# Euroopa Liidu C 216/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 216 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide16. juuni 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 216

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide16. juuni 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa Keskpank |
| 2016/C 216/01 | Euroopa Keskpanga arvamus, 6. aprill 2016, seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis (CON/2016/22) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2016/C 216/01

Euroopa Keskpanga arvamus, 6. aprill 2016, seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis (CON/2016/22)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 216/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 216/03 | Iirimaa valitsuse teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) (edaspidi gaasidirektiiv) artikli 10 lõikele 2 seoses ettevõtja Gas Networks Ireland määramisega ülekandesüsteemi halduriks – Gaasi ülekandesüsteemi haldur | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 216/02

Euro vahetuskurss

5

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 216/03

Iirimaa valitsuse teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) (edaspidi gaasidirektiiv) artikli 10 lõikele 2 seoses ettevõtja Gas Networks Ireland määramisega ülekandesüsteemi halduriks – Gaasi ülekandesüsteemi haldur

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2016/C 216/04 | EFTA järelevalveameti 23. oktoobril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-25/15) | 7 |
| 2016/C 216/05 | EFTA järelevalveameti 16. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-30/15) | 8 |
| 2016/C 216/06 | EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-31/15) | 9 |
| 2016/C 216/07 | EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Liechtensteini Vürstiriigi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-32/15) | 10 |
| 2016/C 216/08 | EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-33/15) | 11 |
| 2016/C 216/09 | EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-34/15) | 12 |
| 2016/C 216/10 | EFTA järelevalveameti 22. detsembril 2015 Norra Kuningriigi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-35/15) | 13 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 216/11 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8070 – Bancopopular-e / Assets of Barclays Bank) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2016/C 216/04

EFTA järelevalveameti 23. oktoobril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-25/15)

7

2016/C 216/05

EFTA järelevalveameti 16. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-30/15)

8

2016/C 216/06

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-31/15)

9

2016/C 216/07

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Liechtensteini Vürstiriigi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-32/15)

10

2016/C 216/08

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-33/15)

11

2016/C 216/09

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-34/15)

12

2016/C 216/10

EFTA järelevalveameti 22. detsembril 2015 Norra Kuningriigi vastu algatatud hagi (Kohtuasi E-35/15)

13

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 216/11

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8070 – Bancopopular-e / Assets of Barclays Bank) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

6. aprill 2016,

seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis

(CON/2016/22)

(2016/C 216/01)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 30. oktoobril 2015 nõukogult taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga nõukogu otsuse kohta, millega nähakse ette meetmed euroala ühtse esindatuse järkjärguliseks loomiseks Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF) (edaspidi „ettepanek otsuse kohta”) (1).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu (alusleping) artiklil 138, mille kohaselt võtab nõukogu euro koha kindlustamiseks rahvusvahelises valuutasüsteemis komisjoni ettepaneku põhjal vastu kohased meetmed, et tagada ühised seisukohad rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

| 1.1. | Ettepandud otsuse aluseks on viie presidendi aruanne, (2) mis soovitas suurendada ühiste seisukohtade kasutamist majandus- ja rahaliidu välissuhetes selle arengus majandus-, finants- ja fiskaalliidu suunas. EKP toetab eesmärki järkjärguliselt tugevdada euroala esindatust välissuhetes IMFga lõppeesmärgiga asutada üks või mitu euroala liikmerühma ja tagada, et euroala väljendab ühtset seisukohta. |
| --- | --- |

1.1.

Ettepandud otsuse aluseks on viie presidendi aruanne, (2) mis soovitas suurendada ühiste seisukohtade kasutamist majandus- ja rahaliidu välissuhetes selle arengus majandus-, finants- ja fiskaalliidu suunas. EKP toetab eesmärki järkjärguliselt tugevdada euroala esindatust välissuhetes IMFga lõppeesmärgiga asutada üks või mitu euroala liikmerühma ja tagada, et euroala väljendab ühtset seisukohta.

| 1.2. | EKP toetab täielikult euroala poliitika koordineerimise tugevdamist, kuna see on oluline ühtse välisesindatuse eesmärgi jaoks kooskõlas ettepandud otsuse artiklitega 4 ja 9. Kuigi koordineerimine on viimastel aastatel paranenud, on seda siiski vaja veelgi tugevdada ja parandada, et see oleks kooskõlas euroala majanduse juhtimisega (mida on samuti viimastel aastatel tugevdatud) ja oodatava suurema lõimumisega, vastavalt viie presidendi aruandes osutatule. |
| --- | --- |

1.2.

EKP toetab täielikult euroala poliitika koordineerimise tugevdamist, kuna see on oluline ühtse välisesindatuse eesmärgi jaoks kooskõlas ettepandud otsuse artiklitega 4 ja 9. Kuigi koordineerimine on viimastel aastatel paranenud, on seda siiski vaja veelgi tugevdada ja parandada, et see oleks kooskõlas euroala majanduse juhtimisega (mida on samuti viimastel aastatel tugevdatud) ja oodatava suurema lõimumisega, vastavalt viie presidendi aruandes osutatule.

| 1.3. | EKP soovib rõhutada, et euroala ühtse ja tulemusliku esindatuse saavutamiseks IMFis on oluline kõikide osapoolte tegutsemine täielikus kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega. Selles osas kohustab Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõige 3 liitu ja liikmesriike Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust (edaspidi „aluslepingud”) tulenevate ülesannete täitmisel üksteist austades abistama. See põhimõte kohustab liikmesriike võtma kohaseid meetmeid, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine ja vältida meetmeid, mis võiksid ohustada liidu eesmärkide saavutamist. Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt peavad liidu institutsioonid olema omavahelises koostöös üksteisele lojaalsed. |
| --- | --- |

1.3.

EKP soovib rõhutada, et euroala ühtse ja tulemusliku esindatuse saavutamiseks IMFis on oluline kõikide osapoolte tegutsemine täielikus kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega. Selles osas kohustab Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõige 3 liitu ja liikmesriike Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust (edaspidi „aluslepingud”) tulenevate ülesannete täitmisel üksteist austades abistama. See põhimõte kohustab liikmesriike võtma kohaseid meetmeid, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine ja vältida meetmeid, mis võiksid ohustada liidu eesmärkide saavutamist. Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt peavad liidu institutsioonid olema omavahelises koostöös üksteisele lojaalsed.

| 1.4. | EKP märgib, et ettepandud otsus kavandab euroala ühtse esindatuse loomist liidu õiguse alusel, ilma muudatusteta IMFi riikidel põhinevas liikmesusstruktuuris Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja (3) (edaspidi IMFi põhikiri) alusel. Täielikult ühtse euroala esindatuse jaoks IMFis tuleks muuta IMFi põhikirja ja avada liikmesus riigiülestele organisatsioonidele nagu liit/euroala. EKP märgib, et ettepandud otsus ei näe sellist reformi ette. Seetõttu on euroala ühtne esindatus IMFis piiratud poliitika valdkondadega, mis on üle antud liidule. |
| --- | --- |

1.4.

