikeln, som är relevant för beslutet i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och som blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.”

Ändring 108

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6 – led -ac (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-ac) | Punkt 5 ska ersättas med följande:



  ”5.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa de närmare arrangemangen för hur allmänheten ska underrättas och hur det offentliga samrådet ska ske. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att relevanta uppgifter tillhandahålls via en central portal som är tillgänglig för allmänheten på elektronisk väg i enlighet med artikel 7.1 i direktiv 2003/4/EG.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-ac)

”5.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa de närmare arrangemangen för hur allmänheten ska underrättas och hur det offentliga samrådet ska ske. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att relevanta uppgifter tillhandahålls via en central portal som är tillgänglig för allmänheten på elektronisk väg i enlighet med artikel 7.1 i direktiv 2003/4/EG.”

Ändring 65

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6 – led b

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Tidsramarna för samråd med den berörda allmänheten om de miljörapporter som avses i artikel 5.1 ska inte vara kortare än 30 dagar eller längre än 60 dagar. I undantagsfall kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsramarna med
  ytterligare
  30 dagar om detta krävs på grund av projektets art, komplexitet, lokalisering eller omfattning; i så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta. | 7.   Tidsramarna för samråd med den berörda allmänheten om de miljörapporter som avses i artikel 5.1 ska inte vara kortare än 30 dagar eller längre än 60 dagar. I undantagsfall kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsramarna med
  högst
  30 dagar om detta krävs på grund av projektets art, komplexitet, lokalisering eller omfattning; i så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

7.   Tidsramarna för samråd med den berörda allmänheten om de miljörapporter som avses i artikel 5.1 ska inte vara kortare än 30 dagar eller längre än 60 dagar. I undantagsfall kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsramarna med
  ytterligare
  30 dagar om detta krävs på grund av projektets art, komplexitet, lokalisering eller omfattning; i så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta.

7.   Tidsramarna för samråd med den berörda allmänheten om de miljörapporter som avses i artikel 5.1 ska inte vara kortare än 30 dagar eller längre än 60 dagar. I undantagsfall kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsramarna med
  högst
  30 dagar om detta krävs på grund av projektets art, komplexitet, lokalisering eller omfattning; i så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta.

Ändring 66

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 6 – led ba (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 6 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Följande punkt ska läggas till:




  ”7a.
     
  För att säkerställa att den berörda allmänheten deltar effektivt i beslutsprocesserna ska medlemsstaterna se till att kontaktinformation för enkel och snabb tillgång till den myndighet eller de myndigheter som ansvarar för att genomföra de uppgifter som avses i detta direktiv görs tillgänglig för allmänheten när som helst och oberoende av eventuella pågående specifika projekt som omfattas av miljökonsekvensbedömning, samt att allmänhetens åsikter och synpunkter har beaktats på vederbörligt sätt.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

Följande punkt ska läggas till:

”7a.
     
  För att säkerställa att den berörda allmänheten deltar effektivt i beslutsprocesserna ska medlemsstaterna se till att kontaktinformation för enkel och snabb tillgång till den myndighet eller de myndigheter som ansvarar för att genomföra de uppgifter som avses i detta direktiv görs tillgänglig för allmänheten när som helst och oberoende av eventuella pågående specifika projekt som omfattas av miljökonsekvensbedömning, samt att allmänhetens åsikter och synpunkter har beaktats på vederbörligt sätt.”

Ändring 67

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7a (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 7 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | I artikel 7 ska följande punkt läggas till:



  ”5a.
     
  När det gäller gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse på transportområdet inom någon av de korridorer som avses i bilaga I till förordningen...

   (*)

  om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa bör medlemsstaterna delta i samordningen av det offentliga samrådsarbetet. Samordnaren ska se till att projekteringen av ny infrastruktur sker genom ett omfattande offentligt samråd med alla berörda parter och det civila samhället. Samordnaren kan alltid föreslå lösningar för hur planen för korridoren ska utvecklas och genomföras på ett balanserat sätt.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

”5a.
     
  När det gäller gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse på transportområdet inom någon av de korridorer som avses i bilaga I till förordningen...

   (*)

  om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa bör medlemsstaterna delta i samordningen av det offentliga samrådsarbetet. Samordnaren ska se till att projekteringen av ny infrastruktur sker genom ett omfattande offentligt samråd med alla berörda parter och det civila samhället. Samordnaren kan alltid föreslå lösningar för hur planen för korridoren ska utvecklas och genomföras på ett balanserat sätt.”

Ändring 109, 93 och 130

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 8

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Resultaten av samråden och de uppgifter som har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 ska beaktas vid tillståndsgivningen.
  Beslutet
  att bevilja
  tillstånd
  ska
  därför innehålla
  följande uppgifter: | 1.   Resultaten av samråden och de uppgifter som har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 ska
  vederbörligen
  beaktas
  och bedömas i detalj
  vid tillståndsgivningen.
  När ett beslut om
  att bevilja
  eller avslå en tillståndsansökan har fattats,
  ska
  den eller de ansvariga myndigheterna informera allmänheten enligt gällande förfaranden och låta allmänheten få tillgång till
  följande uppgifter: |
| a) | Den ansvariga myndighetens miljökonsekvensbedömning som avses i artikel 3 och de miljövillkor som bifogas beslutet, inklusive en beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativ påverkan. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Resultaten av samråden och de uppgifter som har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 ska beaktas vid tillståndsgivningen.
  Beslutet
  att bevilja
  tillstånd
  ska
  därför innehålla
  följande uppgifter:

1.   Resultaten av samråden och de uppgifter som har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 ska
  vederbörligen
  beaktas
  och bedömas i detalj
  vid tillståndsgivningen.
  När ett beslut om
  att bevilja
  eller avslå en tillståndsansökan har fattats,
  ska
  den eller de ansvariga myndigheterna informera allmänheten enligt gällande förfaranden och låta allmänheten få tillgång till
  följande uppgifter:

a)

Den ansvariga myndighetens miljökonsekvensbedömning som avses i artikel 3 och de miljövillkor som bifogas beslutet, inklusive en beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativ påverkan.

| a) | Resultaten från
  den ansvariga myndighetens miljökonsekvensbedömning som avses i artikel 3
  , inbegripet en sammanfattning av mottagna iakttagelser och synpunkter enligt artiklarna 6 och 7,
  och de miljövillkor som bifogas beslutet, inklusive en beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativ påverkan. |
| --- | --- |

a)

Resultaten från
  den ansvariga myndighetens miljökonsekvensbedömning som avses i artikel 3
  , inbegripet en sammanfattning av mottagna iakttagelser och synpunkter enligt artiklarna 6 och 7,
  och de miljövillkor som bifogas beslutet, inklusive en beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativ påverkan.

| b) | De huvudsakliga skälen till
  att välja det aktuella projektet, framför andra alternativ som övervägts, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario
  ). |
| --- | --- |

b)

De huvudsakliga skälen till
  att välja det aktuella projektet, framför andra alternativ som övervägts, inklusive en bedömning av hur det befintliga miljötillståndet väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario
  ).

| b) | En översikt över de huvudalternativ som exploatören övervägt, med angivande av
  de huvudsakliga skälen till
  den valda lösningen, med beaktande av miljöeffekterna
  . |
| --- | --- |

b)

