# Službeni list C 188/2016

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 188 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.27. svibnja 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 188

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.27. svibnja 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 188/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7950 – EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 188/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7950 – EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 188/02 | Tečajna lista eura | 2 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 188/02

Tečajna lista eura

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2016/C 188/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2016/C 188/06 | Objava u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode u pogledu naziva zajamčeno tradicionalnog specijaliteta | 6 |
| 2016/C 188/07 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 44 |
| 2016/C 188/08 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 50 |
| 2016/C 188/09 | Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća | 54 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2016/C 188/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2016/C 188/06

Objava u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode u pogledu naziva zajamčeno tradicionalnog specijaliteta

6

2016/C 188/07

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

44

2016/C 188/08

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

50

2016/C 188/09

Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7950 – EGB/GP)

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 188/01)

Dana 19. travnja 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7950. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7950. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/2

---

Tečajna lista eura (1)

26. svibnja 2016.

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1168 |
| JPY | japanski jen | 122,93 |
| DKK | danska kruna | 7,4367 |
| GBP | funta sterlinga | 0,75970 |
| SEK | švedska kruna | 9,2870 |
| CHF | švicarski franak | 1,1075 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,2470 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,023 |
| HUF | mađarska forinta | 314,39 |
| PLN | poljski zlot | 4,4108 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5070 |
| TRY | turska lira | 3,2744 |
| AUD | australski dolar | 1,5481 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4443 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6730 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6591 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5381 |
| KRW | južnokorejski von | 1 317,87 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,4165 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3237 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4951 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 192,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5435 |
| PHP | filipinski pezo | 52,131 |
| RUB | ruski rubalj | 72,7420 |
| THB | tajlandski baht | 39,758 |
| BRL | brazilski real | 4,0004 |
| MXN | meksički pezo | 20,5139 |
| INR | indijska rupija | 74,9155 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1168

JPY

japanski jen

122,93

DKK

danska kruna

7,4367

GBP

funta sterlinga

0,75970

SEK

švedska kruna

9,2870

CHF

švicarski franak

1,1075

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,2470

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,023

HUF

mađarska forinta

314,39

PLN

poljski zlot

4,4108

RON

rumunjski novi leu

4,5070

TRY

turska lira

3,2744

AUD

australski dolar

1,5481

CAD

kanadski dolar

1,4443

HKD

hongkonški dolar

8,6730

NZD

novozelandski dolar

1,6591

SGD

singapurski dolar

1,5381

KRW

južnokorejski von

1 317,87

ZAR

južnoafrički rand

17,4165

CNY

kineski renminbi-juan

7,3237

HRK

hrvatska kuna

7,4951

IDR

indonezijska rupija

15 192,39

MYR

malezijski ringit

4,5435

PHP

filipinski pezo

52,131

RUB

ruski rubalj

72,7420

THB

tajlandski baht

39,758

BRL

brazilski real

4,0004

MXN

meksički pezo

20,5139

INR

indijska rupija

74,9155

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/3

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 188/03)

| 1. | Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Innovation Network Corporation of Japan („INCJ”, Japan), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo”, Japan) i Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui”, Japan) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim društvom koje čini zajednički pothvat („JV”, Japan). JV djelovat će u proizvodnji i prodaji poljoprivrednih folija, izolacijskih folija i drugih folija. |
| --- | --- |

1.

Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Innovation Network Corporation of Japan („INCJ”, Japan), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo”, Japan) i Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui”, Japan) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim društvom koje čini zajednički pothvat („JV”, Japan). JV djelovat će u proizvodnji i prodaji poljoprivrednih folija, izolacijskih folija i drugih folija.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   INCJ: promidžba inovativnosti i poduzetništva u Japanu, preispitivanje različitih mogućnosti ulaganja u području čiste energije, elektronike, IT-a i biotehnologije te u infrastrukturnim sektorima, primjerice opskrbi vodom,
  —   Sumitomo: proizvodnja i prodaja različitih kemijskih proizvoda, uključujući petrokemikalije, plastiku, energente, kemikalije primjenjive u području IT-a, zdravlja, žitarica, lijekova itd.,
  —   Sekisui: proizvodnja i prodaja visokootporne plastike, proizvoda za primjenu u gradskoj infrastrukturi i okolišu, zgradama i sl. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   INCJ: promidžba inovativnosti i poduzetništva u Japanu, preispitivanje različitih mogućnosti ulaganja u području čiste energije, elektronike, IT-a i biotehnologije te u infrastrukturnim sektorima, primjerice opskrbi vodom,