EKP märgib, et ettepandud otsus kavandab euroala ühtse esindatuse loomist liidu õiguse alusel, ilma muudatusteta IMFi riikidel põhinevas liikmesusstruktuuris Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja (3) (edaspidi IMFi põhikiri) alusel. Täielikult ühtse euroala esindatuse jaoks IMFis tuleks muuta IMFi põhikirja ja avada liikmesus riigiülestele organisatsioonidele nagu liit/euroala. EKP märgib, et ettepandud otsus ei näe sellist reformi ette. Seetõttu on euroala ühtne esindatus IMFis piiratud poliitika valdkondadega, mis on üle antud liidule.

| 1.5. | EKP märgib, et eurosüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadel (RKPd) on oluline roll oma riikide esindamisel IMFis riikidel põhineva IMFi liikmesusstruktuuri raamistiku alusel. IMFi põhikirja V artikli 1. jao kohaselt peavad kõik liikmesriigid määrama asutuse, mille kaudu nad suhtlevad IMFiga (4). Enamik euroala liikmesriike on selleks asutuseks määranud RKP (5). Lisaks on RKPdel oluline roll liikmesriigi esindamisel IMFi otsuseid tegevates organites. Enamiku euroala liikmesriikide (6) puhul tegutseb RKP president riigi aktsionärina IMFi aktsionäride nõukogus; muude liikmesriikide puhul tegutseb ta IMFi aktsionäride nõukogus asendajana. Lisaks sellele on RKP president mitmel juhul rahvusvahelise raha- ja finantskomitee (International Monetary and Financial Committee, IMFC) asendusliige. Samuti on paljud RKPd tihedalt seotud oma riigi tegevdirektori (asendaja) valikumenetluses ja mõnedel juhtudel teevad valiku RKPd.
  IMFi põhikirja kohaselt määrab iga euroala liikmesriik oma keskpanga depositooriumiks seoses tema valuutahoiustega IMFis (7). Lisaks hoiavad ja haldavad eurosüsteemi keskpangad oma riikidele määratud laenueriõigusi seoses osalise staatusega IMFi laenueriõiguste osakonnas (8) ja osalevad vabatahtlikus laenueriõiguste kauplemiskorralduses. Samuti osalevad eurosüsteemi RKPd IMFi finantstehingute kavas, kohustuslikus liikmemaksu kvoodis oma riigi IMFI liikmesuse osas ning annavad IMFile kahepoolselt vabatahtliku krediidiliini kohastel ja vajalikel juhtudel tulenevalt IMFi laenamise üldlepingutest ja uue laenukorraldusest. |
| --- | --- |

1.5.

EKP märgib, et eurosüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadel (RKPd) on oluline roll oma riikide esindamisel IMFis riikidel põhineva IMFi liikmesusstruktuuri raamistiku alusel. IMFi põhikirja V artikli 1. jao kohaselt peavad kõik liikmesriigid määrama asutuse, mille kaudu nad suhtlevad IMFiga (4). Enamik euroala liikmesriike on selleks asutuseks määranud RKP (5). Lisaks on RKPdel oluline roll liikmesriigi esindamisel IMFi otsuseid tegevates organites. Enamiku euroala liikmesriikide (6) puhul tegutseb RKP president riigi aktsionärina IMFi aktsionäride nõukogus; muude liikmesriikide puhul tegutseb ta IMFi aktsionäride nõukogus asendajana. Lisaks sellele on RKP president mitmel juhul rahvusvahelise raha- ja finantskomitee (International Monetary and Financial Committee, IMFC) asendusliige. Samuti on paljud RKPd tihedalt seotud oma riigi tegevdirektori (asendaja) valikumenetluses ja mõnedel juhtudel teevad valiku RKPd.

IMFi põhikirja kohaselt määrab iga euroala liikmesriik oma keskpanga depositooriumiks seoses tema valuutahoiustega IMFis (7). Lisaks hoiavad ja haldavad eurosüsteemi keskpangad oma riikidele määratud laenueriõigusi seoses osalise staatusega IMFi laenueriõiguste osakonnas (8) ja osalevad vabatahtlikus laenueriõiguste kauplemiskorralduses. Samuti osalevad eurosüsteemi RKPd IMFi finantstehingute kavas, kohustuslikus liikmemaksu kvoodis oma riigi IMFI liikmesuse osas ning annavad IMFile kahepoolselt vabatahtliku krediidiliini kohastel ja vajalikel juhtudel tulenevalt IMFi laenamise üldlepingutest ja uue laenukorraldusest.

| 1.6. | Liidu õiguse seisukohast võtavad aluslepingud arvesse RKPde ja EKP rolli seoses IMFiga. Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi EKPSi põhikiri) kohaselt võivad EKP ja RKPd luua kohastel juhtudel suhteid rahvusvaheliste organisatsioonidega ja teostada nendega seoses erinevat liiki pangandustehinguid, sealhulgas laenuandmise ja -võtmise tehingud (9). RKPdel on lubatud teha tehinguid, et täita oma kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide ees (10). EKP võib hoida ja hallata Rahvusvahelise Valuutafondi reservipositsioone ja laenueriõigusi ning korraldada nende varade ühendamise (11). Direktorite nõukogu on määranud EKP laenueriõiguste määratud valdajaks kooskõlas IMFi põhikirjaga (12). |
| --- | --- |

1.6.

Liidu õiguse seisukohast võtavad aluslepingud arvesse RKPde ja EKP rolli seoses IMFiga. Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi EKPSi põhikiri) kohaselt võivad EKP ja RKPd luua kohastel juhtudel suhteid rahvusvaheliste organisatsioonidega ja teostada nendega seoses erinevat liiki pangandustehinguid, sealhulgas laenuandmise ja -võtmise tehingud (9). RKPdel on lubatud teha tehinguid, et täita oma kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide ees (10). EKP võib hoida ja hallata Rahvusvahelise Valuutafondi reservipositsioone ja laenueriõigusi ning korraldada nende varade ühendamise (11). Direktorite nõukogu on määranud EKP laenueriõiguste määratud valdajaks kooskõlas IMFi põhikirjaga (12).

| 1.7. | EKP arusaama kohaselt ei ole ettepandud otsuse eesmärgiks muuta euroala liikmesriikide süsteeme, mis on loodud nende IMFi liikmesusest tulenevate õiguste ja kohustuste täitmise tagamiseks. Nendes piirides on EKP valmis kaasa aitama nõukogu püüdele tagada euroala ühtne esindatus kõikides IMFi organites ja võtta euroala ühtse esindamise roll vastavalt nõukogu otsusele. Aluslepingu artiklil 138 põhinev meede peab arvestama asjaoluga, et selle artikli kohaldamisala on piiratud poliitika valdkondadega, mis on üle antud liidule ning milles EKP ja RKPd teostavad sõltumatult neile aluslepingu ja EKPSi põhikirjaga pandud konkreetseid volitusi (13). |
| --- | --- |

1.7.