En översikt över de huvudalternativ som exploatören övervägt, med angivande av
  de huvudsakliga skälen till
  den valda lösningen, med beaktande av miljöeffekterna
  .

| c) | En sammanfattning av mottagna synpunkter enligt artiklarna 6 och 7. |
| --- | --- |

c)

En sammanfattning av mottagna synpunkter enligt artiklarna 6 och 7.

| d) | En sammanfattande förklaring av hur miljöhänsyn har integrerats i tillståndsgivningen och hur resultaten av samråden och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 har införlivats eller på annat sätt beaktats. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattande förklaring av hur miljöhänsyn har integrerats i tillståndsgivningen och hur resultaten av samråden och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 har införlivats eller på annat sätt beaktats.

| d) | En sammanfattande förklaring av hur miljöhänsyn har integrerats i tillståndsgivningen och hur
  miljörapporten och
  resultaten av samråden och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 har införlivats eller på annat sätt beaktats. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattande förklaring av hur miljöhänsyn har integrerats i tillståndsgivningen och hur
  miljörapporten och
  resultaten av samråden och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 har införlivats eller på annat sätt beaktats.

För projekt som antas ha betydande negativ gränsöverskridande påverkan ska den ansvariga myndigheten ange om den inte har beaktat synpunkter som den utsatta medlemsstaten lämnat under de samråd som hållits i enlighet med artikel 7.

För projekt som antas ha betydande negativ gränsöverskridande påverkan ska den ansvariga myndigheten ange om den inte har beaktat synpunkter som den utsatta medlemsstaten lämnat under de samråd som hållits i enlighet med artikel 7.

2.   
  Om den ansvariga myndigheten, baserat på de samråd som hållits och de uppgifter som inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7, kommer fram till att ett projekt kommer att få betydande negativ miljöpåverkan ska
  den ansvariga myndigheten, så snart som möjligt och
  i nära samarbete
  med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och med exploatören, ta ställning till om den miljörapport som avses i artikel 5.1 bör ses över och projektet ändras för att undvika eller minska dessa negativa effekter och om det behövs ytterligare avhjälpnings- eller kompensationsåtgärder.

2.   Den ansvariga myndigheten
  ska
  , så snart som möjligt och
  efter att ha samrått
  med de myndigheter som avses i artikel 6.1 och med exploatören, ta ställning till om
  tillståndsansökan bör avslås eller om
  den miljörapport som avses i artikel 5.1 bör ses över och projektet ändras för att undvika eller minska dessa negativa effekter och om det
  på grundval av gällande lagstiftning
  behövs ytterligare avhjälpnings- eller kompensationsåtgärder.

Om den ansvariga myndigheten beslutar att bevilja tillstånd ska den se till att tillståndet innehåller åtgärder för att kontrollera den betydande negativa miljöpåverkan
  , för att bedöma hur genomförandet fortlöper och hur effektiva avhjälpnings- och kompensationsåtgärderna väntas vara samt för att identifiera eventuella oförutsedda negativa effekter
  .

Om den ansvariga myndigheten beslutar att bevilja tillstånd ska den
  , på grundval av gällande lagstiftning,
  se till att tillståndet innehåller åtgärder för att kontrollera den betydande negativa miljöpåverkan.

Den typ av faktorer som ska kontrolleras och kontrollens varaktighet ska vara rimlig i förhållande till projektets art, lokalisering och omfattning samt till hur betydande miljöpåverkan är.

Befintliga kontrollförfaranden som följer av annan unionslagstiftning kan användas i tillämpliga fall.

3.   När alla nödvändiga uppgifter har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 och överlämnats till den ansvariga myndigheten, däribland eventuella specifika bedömningar som krävs enligt annan unionslagstiftning, och de samråd som avses i artiklarna 6 och 7 har avslutats, ska den behöriga myndigheten färdigställa sin miljökonsekvensbedömning av projektet inom
  tre månader
  .

3.   När alla nödvändiga uppgifter har inhämtats enligt artiklarna 5, 6 och 7 och överlämnats till den ansvariga myndigheten, däribland eventuella specifika bedömningar som krävs enligt annan unionslagstiftning, och de samråd som avses i artiklarna 6 och 7 har avslutats, ska den ansvariga myndigheten färdigställa sin miljökonsekvensbedömning av projektet inom
  en av medlemsstaten fastställd period på högst 90 dagar
  .

Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsfristen
  med
  ytterligare
  tre månader
  ; i så fall ska den ansvariga myndigheten informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum.

Beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering och omfattning kan den ansvariga myndigheten
  undantagsvis
  förlänga tidsfristen ytterligare
  en gång med en av medlemsstaten fastställd period på högst 90 dagar
  ; i så fall ska den ansvariga myndigheten
  skriftligen
  informera exploatören om skälen till detta och om beräknat beslutsdatum.

4.
     
  Innan beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan fattas, ska den ansvariga myndigheten kontrollera att informationen i den miljörapport som avses i artikel 5.1 är uppdaterad, särskilt ifråga om planerade åtgärder för att förebygga, minska och om möjligt avhjälpa eventuella betydande negativa effekter.”

4a.
     
  Beslutet att bevilja tillstånd får även fattas genom särskild nationell lagstiftning, förutsatt att den ansvariga myndigheten har utfört alla delar av miljökonsekvensbedömningen i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv.

| * | EUT L 312, 22.11.2008, s. 3. |
| --- | --- |

*

Ändring 69

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led a

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats, ska den eller de ansvariga myndigheterna informera allmänheten och de myndigheter som avses i artikel 6.1 om detta enligt
  gällande
  förfaranden
  och
  låta allmänheten få tillgång till
  följande: | 1.   När ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan
  eller ett annat beslut för att uppfylla kraven i detta direktiv
  har fattats, ska den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna
  utan dröjsmål
  informera allmänheten och de myndigheter som avses i artikel 6.1 om detta enligt
  nationella
  förfaranden
  , senast inom 10 arbetsdagar. Den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna ska
  låta allmänheten
  och de myndigheter som avses i artikel 6.1
  få tillgång till
  beslutet i enlighet med direktiv 2003/4/EG. |
| a) | Information om innehållet i beslutet och varje villkor som är knutet till detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   När ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats, ska den eller de ansvariga myndigheterna informera allmänheten och de myndigheter som avses i artikel 6.1 om detta enligt
  gällande
  förfaranden
  och
  låta allmänheten få tillgång till
  följande:

1.   När ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan
  eller ett annat beslut för att uppfylla kraven i detta direktiv
  har fattats, ska den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna
  utan dröjsmål
  informera allmänheten och de myndigheter som avses i artikel 6.1 om detta enligt
  nationella
  förfaranden
  , senast inom 10 arbetsdagar. Den ansvariga myndigheten eller de ansvariga myndigheterna ska
  låta allmänheten
  och de myndigheter som avses i artikel 6.1
  få tillgång till
  beslutet i enlighet med direktiv 2003/4/EG.

a)

Information om innehållet i beslutet och varje villkor som är knutet till detta.

| b) | Information om de huvudsakliga skäl och överväganden som beslutet grundar sig på, och även om förfarandet för allmänhetens deltagande, efter att ha granskat miljörapporten och den berörda allmänhetens kommentarer och synpunkter. |
| --- | --- |

b)

Information om de huvudsakliga skäl och överväganden som beslutet grundar sig på, och även om förfarandet för allmänhetens deltagande, efter att ha granskat miljörapporten och den berörda allmänhetens kommentarer och synpunkter.

| c) | En beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativa effekter. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de huvudsakliga åtgärderna för att undvika, minska och om möjligt motverka betydande negativa effekter.

| d) | I förekommande fall en beskrivning av de kontrollåtgärder som avses i artikel 8.2.” |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall en beskrivning av de kontrollåtgärder som avses i artikel 8.2.”