—   Sumitomo: proizvodnja i prodaja različitih kemijskih proizvoda, uključujući petrokemikalije, plastiku, energente, kemikalije primjenjive u području IT-a, zdravlja, žitarica, lijekova itd.,

—   Sekisui: proizvodnja i prodaja visokootporne plastike, proizvoda za primjenu u gradskoj infrastrukturi i okolišu, zgradama i sl.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz ove obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz ove obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”)

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 188/04)

| 1. | Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Air Liquide Global E&C Solutions (Francuska) i OMZ (Ruska Federacija) stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim društvom koje čini zajednički pothvat. |
| --- | --- |

1.

Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Air Liquide Global E&C Solutions (Francuska) i OMZ (Ruska Federacija) stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim društvom koje čini zajednički pothvat.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Air Liquide E&C: društvo kći, u potpunom vlasništvu i pod kontrolom društva Air Liquide S.A. (Francuska), multinacionalnog proizvođača industrijskih plinova koji različitim industrijama i zdravstvenom sektoru nudi plinove, tehnologije i s tim povezane usluge. Air Liquide E&C jedan je od operativnih subjekata grupe Air Liquide, a bavi se dizajnom, razvojem i proizvodnjom jedinica za proizvodnju plina,
  —   OMZ: javno dioničko društvo pod kontrolom društva Gazprombank, financijske institucije koja pruža bankarske i investicijske usluge. OMZ posluje u industriji teških strojeva, što obuhvaća opremu za nuklearne elektrane, opremu za petrokemijsku industriju, opremu za bušenje nafte i plina, proizvode od specijalnog i običnog čelika, metaluršku opremu, rudarsku opremu, kriogenu tehnologiju, ventile za cjevovode te inženjering, sveobuhvatna rješenja i održavanje. Među ostalim tehnologijama, proizvodima i uslugama OMZ se bavi razvojem, proizvodnjom i primjenom tehnologije i opreme za odvajanje zraka, opskrbom industrijskim plinovima i razvojem sveobuhvatnih rješenja za pročišćivanje vezanog plina, prirodnog plina i ukapljenog prirodnog plina (LNG),
  —   JV: pružanje usluga inženjeringa i dizajna te oprema, povezani s postupcima ukapljivanja prirodnog plina. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Air Liquide E&C: društvo kći, u potpunom vlasništvu i pod kontrolom društva Air Liquide S.A. (Francuska), multinacionalnog proizvođača industrijskih plinova koji različitim industrijama i zdravstvenom sektoru nudi plinove, tehnologije i s tim povezane usluge. Air Liquide E&C jedan je od operativnih subjekata grupe Air Liquide, a bavi se dizajnom, razvojem i proizvodnjom jedinica za proizvodnju plina,

—   OMZ: javno dioničko društvo pod kontrolom društva Gazprombank, financijske institucije koja pruža bankarske i investicijske usluge. OMZ posluje u industriji teških strojeva, što obuhvaća opremu za nuklearne elektrane, opremu za petrokemijsku industriju, opremu za bušenje nafte i plina, proizvode od specijalnog i običnog čelika, metaluršku opremu, rudarsku opremu, kriogenu tehnologiju, ventile za cjevovode te inženjering, sveobuhvatna rješenja i održavanje. Među ostalim tehnologijama, proizvodima i uslugama OMZ se bavi razvojem, proizvodnjom i primjenom tehnologije i opreme za odvajanje zraka, opskrbom industrijskim plinovima i razvojem sveobuhvatnih rješenja za pročišćivanje vezanog plina, prirodnog plina i ukapljenog prirodnog plina (LNG),