EKP arusaama kohaselt ei ole ettepandud otsuse eesmärgiks muuta euroala liikmesriikide süsteeme, mis on loodud nende IMFi liikmesusest tulenevate õiguste ja kohustuste täitmise tagamiseks. Nendes piirides on EKP valmis kaasa aitama nõukogu püüdele tagada euroala ühtne esindatus kõikides IMFi organites ja võtta euroala ühtse esindamise roll vastavalt nõukogu otsusele. Aluslepingu artiklil 138 põhinev meede peab arvestama asjaoluga, et selle artikli kohaldamisala on piiratud poliitika valdkondadega, mis on üle antud liidule ning milles EKP ja RKPd teostavad sõltumatult neile aluslepingu ja EKPSi põhikirjaga pandud konkreetseid volitusi (13).

2.   Konkreetsed märkused

2.1.   Eurosüsteemi sõltumatus

| 2.1.1. | Nagu eespool osutatud, tuleb euroala ühtse esindatuse eesmärk IMFis saavutada arvestades eelkõige aluslepingu artiklist 127 tulenevat eurosüsteemi pädevust ning eelkõige aluslepingu artiklist 130 ja EKPSi põhikirja artiklist 7 tulenevat eurosüsteemi sõltumatust. Liidu õiguses sätestatud sõltumatuse põhimõtte eesmärgiks on eelkõige kaitsta eurosüsteemi igasuguse poliitilise surve eest, et ta saaks tulemuslikult täita oma eesmärke ja ülesandeid ja teostada sõltumatult talle sel otstarbel liidu õigusega antud eripädevust (14). |
| --- | --- |

2.1.1.

Nagu eespool osutatud, tuleb euroala ühtse esindatuse eesmärk IMFis saavutada arvestades eelkõige aluslepingu artiklist 127 tulenevat eurosüsteemi pädevust ning eelkõige aluslepingu artiklist 130 ja EKPSi põhikirja artiklist 7 tulenevat eurosüsteemi sõltumatust. Liidu õiguses sätestatud sõltumatuse põhimõtte eesmärgiks on eelkõige kaitsta eurosüsteemi igasuguse poliitilise surve eest, et ta saaks tulemuslikult täita oma eesmärke ja ülesandeid ja teostada sõltumatult talle sel otstarbel liidu õigusega antud eripädevust (14).

| 2.1.2. | Aluslepingu artikli 138 lõikega 2 ei saa piirata eurosüsteemi sõltumatust. Olemaks „asjakohane” aluslepingu artikli 138 lõike 2 tähenduses peab ettepandud otsus seega tagama, et eurosüsteemi ülesannete ja volituste sõltumatut teostamist kaitstakse sel teel, et leitakse IMFis euroala ühtse esindatuse korraldamiseks optimaalne mudel. Eurosüsteemi sõltumatuse põhimõttega kaitstud eesmärgid, ülesanded ja eripädevused on jätkuvas arengus, allpool kirjeldatakse neist kõige olulisemaid. |
| --- | --- |

2.1.2.

Aluslepingu artikli 138 lõikega 2 ei saa piirata eurosüsteemi sõltumatust. Olemaks „asjakohane” aluslepingu artikli 138 lõike 2 tähenduses peab ettepandud otsus seega tagama, et eurosüsteemi ülesannete ja volituste sõltumatut teostamist kaitstakse sel teel, et leitakse IMFis euroala ühtse esindatuse korraldamiseks optimaalne mudel. Eurosüsteemi sõltumatuse põhimõttega kaitstud eesmärgid, ülesanded ja eripädevused on jätkuvas arengus, allpool kirjeldatakse neist kõige olulisemaid.

| 2.1.3. | Eurosüsteemi peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus (aluslepingu artikli 127 lõike 1 esimesed laused, EKPSi põhikirja artikkel 2 ja aluslepingu artikli 282 lõike 2 teine lause). Selle eesmärgi püstitamisega on olemuslikult seotud eurosüsteemile suure sõltumatuse andmine, kuivõrd see aluslepingus sätestatud keskpanga sõltumatuse nõue kajastab üldtunnustatud seisukohta, et hinnastabiilsust kui esmast eesmärki teenib kõige paremini keskpanganduse süsteemi täielik sõltumatus koos täpselt määratletud volitustega (15). Aluslepingu artikli 282 lõike 1 teise lause kohaselt teostab eurosüsteem liidu rahapoliitikat. Aluslepingu artikli 3 lõike 1 punkti c ning artikli 282 lõike 1 teise lause kontekstis ei tuleks mõistet „rahapoliitika” tõlgendada kitsalt ega tehniliselt justkui see tähistaks vaid eurosüsteemi põhiülesannet, millele viidatakse aluslepingu artikli 127 lõike 2 esimeses taandes. Selline kitsas vaade ei ole põhjendatud ega eesmärgipärane. EKP leiab, et „rahapoliitika” on aluslepingu kolmanda osa VIII jaotise 2. peatüki pealkiri ning seega hõlmab see EKP hinnangul kõiki vastavates aluslepingu sätetes, eelkõige artiklites 127 ja 128 kirjeldatud euroga seotud eripädevusi (16). |
| --- | --- |

2.1.3.

Eurosüsteemi peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus (aluslepingu artikli 127 lõike 1 esimesed laused, EKPSi põhikirja artikkel 2 ja aluslepingu artikli 282 lõike 2 teine lause). Selle eesmärgi püstitamisega on olemuslikult seotud eurosüsteemile suure sõltumatuse andmine, kuivõrd see aluslepingus sätestatud keskpanga sõltumatuse nõue kajastab üldtunnustatud seisukohta, et hinnastabiilsust kui esmast eesmärki teenib kõige paremini keskpanganduse süsteemi täielik sõltumatus koos täpselt määratletud volitustega (15). Aluslepingu artikli 282 lõike 1 teise lause kohaselt teostab eurosüsteem liidu rahapoliitikat. Aluslepingu artikli 3 lõike 1 punkti c ning artikli 282 lõike 1 teise lause kontekstis ei tuleks mõistet „rahapoliitika” tõlgendada kitsalt ega tehniliselt justkui see tähistaks vaid eurosüsteemi põhiülesannet, millele viidatakse aluslepingu artikli 127 lõike 2 esimeses taandes. Selline kitsas vaade ei ole põhjendatud ega eesmärgipärane. EKP leiab, et „rahapoliitika” on aluslepingu kolmanda osa VIII jaotise 2. peatüki pealkiri ning seega hõlmab see EKP hinnangul kõiki vastavates aluslepingu sätetes, eelkõige artiklites 127 ja 128 kirjeldatud euroga seotud eripädevusi (16).

| 2.1.4. | Eurosüsteemile on pandud ka teiseseid eesmärke: ilma et see mõjutaks hinnastabiilsuse eesmärki, toetab eurosüsteem liidu üldist majanduspoliitikat, et aidata kaasa Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud liidu eesmärkide saavutamisele (vt ka aluslepingu artikli 127 lõike 1 teine lause, artikli 282 lõike 2 kolmas lause ning EKPSi põhikirja artikkel 2). Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärke täpsustatakse aluslepingu artiklites 119 kuni 127. |
| --- | --- |

2.1.4.