Ändring 120

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Direktiv 2001/92/EU

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Efter artikel 9 ska följande artikel införas:



  ”Artikel 9a




  Medlemsstaterna ska se till att den eller de behöriga myndigheterna vid fullgörandet av de skyldigheter som följer av detta direktiv inte hamnar i en intressekonflikt på grund av lagstiftning som är bindande för dem.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

”Artikel 9a

Medlemsstaterna ska se till att den eller de behöriga myndigheterna vid fullgörandet av de skyldigheter som följer av detta direktiv inte hamnar i en intressekonflikt på grund av lagstiftning som är bindande för dem.”

Ändring 72

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9b (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | Artikel 10.1 ska ersättas med följande:


  ”Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka de ansvariga myndigheternas skyldighet att iaktta de begränsningar som åläggs genom nationella lagar och andra författningar samt tillämplig rättspraxis om affärs- och industrihemligheter, inklusive immateriella rättigheter, och om hänsynstagande till allmänna intressen, förutsatt att de uppfyller kraven i direktiv 2003/4/EG.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

”Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka de ansvariga myndigheternas skyldighet att iaktta de begränsningar som åläggs genom nationella lagar och andra författningar samt tillämplig rättspraxis om affärs- och industrihemligheter, inklusive immateriella rättigheter, och om hänsynstagande till allmänna intressen, förutsatt att de uppfyller kraven i direktiv 2003/4/EG.”

Ändring 73

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9c (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Följande artikel ska läggas till:



  ”Artikel 10a




  Medlemsstaterna ska fastställa regler om de sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De sanktioner som föreskrivs måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

”Artikel 10a

Medlemsstaterna ska fastställa regler om de sanktioner som ska tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De sanktioner som föreskrivs måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.”

Ändring 75

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9d (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 11 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | Artikel 11.4 andra stycket ska ersättas med följande:



  Sådana förfaranden ska vara adekvata och effektiva, ge möjlighet att begära ett interimistiskt föreläggande samt vara rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(9d)

Sådana förfaranden ska vara adekvata och effektiva, ge möjlighet att begära ett interimistiskt föreläggande samt vara rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.”

Ändring 76

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11

Direktiv 2011/92/EU

Artikel 12 b – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  När så anses vara lämpligt med tanke på korrekta miljökonsekvensbedömningar och de särskilda förutsättningarna inom vissa ekonomiska sektorer, ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och den berörda sektorn utarbeta sektorspecifika riktlinjer och kriterier som ska följas för att förenkla och underlätta standardiseringen av miljökonsekvensbedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

5a.
     
  När så anses vara lämpligt med tanke på korrekta miljökonsekvensbedömningar och de särskilda förutsättningarna inom vissa ekonomiska sektorer, ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och den berörda sektorn utarbeta sektorspecifika riktlinjer och kriterier som ska följas för att förenkla och underlätta standardiseringen av miljökonsekvensbedömningar.

Ändring 77

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  senast den [DATUM] sätta i kraft
  de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med ett dokument som visar förhållandet mellan dessa bestämmelser och detta direktiv. | 1.   Medlemsstaterna ska
  se till att
  de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  har trätt i kraft senast den ...

   (**)

  .
  De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med ett dokument som visar förhållandet mellan dessa bestämmelser och detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  senast den [DATUM] sätta i kraft
  de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med ett dokument som visar förhållandet mellan dessa bestämmelser och detta direktiv.

1.   Medlemsstaterna ska
  se till att
  de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  har trätt i kraft senast den ...

   (**)

  .
  De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med ett dokument som visar förhållandet mellan dessa bestämmelser och detta direktiv.

Ändring 110

Förslag till direktiv

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Projekt där tillståndsansökan har lämnats före det datum som avses i artikel 2.1 första stycket och där miljökonsekvensbedömningen inte har slutförts före detta datum ska omfattas av kraven i artiklarna 3–11 i direktiv 2011/92/EU i deras lydelse enligt detta direktiv. | Projekt där tillståndsansökan har lämnats före det datum som avses i artikel 2.1 första stycket och där miljökonsekvensbedömningen inte har slutförts före detta datum ska omfattas av kraven i artiklarna 3–11 i direktiv 2011/92/EU i deras lydelse enligt detta direktiv
  , om exploatören ansöker om att fortsätta miljökonsekvensbedömningen av sitt projekt i enlighet med bestämmelserna i deras ändrade lydelse
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Projekt där tillståndsansökan har lämnats före det datum som avses i artikel 2.1 första stycket och där miljökonsekvensbedömningen inte har slutförts före detta datum ska omfattas av kraven i artiklarna 3–11 i direktiv 2011/92/EU i deras lydelse enligt detta direktiv.

Projekt där tillståndsansökan har lämnats före det datum som avses i artikel 2.1 första stycket och där miljökonsekvensbedömningen inte har slutförts före detta datum ska omfattas av kraven i artiklarna 3–11 i direktiv 2011/92/EU i deras lydelse enligt detta direktiv
  , om exploatören ansöker om att fortsätta miljökonsekvensbedömningen av sitt projekt i enlighet med bestämmelserna i deras ändrade lydelse
  .

Ändring 79, 112 och 126

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1 (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Bilaga I

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Bilaga I ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

| | (a) | Titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(a)

Titeln ska ersättas med följande:

| | | ”PROJEKT SOM AVSES I ARTIKEL 4.1 (PROJEKT SOM OMFATTAS AV OBLIGATORISK MILJÖKONSEKVENSBEDÖMNING)” |
| --- | --- | --- |

”PROJEKT SOM AVSES I ARTIKEL 4.1 (PROJEKT SOM OMFATTAS AV OBLIGATORISK MILJÖKONSEKVENSBEDÖMNING)”

| | (b) | Följande punkt ska införas: |
| --- | --- | --- |

(b)

Följande punkt ska införas:

| | | ”4a. | Gruvdrift i dagbrott och liknande öppna utvinningsindustrier.” |
| --- | --- | --- | --- |

”4a.

| | (c) | Punkt 7 a ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Punkt 7 a ska ersättas med följande:

Punkt 7 a ska ersättas med följande:

| | | ”a) | Anläggning av järnvägslinjer för fjärrtrafik samt flygplatser.” |
| --- | --- | --- | --- |

”a)

”a)

Anläggning av järnvägslinjer för fjärrtrafik samt flygplatser.”

Anläggning av järnvägslinjer för fjärrtrafik samt flygplatser.”

| | (d) | Följande punkter ska införas: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

Följande punkter ska införas:

Följande punkter ska införas:

| | | ”14a. | Prospektering, vilken begränsas till den etapp som inbegriper tillämpning av hydraulisk sprickbildning, och utvinning av råolja och/eller jordgas som uppfångats i lager av skiffergas eller i andra sedimentära klippformationer med samma eller mindre genomtränglighet och porositet, oavsett de kvantiteter som utvinns. |
| --- | --- | --- | --- |

”14a.