—   JV: pružanje usluga inženjeringa i dizajna te oprema, povezani s postupcima ukapljivanja prirodnog plina.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 188/05)

| 1. | Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici SEGRO plc („SEGRO”, Ujedinjena Kraljevina) i Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) kupnjom imovine stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, putem zajedničkog pothvata koji je pod njihovom zajedničkom kontrolom, poduzetnika SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP”), zajedničku kontrolu nad jednom zgradom za logistiku u Italiji koja će u budućnosti donositi prihod („ciljna imovina”), tj. nad zgradom za logistiku Torino DC1 smještenom u Brindisiju u Italiji. |
| --- | --- |

1.

Dana 19. svibnja 2016. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici SEGRO plc („SEGRO”, Ujedinjena Kraljevina) i Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) kupnjom imovine stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, putem zajedničkog pothvata koji je pod njihovom zajedničkom kontrolom, poduzetnika SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP”), zajedničku kontrolu nad jednom zgradom za logistiku u Italiji koja će u budućnosti donositi prihod („ciljna imovina”), tj. nad zgradom za logistiku Torino DC1 smještenom u Brindisiju u Italiji.

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   SEGRO: posjedovanje i razvijanje nekretnina za moderno skladištenje, laku industriju i podatkovne centre te upravljanje njima,
  —   PSPIB: upravljanje dionicama, obveznicama i drugim vrijednosnim papirima s fiksnim prinosom te ulaganjima u privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu i prirodne resurse,
  —   Torino DC 1: skladište i distribucijski centar koji će biti iznajmljeni poduzetniku Decathlon Italia. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   SEGRO: posjedovanje i razvijanje nekretnina za moderno skladištenje, laku industriju i podatkovne centre te upravljanje njima,

—   PSPIB: upravljanje dionicama, obveznicama i drugim vrijednosnim papirima s fiksnim prinosom te ulaganjima u privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu i prirodne resurse,

—   Torino DC 1: skladište i distribucijski centar koji će biti iznajmljeni poduzetniku Decathlon Italia.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/6

---

Objava u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode u pogledu naziva zajamčeno tradicionalnog specijaliteta

(2016/C 188/06)

U skladu s člankom 26. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), Poljska je podnijela (2) nazive „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” i „Kabanosy staropolskie” kao nazive zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (ZTS) u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012. Nazivi „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak”, „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska”, „Olej rydzowy” i „Kabanosy” prethodno su bili registrirani (3) bez rezervacije naziva u skladu s člankom 13. stavkom 1. uredbe Vijeća (EZ) br. 509/2006 (4) kao zajamčeno tradicionalni specijaliteti i trenutačno su zaštićeni u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

Nakon nacionalnog postupka prigovora iz članka 26. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012:

| — | nazivi „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak” i „Czwórniak” dopunjeni su izrazom „staropolski tradycyjny”, |
| --- | --- |

—

nazivi „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak” i „Czwórniak” dopunjeni su izrazom „staropolski tradycyjny”,

| — | nazivi „Kiełbasa jałowcowa” i „Kiełbasa myśliwska” dopunjeni su izrazom „staropolska”, |
| --- | --- |

—

nazivi „Kiełbasa jałowcowa” i „Kiełbasa myśliwska” dopunjeni su izrazom „staropolska”,

| — | naziv „Olej rydzowy” dopunjen je izrazom „tradycyjny”, |
| --- | --- |

—

naziv „Olej rydzowy” dopunjen je izrazom „tradycyjny”,

| — | naziv „Kabanosy” dopunjen je izrazom „staropolskie”. |
| --- | --- |

—

naziv „Kabanosy” dopunjen je izrazom „staropolskie”.