Eurosüsteemile on pandud ka teiseseid eesmärke: ilma et see mõjutaks hinnastabiilsuse eesmärki, toetab eurosüsteem liidu üldist majanduspoliitikat, et aidata kaasa Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud liidu eesmärkide saavutamisele (vt ka aluslepingu artikli 127 lõike 1 teine lause, artikli 282 lõike 2 kolmas lause ning EKPSi põhikirja artikkel 2). Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärke täpsustatakse aluslepingu artiklites 119 kuni 127.

| 2.1.5. | Lõpetuseks, lisaks aluslepingus sätestatud eesmärkidele aitab eurosüsteem artikli 127 lõike 5 kohaselt kaasa pädevate asutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele. EKP eesmärgiks on tagada krediidiasutuste turvalisus ja usaldusväärsus tulenevalt talle nõukogu poolt aluslepingu artikli 127 lõike 6 alusel pandud eriülesannetest, mis käsitlevad krediidiasutuste, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet. Alates novembrist 2014 täidab EKP neid ülesandeid ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) raames, mis hõlmab EKPd ja riikide pädevaid asutusi. Sellega seoses on EKP-l ka ametisaladuse hoidmise kohustus (17) ning ta peab tegutsema sõltumatult vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artiklile 19. |
| --- | --- |

2.1.5.

Lõpetuseks, lisaks aluslepingus sätestatud eesmärkidele aitab eurosüsteem artikli 127 lõike 5 kohaselt kaasa pädevate asutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele. EKP eesmärgiks on tagada krediidiasutuste turvalisus ja usaldusväärsus tulenevalt talle nõukogu poolt aluslepingu artikli 127 lõike 6 alusel pandud eriülesannetest, mis käsitlevad krediidiasutuste, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet. Alates novembrist 2014 täidab EKP neid ülesandeid ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) raames, mis hõlmab EKPd ja riikide pädevaid asutusi. Sellega seoses on EKP-l ka ametisaladuse hoidmise kohustus (17) ning ta peab tegutsema sõltumatult vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artiklile 19.

2.2.   EKP vaatlejastaatus IMFs

| 2.2.1. | EKP on ainus Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 1 loetletud liidu institutsioon, millele on antud rahvusvahelise juriidilise isiku staatus (18). EKPSi põhikirja artiklites 6.1 ja 6.2 on sätestatud, et rahvusvahelises koostöös otsustab EKP seoses EKPSi ülesannetega, kuidas EKPSi esindatakse ning kas EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes. EKPSi põhikirja artiklis 6.3 on sätestatud, et need artiklid ei piira nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 aluselt võetud meetmete kohaldamist euroala ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel.
  EKP-l peab euroala esindamisel IMFs olema juhtroll, st roll, mille puhul võetakse täielikult arvesse asjaolu, et eurosüsteem täidab sõltumatult talle aluslepinguga ja EKPSi põhikirjaga pandud erivolitusi, nagu ka EKP seoses talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud volitustega. Seetõttu peab see roll hõlmama vähemalt neid õigusi, mis EKP-l kui eurosüsteemi esindajal praegu on IMFis vaatlejana, st õigust käsitleda ja esitada kirjalikke seisukohti IMFi organitele. Kui ühtse esindatuse korraldus toob kaasa euroala õiguste suurenemise IMFs, võib osutuda vajalikuks selle rolli suurendamine. Seda arvestades leiab EKP, et IMFs euroala ühtse esindatuse eesmärki on võimalik saavutada vaid siis, kui täielikult austatakse EKP välise esindamise erivolituste sõltumatu teostamise mõju. Euroala arvamusi ja neist tulenevaid seisukohti tuleks hoolikalt koordineerida ning ühehäälselt väljendada. Ent see tähendab, et ühtse esindatuse korraldus peab võtma täielikult arvesse liidu eri institutsioonide pädevuste sisemist jaotust ning vastavaid volitusi ning samuti aluslepingul põhinevaid sõltumatuse tagatisi, mille eesmärgiks on kaitsta eurosüsteemi igasuguse poliitilise surve eest, et ta saaks tulemuslikult täita oma ülesannetega seotud eesmärke. |
| --- | --- |

2.2.1.

EKP on ainus Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 1 loetletud liidu institutsioon, millele on antud rahvusvahelise juriidilise isiku staatus (18). EKPSi põhikirja artiklites 6.1 ja 6.2 on sätestatud, et rahvusvahelises koostöös otsustab EKP seoses EKPSi ülesannetega, kuidas EKPSi esindatakse ning kas EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes. EKPSi põhikirja artiklis 6.3 on sätestatud, et need artiklid ei piira nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 aluselt võetud meetmete kohaldamist euroala ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel.

EKP-l peab euroala esindamisel IMFs olema juhtroll, st roll, mille puhul võetakse täielikult arvesse asjaolu, et eurosüsteem täidab sõltumatult talle aluslepinguga ja EKPSi põhikirjaga pandud erivolitusi, nagu ka EKP seoses talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud volitustega. Seetõttu peab see roll hõlmama vähemalt neid õigusi, mis EKP-l kui eurosüsteemi esindajal praegu on IMFis vaatlejana, st õigust käsitleda ja esitada kirjalikke seisukohti IMFi organitele. Kui ühtse esindatuse korraldus toob kaasa euroala õiguste suurenemise IMFs, võib osutuda vajalikuks selle rolli suurendamine. Seda arvestades leiab EKP, et IMFs euroala ühtse esindatuse eesmärki on võimalik saavutada vaid siis, kui täielikult austatakse EKP välise esindamise erivolituste sõltumatu teostamise mõju. Euroala arvamusi ja neist tulenevaid seisukohti tuleks hoolikalt koordineerida ning ühehäälselt väljendada. Ent see tähendab, et ühtse esindatuse korraldus peab võtma täielikult arvesse liidu eri institutsioonide pädevuste sisemist jaotust ning vastavaid volitusi ning samuti aluslepingul põhinevaid sõltumatuse tagatisi, mille eesmärgiks on kaitsta eurosüsteemi igasuguse poliitilise surve eest, et ta saaks tulemuslikult täita oma ülesannetega seotud eesmärke.

| 2.2.2. | Lisaks, nagu eespool märgitud, peab ühtne esindatus olema korraldatud täielikult järgides liidu institutsioonide lojaalse koostöö põhimõtet (Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõige 2). Seetõttu eeldab EKP, et komisjon ja nõukogu annavad oma panuse euroala ühtse esindatuse eesmärkide saavutamiseks kooskõlas eurosüsteemi volitustega ja pädevusega. Eeldatakse, et see ühtne esindatus järgib pikaaegset praktikat teha keskpankadega tihedat koostööd euroala ühiste seisukohtade kujundamisel IMFi otsustusmenetluses ning eurosüsteemi RKPde osalemist neis menetluses, arvestades nende kogemusi IMFi tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

2.2.2.