”14a.

Prospektering, vilken begränsas till den etapp som inbegriper tillämpning av hydraulisk sprickbildning, och utvinning av råolja och/eller jordgas som uppfångats i lager av skiffergas eller i andra sedimentära klippformationer med samma eller mindre genomtränglighet och porositet, oavsett de kvantiteter som utvinns.

| 14b. | Prospektering, vilken begränsas till den etapp som inbegriper tillämpning av hydraulisk sprickbildning, och utvinning av naturgas från kolbäddar, oavsett de kvantiteter som utvinns.” |
| --- | --- |

14b.

14b.

Prospektering, vilken begränsas till den etapp som inbegriper tillämpning av hydraulisk sprickbildning, och utvinning av naturgas från kolbäddar, oavsett de kvantiteter som utvinns.”

| | (e) | Punkt 19 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

Punkt 19 ska ersättas med följande:

Punkt 19 ska ersättas med följande:

| | | ”19. | Stenbrott och gruvdrift i dagbrott där verksamhetsområdet är mer än 25 hektar,


  anläggningar för guldutvinning genom cyanidlakning


  eller torvutvinning med ett verksamhetsområde över 150 hektar.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

”19.

| | (f) | Följande punkt ska läggas till: |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

| | | ”24a. | Temaparker och golfbanor anlagda i områden med vattenbrist, hög risk för ökenutbredning eller torka.” |
| --- | --- | --- | --- |

”24a.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1a (nytt)

Bilaga – led - 1a (nytt)

Direktiv 2011/92/EU

Bilaga II

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Bilaga II ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(-1a)

(-1a)

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

| | (a) | Titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

Titeln ska ersättas med följande:

Titeln ska ersättas med följande:

| | | ”PROJEKT SOM AVSES I ARTIKEL 4.2 (PROJEKT SOM OMFATTAS AV MILJÖKONSEKVENSBEDÖMNING EFTER MEDLEMSSTATERNAS SKÖN)” |
| --- | --- | --- |

”PROJEKT SOM AVSES I ARTIKEL 4.2 (PROJEKT SOM OMFATTAS AV MILJÖKONSEKVENSBEDÖMNING EFTER MEDLEMSSTATERNAS SKÖN)”

”PROJEKT SOM AVSES I ARTIKEL 4.2 (PROJEKT SOM OMFATTAS AV MILJÖKONSEKVENSBEDÖMNING EFTER MEDLEMSSTATERNAS SKÖN)”

| | (b) | Följande ska införas i punkt 1: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Följande ska införas i punkt 1:

Följande ska införas i punkt 1:

| | | ”fa) | Fiske som avser vild fisk.” |
| --- | --- | --- | --- |

”fa)

”fa)

Fiske som avser vild fisk.”

Fiske som avser vild fisk.”

| | (c) | I punkt 2 ska led c ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

I punkt 2 ska led c ersättas med följande:

I punkt 2 ska led c ersättas med följande:

| | | ”c) | Forskning och prospektering som avser mineraler och utvinning av mineraler genom muddring till havs eller i vattendrag.” |
| --- | --- | --- | --- |

”c)

”c)

Forskning och prospektering som avser mineraler och utvinning av mineraler genom muddring till havs eller i vattendrag.”

Forskning och prospektering som avser mineraler och utvinning av mineraler genom muddring till havs eller i vattendrag.”

| | (d) | Punkt 10 d ska utgå. |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

Punkt 10 d ska utgå.

Punkt 10 d ska utgå.

| | (e) | Följande ska införas i punkt 13: |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

Följande ska införas i punkt 13:

Följande ska införas i punkt 13:

| | | ”aa) | All rivning av projekt som förtecknas i bilaga I eller i denna bilaga och som kan ha betydande negativa effekter på miljön.” |
| --- | --- | --- | --- |

”aa)

”aa)

All rivning av projekt som förtecknas i bilaga I eller i denna bilaga och som kan ha betydande negativa effekter på miljön.”

All rivning av projekt som förtecknas i bilaga I eller i denna bilaga och som kan ha betydande negativa effekter på miljön.”

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led 1

Bilaga – led 1

Direktiv 2011/92/EU

Bilaga II.A

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| BILAGA II.A – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 4.3 | BILAGA II.A – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 4.3
  (SAMMANFATTANDE UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN LÄMNAR OM DE PROJEKT SOM FÖRTECKNAS I BILAGA II) |
| 1. | En beskrivning av projektet, däribland
  särskilt |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA II.A – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 4.3

BILAGA II.A – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 4.3
  (SAMMANFATTANDE UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN LÄMNAR OM DE PROJEKT SOM FÖRTECKNAS I BILAGA II)

(SAMMANFATTANDE UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN LÄMNAR OM DE PROJEKT SOM FÖRTECKNAS I BILAGA II)

1.

En beskrivning av projektet, däribland
  särskilt

särskilt

| 1. | En beskrivning av projektet, däribland |
| --- | --- |

1.

En beskrivning av projektet, däribland

| | a) | en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, under uppbyggnads- och
  driftfaserna
  , |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, under uppbyggnads- och
  driftfaserna
  ,

driftfaserna

| | a) | en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under
  yta respektive
  jord, under uppbyggnads-
  , drift-
  och
  rivningsfaserna
  , |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under
  yta respektive
  jord, under uppbyggnads-
  , drift-
  och
  rivningsfaserna
  ,

yta respektive

, drift-

rivningsfaserna

| | b) | en beskrivning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslighet i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten. |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslighet i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten.

| | b) | en beskrivning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslighet i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten. |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslighet i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten.

| 2. | En beskrivning av sådan betydande miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av sådan betydande miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till.

| 2. | En beskrivning av sådan betydande miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av sådan betydande miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till.

| 3. | En beskrivning av
  de
  troliga, mer betydande
  miljöeffekterna
  av |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av
  de
  troliga, mer betydande
  miljöeffekterna
  av

de

miljöeffekterna

| 3. | En beskrivning av
  projektets
  troliga, mer betydande
  miljöpåverkan, däribland risker för den berörda befolkningens hälsa samt konsekvenserna för landskapet och kulturarvet till följd
  av |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av
  projektets
  troliga, mer betydande
  miljöpåverkan, däribland risker för den berörda befolkningens hälsa samt konsekvenserna för landskapet och kulturarvet till följd
  av

projektets

miljöpåverkan, däribland risker för den berörda befolkningens hälsa samt konsekvenserna för landskapet och kulturarvet till följd

| | a) | förväntade restprodukter och utsläpp samt alstrande av avfall, |
| --- | --- | --- |

a)

förväntade restprodukter och utsläpp samt alstrande av avfall,

| | a) | förväntade restprodukter och utsläpp samt
  i förekommande fall
  alstrande av avfall, |
| --- | --- | --- |

a)

förväntade restprodukter och utsläpp samt
  i förekommande fall
  alstrande av avfall,

i förekommande fall

| | b) | utnyttjandet av naturresurser, framförallt jord, mark, vatten och biologisk mångfald, inklusive hydromorfologiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

b)

utnyttjandet av naturresurser, framförallt jord, mark, vatten och biologisk mångfald, inklusive hydromorfologiska förändringar.

| | b) | utnyttjandet av naturresurser, framförallt jord, mark, vatten och biologisk mångfald (inklusive hydromorfologiska förändringar). |
| --- | --- | --- |

b)

utnyttjandet av naturresurser, framförallt jord, mark, vatten och biologisk mångfald (inklusive hydromorfologiska förändringar).

| 4. | En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska betydande negativ miljöpåverkan.” |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska betydande negativ miljöpåverkan.”

| 4. | En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska betydande negativ miljöpåverkan
  , särskilt när den anses vara oåterkallelig
  . |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska betydande negativ miljöpåverkan
  , särskilt när den anses vara oåterkallelig
  .