Svim tim dopunjujućim izrazima označavaju se tradicionalna i specifična svojstva naziva u skladu s člankom 26. stavkom 1. trećim podstavkom (EU) br. 1151/2012.

S obzirom na navedeno Komisija objavljuje nazive

„Półtorak staropolski tradycyjny”

„Dwójniak staropolski tradycyjny”

„Trójniak staropolski tradycyjny”

„Czwórniak staropolski tradycyjny”

„Kiełbasa jałowcowa staropolska”

„Kiełbasa myśliwska staropolska”

„Olej rydzowy tradycyjny”

„Kabanosy staropolskie”

kako bi se omogućio njihov upis u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta iz članka 22. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na upis naziva „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” i „Kabanosy staropolskie” u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta iz članka 22. Uredbe (EU) br. 1151/2012, u skladu s člankom 51. te Uredbe.

U slučaju da se nazivi „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” i „Kabanosy staropolskie” upisuju u registar u skladu s člankom 26. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012, važeća specifikacija proizvoda ZTS „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak”, „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska”, „Olej rydzowy” i „Kabanosy” smatra se specifikacijom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1151/2012 za ZTS „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” odnosno „Kabanosy staropolskie” zaštićene uz rezervaciju naziva.

Radi potpunosti i u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u ovu je objavu uključena specifikacija ZTS-a „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak”, „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska” i „Olej rydzowy” kako je već objavljena u Službenom listu Europske unije
   (5) i ZTS-a „Kabanosy”, kako je objavljena u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1044/2011 (6).

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„PÓŁTORAK”

EZ br.: PL/TSG/007/0034/6.9.2005.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228282721

E-pošta:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Półtorak”

Kada se proizvod stavlja na tržište, na etiketi može stajati sljedeća oznaka: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” („medovina proizvedena u skladu sa starom poljskom tradicijom”) Tu bi se oznaku trebalo prevesti na ostale službene jezike.

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☒ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☒

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „półtorak” izveden je iz riječi za broj „1,5” (na poljskom „półtora”) te je izravno povezan s povijesnim sastavom i načinom proizvodnje medovine „półtorak” jer omjer vode i meda u moštu treba biti 1⁄2: 1. Naziv tako odražava posebna svojstva proizvoda. Budući da se pojam „półtorak” upotrebljava isključivo za označivanje posebne vrste medovine, taj naziv jednako tako treba prepoznati kao poseban sam po sebi.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

registracija s rezervacijom naziva

—

☒

registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I.

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Medovina „półtorak” bistro je piće koje se dobiva fermentacijom mošta od meda i ističe se aromom i okusom meda svojstvenima upotrijebljenoj sirovini.

Okus medovine „półtorak” može se obogatiti dodavanjem začina. Medovina je svjetložute do tamnojantarne boje, ovisno o sorti pčelinjeg meda koja se upotrebljava u proizvodnji.

Fizičko-kemijski parametri svojstveni medovini „półtorak”:

| — | udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol, |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol,

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije: > 300 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije: > 300 g/l,

| — | ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l,

| — | hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 600, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 600,

| — | ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:






  — | 30 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:

—

30 grama po litri,

| — | 35 grama po litri, u slučaju voćne medovine, |
| --- | --- |

—

35 grama po litri, u slučaju voćne medovine,

| — | količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine. |
| --- | --- |

—

količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine.

Zabranjena je upotreba konzervansa, stabilizatora te umjetnih bojila ili aroma.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Sirovine

Sirovine

| — | prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:






  — | udio vode najviše 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:

—

udio vode najviše 20 % (m/m),

| — | udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m),

| — | ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m),

| — | ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml,

| — | udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda, |
| --- | --- |

—

udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda,

| — | poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol, |
| --- | --- |

—

poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol,

| — | začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir, |
| --- | --- |

—

začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir,

| — | prirodni voćni sokovi ili svježe voće, |
| --- | --- |

—

prirodni voćni sokovi ili svježe voće,

| — | etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla (po potrebi). |
| --- | --- |

—

etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla (po potrebi).