Lisaks, nagu eespool märgitud, peab ühtne esindatus olema korraldatud täielikult järgides liidu institutsioonide lojaalse koostöö põhimõtet (Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõige 2). Seetõttu eeldab EKP, et komisjon ja nõukogu annavad oma panuse euroala ühtse esindatuse eesmärkide saavutamiseks kooskõlas eurosüsteemi volitustega ja pädevusega. Eeldatakse, et see ühtne esindatus järgib pikaaegset praktikat teha keskpankadega tihedat koostööd euroala ühiste seisukohtade kujundamisel IMFi otsustusmenetluses ning eurosüsteemi RKPde osalemist neis menetluses, arvestades nende kogemusi IMFi tegevusvaldkondades.

| 2.2.3. | EKP on praegu püsivalt esindatud kahes IMFi organis. EKP president on vaatleja IMFCs. Lisaks on EKP-l vaatlejastaatus IMFi direktorite nõukogus tema volitustega seotud küsimustes (19). Eeskätt on EKP kutsutud saatma oma esindaja IMFi direktorite nõukogu koosolekutele, kui neil arutatakse järgmisi küsimusi: a) euroala poliitikaküsimused IV artiklis ette nähtud konsultatsioonide kontekstis liikmesriikidega; b) IV artiklis ette nähtud järelevalve üksikute euroala liikmete poliitikaküsimuste üle; c) euroala roll rahvusvahelises valuutasüsteemis; d) maailma majandusväljavaated; e) ülemaailmse finantsstabiilsuse aruanded; f) maailma majandus- ja turuarengud. Lisaks on EKP kutsutud saatma oma esindaja IMFi direktorite nõukogu koosolekutele seoses päevakorrapunktidega, mille puhul esineb nii EKP kui ka IMF huvi kummagi volituste teostamisel. EKP vaatlejastaatus tähendab, et esimehe nõusolekul võib EKP esindaja pöörduda suuliselt ja kirjalikult IMFi direktorite nõukogu poole küsimustes, mille arutamisele EKP on kutsutud, samas kui õigus esineda ja teha otsuseid kõikides IMFis arutusel olevates küsimustes on jäetud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

2.2.3.

EKP on praegu püsivalt esindatud kahes IMFi organis. EKP president on vaatleja IMFCs. Lisaks on EKP-l vaatlejastaatus IMFi direktorite nõukogus tema volitustega seotud küsimustes (19). Eeskätt on EKP kutsutud saatma oma esindaja IMFi direktorite nõukogu koosolekutele, kui neil arutatakse järgmisi küsimusi: a) euroala poliitikaküsimused IV artiklis ette nähtud konsultatsioonide kontekstis liikmesriikidega; b) IV artiklis ette nähtud järelevalve üksikute euroala liikmete poliitikaküsimuste üle; c) euroala roll rahvusvahelises valuutasüsteemis; d) maailma majandusväljavaated; e) ülemaailmse finantsstabiilsuse aruanded; f) maailma majandus- ja turuarengud. Lisaks on EKP kutsutud saatma oma esindaja IMFi direktorite nõukogu koosolekutele seoses päevakorrapunktidega, mille puhul esineb nii EKP kui ka IMF huvi kummagi volituste teostamisel. EKP vaatlejastaatus tähendab, et esimehe nõusolekul võib EKP esindaja pöörduda suuliselt ja kirjalikult IMFi direktorite nõukogu poole küsimustes, mille arutamisele EKP on kutsutud, samas kui õigus esineda ja teha otsuseid kõikides IMFis arutusel olevates küsimustes on jäetud liikmesriikidele.

2.3.   Tehnilised märkused ja muudatusettepanekud

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud ettepandud otsust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. See tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EKP veebilehel.

Frankfurt Maini ääres, 6. aprill 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2015) 603 final.

1

(2)  Vt viie presidendi aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu lõpuleviimine”, 22. juuni 2015, avaldatud veebilehel www.ec.europa.eu.

2

(3)  IMFi põhikirja II ja III artikkel.

3

(4)  IMFi põhikirja V artikli 1. jao kohaselt peab liikmesriik fondiga suhtlema ainult oma riigikassa (rahandusministeeriumi), keskpanga, stabiliseerimisfondi või muu samalaadse asutuse kaudu ja fond suhtleb ainult nendega või nende kaudu.

4

(5)  Näiteks, Austria: 23. juuni 1971. aasta föderaalseaduse § 1 ja 2 Austria kvoodimakse suurendamise kohta Rahvusvahelises Valuutafondis, BGBL nr 309/1971; Saksamaa: IMFi põhikirja seaduse, 9. jaanuar 1978, § 3 lõige 2 (BGBl. 1978 II, lk 13), võttes arvesse 31. augusti 2015. aasta määruse §ga 298 tehtud muudatusi BGBl. I, lk 1474); Soome: seaduse 68/1977 (Rahvusvahelise Valuutafondi seaduse teatavate muudatuste kohta) § 2; Sloveenia: Seaduse (Sloveenia liikmesuse kohta Rahvusvahelises Valuutafondis) artikkel 4; Portugal: 5. augusti 1989. aasta dekreetseaduse nr 245/89 artikli 1 lõige 1.

5

(6)  See kehtib näiteks Belgias, Eestis, Saksamaal, Lätis, Leedus, Maltas, Hollandis, Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Soomes ja Portugalis.

6

(7)  Vt IMFi põhikirja XIII artikli 2. jao punkt a.

7

(8)  Vt IMFi põhikirja XVII artikkel.

8

(9)  Vt EKPSi põhikirja artikli 23 esimene ja neljas taane.

9

(10)  Vt EKPSi põhikirja artikkel 31.1.

10

(11)  Vt EKPSi põhikirja artikkel 30.5.

11

(12)  Vt IMFi põhikirja XVII artikli 3. jagu.

12

(13)  EKP osas tuleb arvesse võtta ka ülesandeid, mis on EKP-le pandud nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

13

(14)  Vt kohtuotsuse Euroopa Ühenduste Komisjon versus Euroopa Keskpank punkt 134. C-11/00, ECLI:EU:C:2003:395.

14

versus

(15)  Vt EKP 2014. aasta lähenemisaruande peatüki 2.2.3 jaotise „Funktsionaalne sõltumatus” esimene lõik.

15

(16)  Vt seoses aluslepingu artikli 3 lõike 1 punktis c kasutatud mõistega „rahapoliitika” arvamuse CON/2003/20 punkt 9. Kuna EKPSi põhikiri on aluslepingute lahutamatu osa (Euroopa Liidu lepingu artikkel 51), siis viitab mõiste „rahapoliitika” ka EKPSi põhikirja rahapoliitika sätetele.