, särskilt när den anses vara oåterkallelig

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led 2

Bilaga – led 2

Direktiv 2011/92/EU

Bilaga III – punkt 2 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | kustområden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

kustområden,

| ii) | kustområden
  och marin miljö
  , |
| --- | --- |

ii)

kustområden
  och marin miljö
  ,

och marin miljö

Ändring 83 och 129/rev

Ändring 83 och 129/rev

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led 2

Bilaga – led 2

Direktiv 2011/92/EU

Bilaga IV

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| BILAGA IV – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 5.1 | BILAGA IV – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 5.1
  (UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN SKA LÄMNA I MILJÖRAPPORTEN) |
| 1. | En beskrivning av projektet, däribland särskilt |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA IV – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 5.1

BILAGA IV – UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 5.1
  (UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN SKA LÄMNA I MILJÖRAPPORTEN)

(UPPGIFTER SOM EXPLOATÖREN SKA LÄMNA I MILJÖRAPPORTEN)

1.

En beskrivning av projektet, däribland särskilt

| 1. | En beskrivning av projektet, däribland särskilt |
| --- | --- |

1.

En beskrivning av projektet, däribland särskilt

| | (-a) | en beskrivning av projektets lokalisering, |
| --- | --- | --- |

(-a)

(-a)

en beskrivning av projektets lokalisering,

en beskrivning av projektets lokalisering,

| | a) | en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, och behovet av vatten och mark under uppbyggnads- och
  driftfaserna
  , |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, och behovet av vatten och mark under uppbyggnads- och
  driftfaserna
  ,

driftfaserna

| | a) | en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, och behovet av vatten och mark under uppbyggnads-
  , drift-
  och,
  i förekommande fall, rivningsfaserna, |
| --- | --- | --- |

a)

en beskrivning av projektets fysiska karakteristika, i tillämpliga fall även under jord, och behovet av vatten och mark under uppbyggnads-
  , drift-
  och,
  i förekommande fall, rivningsfaserna,

, drift-

i förekommande fall, rivningsfaserna,

| | aa) | en beskrivning av energikostnaderna, kostnaderna för återvinning av avfall från rivningen och förbrukningen av ytterligare naturresurser när ett rivningsprojekt genomförs, |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

en beskrivning av energikostnaderna, kostnaderna för återvinning av avfall från rivningen och förbrukningen av ytterligare naturresurser när ett rivningsprojekt genomförs,

en beskrivning av energikostnaderna, kostnaderna för återvinning av avfall från rivningen och förbrukningen av ytterligare naturresurser när ett rivningsprojekt genomförs,

| | b) | en beskrivning av vad som främst karakteriserar produktionsprocessen, t.ex. arten och mängden av de material, den energi och de naturresurser (inklusive vatten, mark, jord och biologisk mångfald) som används, |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivning av vad som främst karakteriserar produktionsprocessen, t.ex. arten och mängden av de material, den energi och de naturresurser (inklusive vatten, mark, jord och biologisk mångfald) som används,

| | b) | en beskrivning av vad som främst karakteriserar produktionsprocessen, t.ex. arten och mängden av de material, den energi och de naturresurser (inklusive vatten, mark, jord och biologisk mångfald) som används, |
| --- | --- | --- |

b)

en beskrivning av vad som främst karakteriserar produktionsprocessen, t.ex. arten och mängden av de material, den energi och de naturresurser (inklusive vatten, mark, jord och biologisk mångfald) som används,

| | c) | en uppskattning av typ och mängd av förväntade restprodukter och utsläpp (vatten-, luft- och markföroreningar (ovan och under jord), buller, vibrationer, ljus, värme, strålning, m.m.) som uppkommer när verksamheten pågår. |
| --- | --- | --- |

c)

en uppskattning av typ och mängd av förväntade restprodukter och utsläpp (vatten-, luft- och markföroreningar (ovan och under jord), buller, vibrationer, ljus, värme, strålning, m.m.) som uppkommer när verksamheten pågår.

| | c) | en uppskattning av typ och mängd av förväntade restprodukter och utsläpp (vatten-, luft- och markföroreningar (ovan och under jord), buller, vibrationer, ljus, värme, strålning, m.m.) som uppkommer när verksamheten pågår. |
| --- | --- | --- |

c)

en uppskattning av typ och mängd av förväntade restprodukter och utsläpp (vatten-, luft- och markföroreningar (ovan och under jord), buller, vibrationer, ljus, värme, strålning, m.m.) som uppkommer när verksamheten pågår.

| 2. | En beskrivning av aspekter som rör teknik, lokalisering m.m. hos de alternativ som
  beaktats
  (t.ex. i fråga om projektets utformning, teknisk kapacitet, storlek och omfattning),
  inklusive angivelse av det alternativ som har minst
  miljöpåverkan, samt angivelse av de huvudsakliga skälen till det val som gjorts
  , bland annat med hänsyn till miljöpåverkan
  . |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av aspekter som rör teknik, lokalisering m.m. hos de alternativ som
  beaktats
  (t.ex. i fråga om projektets utformning, teknisk kapacitet, storlek och omfattning),
  inklusive angivelse av det alternativ som har minst
  miljöpåverkan, samt angivelse av de huvudsakliga skälen till det val som gjorts
  , bland annat med hänsyn till miljöpåverkan
  .

beaktats

inklusive angivelse av det alternativ som har minst

, bland annat med hänsyn till miljöpåverkan

| 2. | En beskrivning av aspekter som rör teknik, lokalisering m.m. hos de
  rimliga
  alternativ som
  exploatören övervägt
  (t.ex. i fråga om projektets utformning, teknisk kapacitet, storlek och omfattning),
  som är relevanta för det föreslagna projektet och dess specifika egenskaper
  samt angivelse av de huvudsakliga skälen till det val som gjorts. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av aspekter som rör teknik, lokalisering m.m. hos de
  rimliga
  alternativ som
  exploatören övervägt
  (t.ex. i fråga om projektets utformning, teknisk kapacitet, storlek och omfattning),
  som är relevanta för det föreslagna projektet och dess specifika egenskaper
  samt angivelse av de huvudsakliga skälen till det val som gjorts.