Način proizvodnje:

Način proizvodnje:

Faza 1.

Priprema (varenje) mošta od meda na temperaturi od 95 °C do 105 °C. Omjer meda i vode (eventualno vode i voćnog soka) koji se treba poštovati jest sljedeći: 1: 1⁄2 u gotovom proizvodu. Budući da je koncentracija šećera previsoka da bi kvasac mogao djelovati u procesu fermentacije, mošt se priprema prema omjeru meda i vode 1: 2, čemu se mogu dodati začini. Za proizvodnju voćne medovine, najmanje 30 % obujma vode zamjenjuje se voćnim sokom. Kako bi se poštovao omjer vode i meda svojstven medovini „półtorak”, preostali med dodaje se na kraju faze fermentacije ili tijekom starenja.

Omjer vode i meda treba se strogo poštovati, a ekstrakt se dobiva u kotlu za mošt s parnim omotačem. Tim načinom varenja sprječava se karameliziranje šećera.

Faza 2.

Hlađenje mošta na temperaturu od 20 °C do 22 °C koja je optimalna za razmnožavanje kvasca. Mošt se treba ohladiti na dan proizvodnje. Vrijeme hlađenja ovisi o učinkovitosti hladnjaka. Hlađenjem se jamči mikrobiološka sigurnost mošta.

Faza 3.

Priprema mješavine mošta i kvasca. Dodavanje otopine kvasca u mošt od meda u bačvi za fermentaciju.

Faza 4.

| A. | Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije.

| B. | Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava. |
| --- | --- |

B.

Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava.

Preostali med kojim se dobiva potrebni omjer za medovinu „półtorak” može se dodati u ovoj fazi.

Faza 5.

Procjeđivanje fermentiranog mošta na čijem se dnu skuplja talog.

Nakon što udio alkohola dosegne najmanje 12 % vol. mošt je potrebno procijediti prije nego što ostari. Tim se postupkom jamči dobivanje željenih fizičko-kemijskih i organoleptičkih svojstava. Ako se mošt ne odvoji od taloga na kraju razdoblja mirne fermentacije, to negativno utječe na organoleptička svojstva zbog pojave autolize kvasca.

Faza 6.

Starenje (dozrijevanje) i pretakanje (dekantiranje) – Ponavljanje postupka prema potrebi kako bi se spriječilo odvijanje nepoželjnih procesa u talogu (autoliza kvasca). Za vrijeme starenja mogu se provesti postupci kao što su pasterizacija ili filtriranje. Preostali med kojim se dobiva potrebni omjer za medovinu „półtorak” može se dodati u ovoj fazi ako se nije dodao na kraju faze fermentacije. Ova je faza ključna za dobivanje posebnih organoleptičkih svojstava proizvoda.

Razdoblje starenja medovine „półtorak” treba trajati najmanje tri godine.

Faza 7.

„Poboljšavanje arome” (sastav) – ova se faza odnosi na pripremu gotova proizvoda koji ima organoleptičke i fizičko-kemijske karakteristike svojstvene medovini „półtorak”, utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda). Kako bi se poštovali traženi pokazatelji, organoleptička i fizičko-kemijska svojstva proizvoda mogu se poboljšati dodavanjem sljedećeg:

| — | pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine, |
| --- | --- |

—

pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine,

| — | ekstrakta bilja i začina, |
| --- | --- |

—

ekstrakta bilja i začina,

| — | etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. |
| --- | --- |

—

etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla.

Cilj je ove faze dobiti proizvod s karakterističnim bukeom medovine „półtorak”.

Faza 8.