16

(17)  Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikkel 27.

17

(18)  Vt aluslepingu artikli 282 lõige 3, EKPSi põhikirja artikkel 9.1 ning määruse (EL) nr 1024/2013 artikkel 8. EKP rahvusvahelise juriidilise isiku staatus on piiratud tema funktsioonidega ning aluslepingute kohaldatavate sätetega. EKPSi põhikirja artiklite 6.1 ja 6.2 kohaselt peab EKP seega EKPSi ülesandeid hõlmavas rahvusvahelises koostöös otsustama EKPSi esindatuse ning EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes. EKPSi põhikirja artiklis 6.3 on sätestatud, et need artiklid ei piira nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 aluselt võetud meetmete kohaldamist euroala ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel.

18

(19)  Otsus nr 12925-(03/1), 27. detsember 2002, muudetud otsustega nr 13414-(05/01), 23. detsember 2004, 13612-(05/108), 22. detsember 2005, ja 14517-(10/1), 5. jaanuar 2010.

19

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/5

---

Euro vahetuskurss (1)

15. juuni 2016

(2016/C 216/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1230 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,29 |
| DKK | Taani kroon | 7,4356 |
| GBP | Inglise nael | 0,79158 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3540 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0817 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3415 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,073 |
| HUF | Ungari forint | 313,86 |
| PLN | Poola zlott | 4,4119 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5358 |
| TRY | Türgi liir | 3,2905 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5188 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4438 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7162 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5974 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5215 |
| KRW | Korea vonn | 1 316,08 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,1016 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3905 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5278 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 010,63 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6054 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,032 |
| RUB | Vene rubla | 73,7390 |
| THB | Tai baat | 39,602 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,8945 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,1993 |
| INR | India ruupia | 75,3670 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1230

JPY

Jaapani jeen

119,29

DKK

Taani kroon

7,4356

GBP

Inglise nael

0,79158

SEK

Rootsi kroon

9,3540

CHF

Šveitsi frank

1,0817

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3415

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,073

HUF

Ungari forint

313,86

PLN

Poola zlott

4,4119

RON

Rumeenia leu

4,5358

TRY

Türgi liir

3,2905

AUD

Austraalia dollar

1,5188

CAD

Kanada dollar

1,4438

HKD

Hongkongi dollar

8,7162

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5974

SGD

Singapuri dollar

1,5215

KRW

Korea vonn

1 316,08

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,1016

CNY

Hiina jüaan

7,3905

HRK

Horvaatia kuna

7,5278

IDR

Indoneesia ruupia

15 010,63

MYR

Malaisia ringit

4,6054

PHP

Filipiini peeso

52,032

RUB

Vene rubla

73,7390

THB

Tai baat

39,602

BRL

Brasiilia reaal

3,8945

MXN

Mehhiko peeso

21,1993

INR

India ruupia

75,3670

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/6

---

Iirimaa valitsuse teade vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) (edaspidi „gaasidirektiiv”) artikli 10 lõikele 2 seoses ettevõtja Gas Networks Ireland määramisega ülekandesüsteemi halduriks – Gaasi ülekandesüsteemi haldur

(2016/C 216/03)

Pärast ettevõtja Gas Networks Ireland sertifitseerimist omandisuhetest eraldatud ülekandesüsteemi haldurina (gaasidirektiivi artikkel 9) teatas Iirimaa riiklik reguleeriv asutus energeetika reguleerimise komisjon (CER) komisjonile kõnealuse ettevõtja ametlikust heakskiitmisest ja ülekandesüsteemi halduriks määramisest vastavalt gaasidirektiivi artiklile 10.

Lisateavet saab järgmisel aadressil:

http://www.cer.ie/ (Ref: CER/16/113)

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/7

---

EFTA järelevalveameti 23. oktoobril 2015 Islandi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-25/15)

(2016/C 216/04)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgium, keda esindavad Carsten Zatschler, Markus Schneider ja Clémence Perrin, algatas 23. oktoobril 2015 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | tuvastaks, et jättes ettenähtud aja jooksul võtmata kõik vajalikud meetmed nõudmaks abisaajailt tagasi riigiabi, mis on kuulutatud EFTA järelevalveameti 8. oktoobri 2014. aasta otsuse nr 404/14/COL (investeerimissoodustuste kava kohta Islandil) artiklitega 2, 3, 4 ja 5 kokkusobimatuks Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega; jättes ettenähtud aja jooksul tühistamata kõik nimetatud otsuse artikli 7 kolmandas lauses osutatud tasumata maksed ning jättes EFTA järelevalveametile ettenähtud aja jooksul esitamata kogu nimetatud otsuse artiklis 8 loetletud teabe, ei ole Island täitnud oma kohustusi, mis tulenevad järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikest 3 ning otsuse nr 404/14/COL artiklitest 6, 7 ja 8; |
| --- | --- |

1.

tuvastaks, et jättes ettenähtud aja jooksul võtmata kõik vajalikud meetmed nõudmaks abisaajailt tagasi riigiabi, mis on kuulutatud EFTA järelevalveameti 8. oktoobri 2014. aasta otsuse nr 404/14/COL (investeerimissoodustuste kava kohta Islandil) artiklitega 2, 3, 4 ja 5 kokkusobimatuks Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega; jättes ettenähtud aja jooksul tühistamata kõik nimetatud otsuse artikli 7 kolmandas lauses osutatud tasumata maksed ning jättes EFTA järelevalveametile ettenähtud aja jooksul esitamata kogu nimetatud otsuse artiklis 8 loetletud teabe, ei ole Island täitnud oma kohustusi, mis tulenevad järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikest 3 ning otsuse nr 404/14/COL artiklitest 6, 7 ja 8;

| 2. | kohustaks Islandit kandma kulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma kulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud oma kohustusi, mis on sätestatud järelevalveameti 8. oktoobri 2014. aasta otsuses nr 404/14/COL investeerimissoodustuste kava kohta Islandil (edaspidi „tagasinõudmisotsus” või „otsus”). |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud oma kohustusi, mis on sätestatud järelevalveameti 8. oktoobri 2014. aasta otsuses nr 404/14/COL investeerimissoodustuste kava kohta Islandil (edaspidi „tagasinõudmisotsus” või „otsus”).

| — | EFTA järelevalveamet teatab, et leidis tagasinõudmisotsuses muu hulgas, et viis investeerimislepingut, mille Island oli sõlminud asjaomaste äriühingutega, sisaldasid EMP lepingu toimimisega kokkusobimatut uut riigiabi. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet teatab, et leidis tagasinõudmisotsuses muu hulgas, et viis investeerimislepingut, mille Island oli sõlminud asjaomaste äriühingutega, sisaldasid EMP lepingu toimimisega kokkusobimatut uut riigiabi.