rimliga

exploatören övervägt

som är relevanta för det föreslagna projektet och dess specifika egenskaper

| 3. | En beskrivning av relevanta aspekter av det
  befintliga
  miljötillståndet och hur detta väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario). Denna beskrivning bör omfatta eventuella befintliga miljöproblem som är relevanta för projektet, t.ex. problem i områden som är av särskild miljömässig betydelse och utnyttjandet av naturresurser. |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av relevanta aspekter av det
  befintliga
  miljötillståndet och hur detta väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario). Denna beskrivning bör omfatta eventuella befintliga miljöproblem som är relevanta för projektet, t.ex. problem i områden som är av särskild miljömässig betydelse och utnyttjandet av naturresurser.

befintliga

| 3. | En beskrivning av relevanta aspekter av det
  aktuella
  miljötillståndet och hur detta väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario)
  , och där de naturliga eller samhälleliga avvikelserna från referensscenariot rimligtvis kan förutses
  . Denna beskrivning bör omfatta eventuella befintliga miljöproblem som är relevanta för projektet, t.ex. problem i områden som är av särskild miljömässig betydelse och utnyttjandet av naturresurser. |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av relevanta aspekter av det
  aktuella
  miljötillståndet och hur detta väntas utveckla sig om projektet inte genomförs (referensscenario)
  , och där de naturliga eller samhälleliga avvikelserna från referensscenariot rimligtvis kan förutses
  . Denna beskrivning bör omfatta eventuella befintliga miljöproblem som är relevanta för projektet, t.ex. problem i områden som är av särskild miljömässig betydelse och utnyttjandet av naturresurser.

aktuella

, och där de naturliga eller samhälleliga avvikelserna från referensscenariot rimligtvis kan förutses

| 4. | En beskrivning av sådan väsentlig miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till, däribland särskilt i fråga om befolkning, människors hälsa, fauna, flora, biologisk mångfald
  och ekosystemtjänster
  , mark (markexploatering), jord (organisk substans, erosion, kompaktering, hårdgörning) vatten (kvantitet och kvalitet), luft, klimatfaktorer,
  klimatförändring
  (utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, möjligheten att begränsa dessa, effekter kopplade till anpassning, om projektet tar hänsyn till risker förenade med klimatförändringen) materiella tillgångar, kulturarv, inklusive det arkitektoniska och arkeologiska kulturarvet, och landskapet; denna beskrivning bör även omfatta samverkan mellan de nämnda faktorerna, samt de nämnda faktorernas utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga när det gäller katastrofrisker. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av sådan väsentlig miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till, däribland särskilt i fråga om befolkning, människors hälsa, fauna, flora, biologisk mångfald
  och ekosystemtjänster
  , mark (markexploatering), jord (organisk substans, erosion, kompaktering, hårdgörning) vatten (kvantitet och kvalitet), luft, klimatfaktorer,
  klimatförändring
  (utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, möjligheten att begränsa dessa, effekter kopplade till anpassning, om projektet tar hänsyn till risker förenade med klimatförändringen) materiella tillgångar, kulturarv, inklusive det arkitektoniska och arkeologiska kulturarvet, och landskapet; denna beskrivning bör även omfatta samverkan mellan de nämnda faktorerna, samt de nämnda faktorernas utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga när det gäller katastrofrisker.

och ekosystemtjänster

klimatförändring

| 4. | En beskrivning av sådan väsentlig miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till, däribland särskilt i fråga om befolkning, människors hälsa, fauna, flora, biologisk mångfald
  via dess fauna och flora
  , mark (markexploatering), jord (organisk substans, erosion, kompaktering, hårdgörning) vatten (kvantitet och kvalitet), luft, klimatfaktorer,
  klimat
  (utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, möjligheten att begränsa dessa, effekter kopplade till anpassning, om projektet tar hänsyn till risker förenade med klimatförändringen) materiella tillgångar, kulturarv, inklusive det arkitektoniska och arkeologiska kulturarvet, och landskapet; denna beskrivning bör även omfatta samverkan mellan de nämnda faktorerna, samt de nämnda faktorernas utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga när det gäller katastrofrisker. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av sådan väsentlig miljöpåverkan som projektet kan antas ge upphov till, däribland särskilt i fråga om befolkning, människors hälsa, fauna, flora, biologisk mångfald
  via dess fauna och flora
  , mark (markexploatering), jord (organisk substans, erosion, kompaktering, hårdgörning) vatten (kvantitet och kvalitet), luft, klimatfaktorer,
  klimat
  (utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, möjligheten att begränsa dessa, effekter kopplade till anpassning, om projektet tar hänsyn till risker förenade med klimatförändringen) materiella tillgångar, kulturarv, inklusive det arkitektoniska och arkeologiska kulturarvet, och landskapet; denna beskrivning bör även omfatta samverkan mellan de nämnda faktorerna, samt de nämnda faktorernas utsatthet, känslighet och återhämtningsförmåga när det gäller katastrofrisker.

via dess fauna och flora

klimat

| 5. | En beskrivning av de troliga, mer betydande miljöeffekterna av bland annat, |
| --- | --- |

5.

En beskrivning av de troliga, mer betydande miljöeffekterna av bland annat,

| 5. | En beskrivning av de troliga, mer betydande miljöeffekterna av bland annat, |
| --- | --- |

5.

En beskrivning av de troliga, mer betydande miljöeffekterna av bland annat,

| | a) | projektet som helhet, |
| --- | --- | --- |

a)

projektet som helhet,

| | a) | projektet som helhet, |
| --- | --- | --- |

a)

projektet som helhet,

| | b) | utnyttjandet av naturresurser, bland annat mark, jord, vatten, biologisk mångfald och
  ekosystemtjänster
  ,
  där hänsyn i möjligaste mån tas till tillgången till dessa resurser även i ljuset av förändrade klimatvillkor, |
| --- | --- | --- |

b)

utnyttjandet av naturresurser, bland annat mark, jord, vatten, biologisk mångfald och
  ekosystemtjänster
  ,
  där hänsyn i möjligaste mån tas till tillgången till dessa resurser även i ljuset av förändrade klimatvillkor,

ekosystemtjänster

där hänsyn i möjligaste mån tas till tillgången till dessa resurser även i ljuset av förändrade klimatvillkor,

| | b) | utnyttjandet av naturresurser, bland annat mark, jord, vatten,
  och
  biologisk mångfald
  , medräknat flora
  och
  fauna
  , |
| --- | --- | --- |

b)

utnyttjandet av naturresurser, bland annat mark, jord, vatten,
  och
  biologisk mångfald
  , medräknat flora
  och
  fauna
  ,

och

, medräknat flora

fauna

| | c) | utsläppen av föroreningar, buller, vibrationer, ljus, värme och strålning, uppkomsten av andra störningar samt bortskaffandet av avfall, |
| --- | --- | --- |

c)

utsläppen av föroreningar, buller, vibrationer, ljus, värme och strålning, uppkomsten av andra störningar samt bortskaffandet av avfall,

| | c) | utsläppen av föroreningar, buller, vibrationer, ljus, värme och strålning, uppkomsten av andra störningar samt bortskaffandet av avfall, |
| --- | --- | --- |

c)

utsläppen av föroreningar, buller, vibrationer, ljus, värme och strålning, uppkomsten av andra störningar samt bortskaffandet av avfall,

| | d) | risker för människors hälsa, kulturarv eller miljö (t.ex. på grund av olyckor eller katastrofer), |
| --- | --- | --- |

d)