Pakiranje proizvoda na temperaturi od 18 °C do 25 °C u pojedinačnu ambalažu. Za prezentaciju medovine „półtorak” preporučaju se tradicionalna pakiranja, kao što su demižon, keramička ambalaža ili hrastove bačve.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva medovine „półtorak” određuju:

| — | priprema mošta (sastav i udjeli sirovina), |
| --- | --- |

—

priprema mošta (sastav i udjeli sirovina),

| — | starenje i dozrijevanje, |
| --- | --- |

—

starenje i dozrijevanje,

| — | fizičko-kemijska i organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijska i organoleptička svojstva.

Priprema mošta (sastav):

Priprema mošta (sastav):

Posebna svojstva medovine „półtorak” prije svega su rezultat stroge primjene i nadziranja željenog omjera vode i meda u odnosu 1⁄2: 1. Tim omjerom uvjetuju se sve ostale faze proizvodnje medovine „półtorak” u kojima ona poprima svoja iznimna svojstva.

Starenje i dozrijevanje

Starenje i dozrijevanje

Prema starom poljskom tradicionalnom receptu, svojstva proizvoda ovise o tome poštuje li se predviđeno trajanje starenja i dozrijevanja. U slučaju medovine „półtorak”, ta faza traje najmanje tri godine.

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Poštovanjem svih faza proizvodnje koje su opisane u specifikaciji proizvoda jamči se dobivanje proizvoda jedinstvenog okusa i arome. Iznimni okus i miris medovine „półtorak” proizlaze iz njezinog posebnog udjela šećera i alkohola:

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije: > 300 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije: > 300 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 600, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 600,

| — | udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol. |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol.

Zahvaljujući strogo definiranim omjerima sastojaka koji se upotrebljavaju u proizvodnji, medovina „półtorak” odlikuje se karakterističnom tekućom konzistencijom i viskoznošću po kojima se razlikuje od drugih vrsta medovine.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalni način proizvodnje:

Tradicionalni način proizvodnje:

Proizvodnja medovine u Poljskoj tisućljetna je tradicija obilježena velikom raznolikošću. Način proizvodnje stoljećima se razvijao i usavršavao, zbog čega su nastale brojne različite vrste medovine. Porijeklo proizvodnje seže do početaka poljske države. Godine 966. španjolski diplomat, trgovac i putnik Ibrahim ibn Jakub u svojim je pripovijestima naveo da „u zemlji Mješka I., uz prehrambene proizvode, meso i obradive površine, nalazimo obilje medovine, kako se nazivaju slavenska vina i opojna pića” (Mješko I. bio je prvi vladar Poljske). U kronikama Galla Anonima, u kojima je zabilježena povijest Poljske na prijelazu 11. u 12. stoljeće, u nekoliko se navrata jednako tako spominje proizvodnja medovine.

Epska pjesma „Pan Tadeusz” („Gospodin Tadija”) Adama Mickiewicza, koja prikazuje poljsko plemstvo 1811. i 1812. godine, prepuna je podataka o proizvodnji i navikama konzumacije medovine te o različitim vrstama medovine koje postoje. Medovina se spominje i u pjesmama Tomasza Zana (1796. – 1855.) te u trilogiji Henryka Sienkiewicza u kojoj se opisuje povijest Republike Poljske u 17. stoljeću („Ogniem i mieczem” („Ognjem i mačem”), objavljeno 1884., „Potop” („Potop”), objavljeno 1886. i „Pan Wołodyjowski” („Gospodin Volodijovski”) objavljeno 1887. i 1888.).

U tekstovima u kojima se opisuje poljska kulinarska tradicija 17. i 18. stoljeća medovina se više ne spominje samo općenito, već se navode i podaci o različitim vrstama medovine. Nazivale su se „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ili „czwórniak”, ovisno o načinu proizvodnje. Svaki od tih naziva odgovara drugoj vrsti medovine, različitoj po proizvodnji s posebnim omjerom meda i vode (ili soka) i trajanjem dozrijevanja. Način proizvodnje medovine „półtorak” isti je već stoljećima, uz nekoliko manjih izmjena.