| — | EFTA järelevalveamet teatab, et tagasinõudmisotsuse artikliga 6 kohustatakse Islandit võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajailt tagasi ebaseaduslik riigiabi, millele on osutatud otsuse artiklites 2, 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet teatab, et tagasinõudmisotsuse artikliga 6 kohustatakse Islandit võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajailt tagasi ebaseaduslik riigiabi, millele on osutatud otsuse artiklites 2, 3, 4 ja 5.

| — | EFTA järelevalveamet teatab, et tagasinõudmisotsuse artikli 7 kolmanda lausega kohustatakse Islandit tühistama alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast, s.o 8. oktoobrist 2014 abi kõik tasumata maksed. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet teatab, et tagasinõudmisotsuse artikli 7 kolmanda lausega kohustatakse Islandit tühistama alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast, s.o 8. oktoobrist 2014 abi kõik tasumata maksed.

| — | Peale selle teatab EFTA järelevalveamet, et vastavalt tagasinõudmisotsuse artiklile 8 oli Island kohustatud esitama järelevalveametile 9. detsembriks 2014 nimetatud artiklis loetletud teabe. |
| --- | --- |

—

Peale selle teatab EFTA järelevalveamet, et vastavalt tagasinõudmisotsuse artiklile 8 oli Island kohustatud esitama järelevalveametile 9. detsembriks 2014 nimetatud artiklis loetletud teabe.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/8

---

EFTA järelevalveameti 16. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-30/15)

(2016/C 216/05)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgium, keda esindavad Carsten Zatschler, Clémence Perrin ja Marlene Lie Hakkebo, on algatanud 16. detsembril 2015 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 14. märtsiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 14. jaanuari 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/62/EL (millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 14. märtsiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 14. jaanuari 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/62/EL (millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/9

---

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-31/15)

(2016/C 216/06)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Øyvind Bø ja Íris Ísberg, on algatanud 17. detsembril 2015 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVII lisa punktis 9f viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiiv 2011/77/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVII lisa punktis 9f viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiiv 2011/77/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 8. juuniks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 8. aprilli 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiivi 2011/77/EL (millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu XVII lisa punktis 9f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 8. juuniks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 8. aprilli 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta direktiivi 2011/77/EL (millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu XVII lisa punktis 9f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/10

---

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Liechtensteini Vürstiriigi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-32/15)

(2016/C 216/07)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Øyvind Bø ja Marlene Lie Hakkebo, on algatanud 17. detsembril 2015. aastal EFTA kohtus hagi Liechtensteini Vürstiriigi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VIII lisa punktis 24f viidatud õigusaktide:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta, |
| --- | --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VIII lisa punktis 24f viidatud õigusaktide:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta,

| — | komisjoni 28. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, |
| --- | --- |

—

komisjoni 28. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta,

| — | komisjoni 19. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, |
| --- | --- |

—

komisjoni 19. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta,

mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Liechtenstein täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Liechtensteini Vürstiriiki kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Liechtensteini Vürstiriiki kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Liechtensteini Vürstiriik ei ole 24. augustiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 24. juuni 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta,
  komisjoni 28. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, ja
  komisjoni 19. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (edaspidi „direktiivid”), millele viidatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VIII lisa punktis 24f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Liechtensteini Vürstiriigi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Liechtensteini Vürstiriik ei ole 24. augustiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 24. juuni 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta,

komisjoni 28. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, ja

komisjoni 19. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (edaspidi „direktiivid”), millele viidatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu VIII lisa punktis 24f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Liechtensteini Vürstiriigi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Liechtenstein ei ole täitnud EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivide rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Liechtenstein ei ole täitnud EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivide rakendamiseks.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/11

---

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-33/15)

(2016/C 216/08)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Clémence Perrin ja Íris Ísberg, algatas 17. detsembril 2015 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/26/EL, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/26/EL, millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 14. märtsiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 14. jaanuari 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/26/EL (millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei ole 14. märtsiks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 14. jaanuari 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/26/EL (millega muudetakse seoses ravimiohutuse järelevalvega direktiivi 2001/83/EÜ) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XIII peatüki punktis 15q ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/12

---

EFTA järelevalveameti 17. detsembril 2015 Islandi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-34/15)

(2016/C 216/09)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Øyvind Bø ja Íris Ísberg, algatas 17. detsembril 2015 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1a viidatud õigusakti (komisjoni 6. detsembri 2012. aasta direktiiv 2012/46/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

otsustaks, et olles jätnud ettenähtud tähtajaks vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1a viidatud õigusakti (komisjoni 6. detsembri 2012. aasta direktiiv 2012/46/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1, rakendamiseks vajalikud meetmed ja jätnud EFTA järelevalveameti sellest teavitamata, ei ole Island täitnud kõnealusest õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi aluseks on asjaolu, et Island ei ole 13. juuliks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 13. mai 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb komisjoni 6. detsembri 2012. aasta direktiivi 2012/46/EL (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1a ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist. |
| --- | --- |

—

Hagi aluseks on asjaolu, et Island ei ole 13. juuliks 2015 täitnud EFTA järelevalveameti 13. mai 2015. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb komisjoni 6. detsembri 2012. aasta direktiivi 2012/46/EL (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (edaspidi „direktiiv”), millele viidatakse EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punktis 1a ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel, Islandi siseriiklikus õiguses rakendamata jätmist.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud direktiivist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja direktiivi rakendamiseks.

---

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/13

---

EFTA järelevalveameti 22. detsembril 2015 Norra Kuningriigi vastu algatatud hagi

(Kohtuasi E-35/15)

(2016/C 216/10)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Markus Schneider ja Øyvind Bø, algatas 22. detsembril 2015 EFTA kohtus hagi Norra Kuningriigi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | otsustaks, et Norra Kuningriik on jätnud ettenähtud tähtajaks täitmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 56i viidatud õigusaktist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) tulenevad kohustused:






  a) | jättes välja töötamata ja rakendamata kõigi Norra sadamate jaoks direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjakohane jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava; |
| --- | --- | --- |

1.

otsustaks, et Norra Kuningriik on jätnud ettenähtud tähtajaks täitmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 56i viidatud õigusaktist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) tulenevad kohustused:

a)

jättes välja töötamata ja rakendamata kõigi Norra sadamate jaoks direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjakohane jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava;

| b) | jättes hindamata ja heakskiitmata kõigi Norra sadamate jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kavad, jättes kontrollimata nende rakendamise ning tagamata nende uuesti heakskiitmine vähemalt iga kolme aasta järel vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikele 3; ning |
| --- | --- |

b)

jättes hindamata ja heakskiitmata kõigi Norra sadamate jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kavad, jättes kontrollimata nende rakendamise ning tagamata nende uuesti heakskiitmine vähemalt iga kolme aasta järel vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 5 lõikele 3; ning

| c) | jättes tagamata, et vastuvõtuseadmete kättesaadavus kõigis Norra sadamates on piisav selleks, et täita ilma põhjendamatuid viivitusi põhjustamata tavaliselt sadamat külastavate laevade vajadusi vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

jättes tagamata, et vastuvõtuseadmete kättesaadavus kõigis Norra sadamates on piisav selleks, et täita ilma põhjendamatuid viivitusi põhjustamata tavaliselt sadamat külastavate laevade vajadusi vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artikli 4 lõikele 1;

| 2. | kohustaks kostjat kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks kostjat kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud asjaolud:

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Norra Kuningriik on jätnud õigeaegselt täitmata direktiivist 2000/59/EÜ (edaspidi „direktiiv” või „sadamate vastuvõtuseadmete direktiiv”) tulenevad merekeskkonna kaitset käsitlevad põhikohustused; |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Norra Kuningriik on jätnud õigeaegselt täitmata direktiivist 2000/59/EÜ (edaspidi „direktiiv” või „sadamate vastuvõtuseadmete direktiiv”) tulenevad merekeskkonna kaitset käsitlevad põhikohustused;

| — | laevaheitmete ja lastijäätmete merrejuhtimise vähendamiseks peavad EMP riigid direktiivi kohaselt tagama, et kõigis sadamates on olemas piisavad vastuvõtuseadmed laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmiseks, ning töötama välja ja rakendama iga sadama jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava; |
| --- | --- |

—

laevaheitmete ja lastijäätmete merrejuhtimise vähendamiseks peavad EMP riigid direktiivi kohaselt tagama, et kõigis sadamates on olemas piisavad vastuvõtuseadmed laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmiseks, ning töötama välja ja rakendama iga sadama jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava;

| — | Norra ametiasutused teatasid 23. oktoobril 2007 EFTA järelevalveametile, et sadamate vastuvõtuseadmete direktiiv on riigi õigusesse üle võetud; |
| --- | --- |

—

Norra ametiasutused teatasid 23. oktoobril 2007 EFTA järelevalveametile, et sadamate vastuvõtuseadmete direktiiv on riigi õigusesse üle võetud;

| — | EFTA järelevalveameti taotlusel teostas Euroopa Meresõiduohutuse Amet kontrolli ning esitas 28. septembril 2010 aruande, milles esitati muu hulgas Norra puudused direktiivi järgimisel. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveameti taotlusel teostas Euroopa Meresõiduohutuse Amet kontrolli ning esitas 28. septembril 2010 aruande, milles esitati muu hulgas Norra puudused direktiivi järgimisel.

| — | EFTA järelevalveamet esitas 10. juulil 2013 põhjendatud arvamuse, milles väitis, et Norra ei täida muu hulgas direktiivi artikli 4 lõikest 1, artikli 5 lõikest 1 ja artikli 5 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. Norral paluti võtta vajalikud meetmed põhjendatud arvamuse nõuete täitmiseks hiljemalt 10. septembriks 2013; |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet esitas 10. juulil 2013 põhjendatud arvamuse, milles väitis, et Norra ei täida muu hulgas direktiivi artikli 4 lõikest 1, artikli 5 lõikest 1 ja artikli 5 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. Norral paluti võtta vajalikud meetmed põhjendatud arvamuse nõuete täitmiseks hiljemalt 10. septembriks 2013;

| — | EFTA järelevalveamet teatab, et Norra jättis nimetatud kuupäevaks täitmata kohustuse i) töötada välja ja rakendada kõigi Norra sadamate jaoks direktiivi artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjakohane jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava; ii) hinnata ja heaks kiita kõigi Norra sadamate jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kavad, kontrollida nende rakendamist ning tagada nende uuesti heakskiitmine vähemalt iga kolme aasta järel vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 3; ning iii) tagada vastuvõtuseadmete kättesaadavus kõigis Norra sadamates vastavalt direktiivi artikli 4 lõikele 1. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet teatab, et Norra jättis nimetatud kuupäevaks täitmata kohustuse i) töötada välja ja rakendada kõigi Norra sadamate jaoks direktiivi artikli 5 lõikega 1 ette nähtud asjakohane jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava; ii) hinnata ja heaks kiita kõigi Norra sadamate jaoks jäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kavad, kontrollida nende rakendamist ning tagada nende uuesti heakskiitmine vähemalt iga kolme aasta järel vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 3; ning iii) tagada vastuvõtuseadmete kättesaadavus kõigis Norra sadamates vastavalt direktiivi artikli 4 lõikele 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 216/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 216/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8070 – Bancopopular-e / Assets of Barclays Bank)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 216/11)

| 1. | 9. juunil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bancopopular-e SA („E-Com” või „omandaja”) omandab ettevõtjalt Barclays Bank PLC („Barclays” või „müüja”) ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Hispaanias ja Portugalis asuva maksekaardiettevõtte üle („sihtettevõtja”). |
| --- | --- |

1.

9. juunil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bancopopular-e SA („E-Com” või „omandaja”) omandab ettevõtjalt Barclays Bank PLC („Barclays” või „müüja”) ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Barclays Hispaanias ja Portugalis asuva maksekaardiettevõtte üle („sihtettevõtja”).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | E-Com pakub maksekaartide väljastamisega seotud teenuseid Hispaanias. Väiksemal määral tegeleb ta ka kindlustusvahendusteenuste ja kindlustustoodete turustamisega Hispaania turul. E-Com on ühisettevõte, mida kontrollivad ühiselt Banco Popular ja teatavad erasektori sidusettevõtjate fondid, mida haldab Värde Partners Inc. („Värde”); |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

E-Com pakub maksekaartide väljastamisega seotud teenuseid Hispaanias. Väiksemal määral tegeleb ta ka kindlustusvahendusteenuste ja kindlustustoodete turustamisega Hispaania turul. E-Com on ühisettevõte, mida kontrollivad ühiselt Banco Popular ja teatavad erasektori sidusettevõtjate fondid, mida haldab Värde Partners Inc. („Värde”);

| — | sihtettevõtja on ettevõtja Barclays Hispaanias ja Portugalis asuv krediitkaardiettevõte, kelle tegevus hõlmab tarbijate krediidikontode, krediitkaartide, krediitkaarditoodete, krediitkaartidega seotud maksetoodete ja krediitkaardi laenude loomist, turustamist ja teenindamist. Lisaks tegutseb sihtettevõtja vähesel määral ka kindlustusteenuste turustamise turul Hispaanias ja Portugalis. |
| --- | --- |

—

sihtettevõtja on ettevõtja Barclays Hispaanias ja Portugalis asuv krediitkaardiettevõte, kelle tegevus hõlmab tarbijate krediidikontode, krediitkaartide, krediitkaarditoodete, krediitkaartidega seotud maksetoodete ja krediitkaardi laenude loomist, turustamist ja teenindamist. Lisaks tegutseb sihtettevõtja vähesel määral ka kindlustusteenuste turustamise turul Hispaanias ja Portugalis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8070 – Bancopopular-e / Assets of Barclays Bank):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8070 – Bancopopular-e / Assets of Barclays Bank):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---