risker för människors hälsa, kulturarv eller miljö (t.ex. på grund av olyckor eller katastrofer),

| | d) | risker för människors hälsa, kulturarv eller miljö (t.ex. på grund av olyckor eller katastrofer)
  som rimligen kan anses vara karakteristiska för projekttypen
  , |
| --- | --- | --- |

d)

risker för människors hälsa, kulturarv eller miljö (t.ex. på grund av olyckor eller katastrofer)
  som rimligen kan anses vara karakteristiska för projekttypen
  ,

som rimligen kan anses vara karakteristiska för projekttypen

| | e) | effekternas kumulering med andra projekt och verksamheter, |
| --- | --- | --- |

e)

effekternas kumulering med andra projekt och verksamheter,

| | e) | effekternas kumulering med andra
  befintliga och/eller godkända
  projekt och verksamheter
  i den utsträckning de är belägna i det geografiska område som sannolikt kommer att påverkas och som ännu inte byggts ut eller är i drift, och utan att det ska vara nödvändigt att beakta annan information än befintlig eller offentligt tillgänglig information om dessa projekt
  , |
| --- | --- | --- |

e)

effekternas kumulering med andra
  befintliga och/eller godkända
  projekt och verksamheter
  i den utsträckning de är belägna i det geografiska område som sannolikt kommer att påverkas och som ännu inte byggts ut eller är i drift, och utan att det ska vara nödvändigt att beakta annan information än befintlig eller offentligt tillgänglig information om dessa projekt
  ,

befintliga och/eller godkända

i den utsträckning de är belägna i det geografiska område som sannolikt kommer att påverkas och som ännu inte byggts ut eller är i drift, och utan att det ska vara nödvändigt att beakta annan information än befintlig eller offentligt tillgänglig information om dessa projekt

| | f) | utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, |
| --- | --- | --- |

f)

utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk,

| | f) | utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, |
| --- | --- | --- |

f)

utsläpp av växthusgaser, bland annat från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk,

| | g) | teknik och ämnen som använts, |
| --- | --- | --- |

g)

teknik och ämnen som använts,

| | g) | teknik och ämnen som använts, |
| --- | --- | --- |

g)

teknik och ämnen som använts,

| | h) | hydromorfologiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

h)

hydromorfologiska förändringar.

| | h) | hydromorfologiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

h)

hydromorfologiska förändringar.

| | Beskrivningen av betydande effekter som antas uppstå bör innefatta den direkta inverkan, liksom i förekommande fall varje indirekt, sekundär, kumulativ, gränsöverskridande, kort-, medel- eller långsiktig, bestående eller tillfällig, positiv eller negativ inverkan av projektet. Vid beskrivningen bör hänsyn tas till de miljömål som fastställts på
  EU-
  eller medlemsstatsnivå och som är relevanta för projektet. |
| --- | --- |

Beskrivningen av betydande effekter som antas uppstå bör innefatta den direkta inverkan, liksom i förekommande fall varje indirekt, sekundär, kumulativ, gränsöverskridande, kort-, medel- eller långsiktig, bestående eller tillfällig, positiv eller negativ inverkan av projektet. Vid beskrivningen bör hänsyn tas till de miljömål som fastställts på
  EU-
  eller medlemsstatsnivå och som är relevanta för projektet.

EU-

| | Beskrivningen av betydande effekter som antas uppstå bör innefatta den direkta inverkan, liksom i förekommande fall varje indirekt, sekundär, kumulativ, gränsöverskridande, kort-, medel- eller långsiktig, bestående eller tillfällig, positiv eller negativ inverkan av projektet. Vid beskrivningen bör hänsyn tas till de miljömål som fastställts på
  unionsnivå
  eller medlemsstatsnivå och som är relevanta för projektet. |
| --- | --- |

Beskrivningen av betydande effekter som antas uppstå bör innefatta den direkta inverkan, liksom i förekommande fall varje indirekt, sekundär, kumulativ, gränsöverskridande, kort-, medel- eller långsiktig, bestående eller tillfällig, positiv eller negativ inverkan av projektet. Vid beskrivningen bör hänsyn tas till de miljömål som fastställts på
  unionsnivå
  eller medlemsstatsnivå och som är relevanta för projektet.

unionsnivå

| 6. | En beskrivning av de metoder som använts för att i förväg bedöma de miljöeffekter som avses i punkt 5, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet. |
| --- | --- |

6.

En beskrivning av de metoder som använts för att i förväg bedöma de miljöeffekter som avses i punkt 5, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.

| 6. | En beskrivning av de metoder som använts för att i förväg bedöma de miljöeffekter som avses i punkt 5, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet. |
| --- | --- |

6.

En beskrivning av de metoder som använts för att i förväg bedöma de miljöeffekter som avses i punkt 5, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.

| 7. | En beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga, minska och om möjligt motverka sådana betydande negativa miljöeffekter som avses i punkt 5 och i förekommande fall en beskrivning av föreslagna kontrollförfaranden, inklusive utarbetandet av en efterhandsanalys av de negativa miljöeffekterna. Denna beskrivning bör innefatta i vilken utsträckning betydande negativa effekter
  begränsas
  eller motverkas och bör omfatta både uppbyggnads- och driftfasen. |
| --- | --- |

7.

En beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga, minska och om möjligt motverka sådana betydande negativa miljöeffekter som avses i punkt 5 och i förekommande fall en beskrivning av föreslagna kontrollförfaranden, inklusive utarbetandet av en efterhandsanalys av de negativa miljöeffekterna. Denna beskrivning bör innefatta i vilken utsträckning betydande negativa effekter
  begränsas
  eller motverkas och bör omfatta både uppbyggnads- och driftfasen.

begränsas

| 7. | En beskrivning av planerade
  prioriterade
  åtgärder för att förebygga, minska och om möjligt
  i sista hand
  motverka sådana betydande negativa miljöeffekter som avses i punkt 5 och i förekommande fall en beskrivning av föreslagna kontrollförfaranden, inklusive utarbetandet av en efterhandsanalys av de negativa miljöeffekterna. Denna beskrivning bör innefatta i vilken utsträckning betydande negativa effekter
  förebyggs, minskas
  eller motverkas och bör omfatta både uppbyggnads- och driftfasen. |
| --- | --- |

7.

En beskrivning av planerade
  prioriterade
  åtgärder för att förebygga, minska och om möjligt
  i sista hand
  motverka sådana betydande negativa miljöeffekter som avses i punkt 5 och i förekommande fall en beskrivning av föreslagna kontrollförfaranden, inklusive utarbetandet av en efterhandsanalys av de negativa miljöeffekterna. Denna beskrivning bör innefatta i vilken utsträckning betydande negativa effekter
  förebyggs, minskas
  eller motverkas och bör omfatta både uppbyggnads- och driftfasen.

prioriterade

i sista hand

förebyggs, minskas

| 8. | En bedömning av de katastrofrisker och olycksrisker som projektet kan vara känsligt för och, i förekommande fall, en beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga sådana risker, samt beredskapsåtgärder (t.ex. de åtgärder som krävs enligt direktiv
  96/82/EG i ändrad lydelse
  ). |
| --- | --- |

8.

En bedömning av de katastrofrisker och olycksrisker som projektet kan vara känsligt för och, i förekommande fall, en beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga sådana risker, samt beredskapsåtgärder (t.ex. de åtgärder som krävs enligt direktiv
  96/82/EG i ändrad lydelse
  ).

96/82/EG i ändrad lydelse

| 8. | En bedömning av de
  sannolika
  katastrofrisker och olycksrisker som projektet kan vara känsligt för och, i förekommande fall, en beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga sådana risker, samt beredskapsåtgärder (t.ex. de åtgärder som krävs enligt
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv
  2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och krav som härrör från annan EU-lagstiftning eller internationella konventioner
  ). |
| --- | --- |

8.

En bedömning av de
  sannolika
  katastrofrisker och olycksrisker som projektet kan vara känsligt för och, i förekommande fall, en beskrivning av planerade åtgärder för att förebygga sådana risker, samt beredskapsåtgärder (t.ex. de åtgärder som krävs enligt
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv
  2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och krav som härrör från annan EU-lagstiftning eller internationella konventioner
  ).

sannolika

Europaparlamentets och rådets

2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och krav som härrör från annan EU-lagstiftning eller internationella konventioner

| 9. | En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i ovanstående punkter. |
| --- | --- |

9.

En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i ovanstående punkter.

| 9. | En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i ovanstående punkter. |
| --- | --- |

9.

En icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i ovanstående punkter.

| 10. | En beskrivning av eventuella problem (tekniska brister eller bristande sakkunskap) som exploatören stött på vid sammanställningen av den information som krävs och en angivelse av de källor som använts vid beskrivningar och bedömningar, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.” |
| --- | --- |

10.

En beskrivning av eventuella problem (tekniska brister eller bristande sakkunskap) som exploatören stött på vid sammanställningen av den information som krävs och en angivelse av de källor som använts vid beskrivningar och bedömningar, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.”

| 10. | En beskrivning av eventuella problem (tekniska brister eller bristande sakkunskap) som exploatören stött på vid sammanställningen av den information som krävs och en angivelse av de källor som använts vid beskrivningar och bedömningar, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.” |
| --- | --- |

10.

En beskrivning av eventuella problem (tekniska brister eller bristande sakkunskap) som exploatören stött på vid sammanställningen av den information som krävs och en angivelse av de källor som använts vid beskrivningar och bedömningar, samt en redogörelse av de huvudsakliga osäkerhetsfaktorerna och hur de påverkar beräkningarna och valet av det föredragna alternativet.”

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0277/2013).

1

(2)  

  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

2

EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

(3)  

  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

3

EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4)  
  Rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 (EUT L 124, 17.5.2005, s. 1).

4

Rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 (EUT L 124, 17.5.2005, s. 1).

(*)  
  EUT: nummer, datum och titel av förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (2011/0302(COD)).

*

EUT: nummer, datum och titel av förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (2011/0302(COD)).

(**)  
  EUT: datum: 24 månader efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

**

EUT: datum: 24 månader efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

---

Den 10 oktober 2013

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/212

---

P7_TA(2013)0415

Jordaniens deltagande i unionsprogram ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om de allmänna principerna för Hashemitiska konungariket Jordaniens deltagande i unionsprogram (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 181/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12138/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12138/2012),

| — | med beaktande av förslaget till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om de allmänna principerna för Hashemitiska konungariket Jordaniens deltagande i unionsprogram (12135/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om de allmänna principerna för Hashemitiska konungariket Jordaniens deltagande i unionsprogram (12135/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 jämförd med artiklarna 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 jämförd med artiklarna 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0008/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0305/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0305/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att man fortsätter att främja nära samarbete och dialog med Hashemitiska konungariket Jordanien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och främjar den politiska och ekonomiska dialogen mellan EU och Jordanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att man fortsätter att främja nära samarbete och dialog med Hashemitiska konungariket Jordanien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och främjar den politiska och ekonomiska dialogen mellan EU och Jordanien.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att enligt de jordanska myndigheternas uppskattningar har fler än 500 000 flyktingar från Syrien sökt skydd i Jordanien, och att krisen i Syrien har fått allvarliga konsekvenser för Jordaniens ekonomi och Jordaniens budget på grund av de finansiella medel som krävs för att tillhandahålla flyktingarna humanitärt bistånd. Parlamentet beklagar emellertid att den jordanska gränsen varit stängd för palestinska flyktingar från Syrien sedan augusti 2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att enligt de jordanska myndigheternas uppskattningar har fler än 500 000 flyktingar från Syrien sökt skydd i Jordanien, och att krisen i Syrien har fått allvarliga konsekvenser för Jordaniens ekonomi och Jordaniens budget på grund av de finansiella medel som krävs för att tillhandahålla flyktingarna humanitärt bistånd. Parlamentet beklagar emellertid att den jordanska gränsen varit stängd för palestinska flyktingar från Syrien sedan augusti 2012.

| 4. | Europaparlamentet betonar därför vikten av att bevilja Jordanien tillräckligt ekonomiskt, tekniskt och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar därför vikten av att bevilja Jordanien tillräckligt ekonomiskt, tekniskt och humanitärt bistånd.

| 5. | Europaparlamentet uppskattar mycket det engagemang som kung Abdullah II av Jordanien visat genom att främja en mycket omfattande reformprocess till förmån för Jordanien och det jordanska folket. Parlamentet betonar vikten av att uppnå hållbara resultat genom dessa reformer, särskilt i fråga om social rättvisa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppskattar mycket det engagemang som kung Abdullah II av Jordanien visat genom att främja en mycket omfattande reformprocess till förmån för Jordanien och det jordanska folket. Parlamentet betonar vikten av att uppnå hållbara resultat genom dessa reformer, särskilt i fråga om social rättvisa.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar också Jordaniens framåtsyftande och konstruktiva roll som medlare när det gäller landets ansträngningar att finna varaktiga lösningar på olika konflikter i Mellanöstern. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar också Jordaniens framåtsyftande och konstruktiva roll som medlare när det gäller landets ansträngningar att finna varaktiga lösningar på olika konflikter i Mellanöstern.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/213 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/213

---

P7_TA(2013)0416

Europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0873), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0873),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0506/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0506/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0232/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0232/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0427

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1052/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Uttalande från Europaparlamentet

Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna bör sträva efter att använda en lämplig och neutral terminologi i lagtexter när man behandlar frågan om tredjelandsmedborgare vars närvaro på medlemsstaternas territorium inte godkänts av medlemsstaternas myndigheter eller inte längre tillåts. I dessa fall bör EU-institutionerna undvika att använda orden ”olaglig” eller ”illegal” om det går att hitta en annan formulering, och man bör alltid hänvisa till personer som ”irreguljära migranter”.

---

| 19.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 181/214 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 181/214

---

P7_TA(2013)0417

Bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 oktober 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 181/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0136),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0087/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0087/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över användningen av delegerade akter och över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över användningen av delegerade akter och över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 maj 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0131/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0131/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 140.

---

P7_TC1-COD(2012)0066

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 oktober 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer vad gäller utsläppande på marknaden av bärbara batterier och ackumulatorer som innehåller kadmium och som är avsedda att användas i sladdlösa elektriska handverktyg och knappceller med låg kvicksilverhalt och om upphävande av kommissionens beslut 2009/603/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/56/EU.)

---