Tradicionalni sastav

Tradicionalni sastav

Tradicionalna podjela medovine („półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” i „czwórniak”) u Poljskoj postoji već nekoliko stoljeća te je danas i dalje prisutna u svijesti potrošača. Po završetku Drugog svjetskog rata nastojalo se pravno urediti tradicionalnu podjelu medovine u četiri kategorije. Ta je podjela konačno unesena u nacionalno pravo 1948. Zakonom o proizvodnji vina, mošta od grožđa i medovine te o trgovanju tim proizvodima (Službeni list Republike Poljske od 18. studenoga 1948.). Taj zakon sadržava odredbe u pogledu proizvodnje medovine te se njime utvrđuju omjeri meda i vode i primjenjivi tehnološki zahtjevi. Definicija omjera vode i meda u medovini „półtorak” glasi kako slijedi: „Samo se medovina dobivena od prirodnog meda i vode u omjeru 1: 1⁄2 može nazivati ‚półtorak’”.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Obvezni nadzor obuhvaća:

| — | poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda, |
| --- | --- |

—

poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda,

| — | poštovanje trajanja starenja, |
| --- | --- |

—

poštovanje trajanja starenja,

| — | organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina), |
| --- | --- |

—

organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina),

| — | fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine. Vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine. Vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda.

Obvezni nadzor treba se provesti najmanje jednom godišnje.

Preporučuje se da se nadzor provodi u fazama proizvodnje navedenima u nastavku. Provedba nadzora u fazama navedenima u nastavku nije obvezna, ali se savjetuje jer se njome omogućuje ispravljanje eventualnih pogrešaka do kojih može doći u različitim fazama proizvodnje.

Faza 4.

U razdoblju fermentacije potrebno je provesti redoviti laboratorijski nadzor organoleptičkih svojstava (okus i miris) te fizičko-kemijskih parametara kao što je udio alkohola ili šećera, koji se mijenjaju tijekom procesa alkoholne fermentacije.

Faza 6.

U razdoblju starenja potrebno je redovno nadzirati osnovna organoleptička svojstva i sljedeće fizičko-kemijske pokazatelje: udio alkohola, ukupne šećere, ukupnu kiselost i hlapljivu kiselost.

Faza 8.

Prije pakiranja potrebno je provjeriti različite fizičko-kemijske i organoleptičke parametre utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda).

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232900

Telefaks

+48 226232998

E-pošta:

—

| ☒ javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela:

Posebne zadaće nadležnog tijela:

Prethodno navedeno nadzorno tijelo provjerava usklađenost sa svim elementima specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„DWÓJNIAK”

„DWÓJNIAK”

EZ br.: PL/TSG/007/036/6.9.2005.

EZ br.: PL/TSG/007/036/6.9.2005.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228282721

E-pošta:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Dwójniak”

Kada se proizvod stavlja na tržište, na etiketi može stajati sljedeća oznaka: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” („medovina proizvedena u skladu sa starom poljskom tradicijom”) Ta oznaka treba biti prevedena na ostale službene jezike.

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☒ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☒

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „dwójniak” izveden je iz riječi za broj „2” (na poljskom „dwa”) te je izravno povezan s povijesnim sastavom i načinom proizvodnje medovine „dwójniak” jer omjer vode i meda u moštu treba biti 1: 1. Naziv tako odražava posebna svojstva proizvoda. Budući da se pojam „dwójniak” upotrebljava isključivo za označivanje posebne vrste medovine, taj naziv jednako tako treba prepoznati kao poseban sam po sebi.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

registracija s rezervacijom naziva

—

☒

registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I.

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Medovina „dwójniak” bistro je piće koje se dobiva fermentacijom mošta od meda i ističe se aromom i okusom meda svojstvenima upotrijebljenoj sirovini.

Okus medovine „dwójniak” može se obogatiti dodavanjem začina. Medovina je svjetložute do tamnojantarne boje, ovisno o sorti pčelinjeg meda koja se upotrebljava u proizvodnji.

Fizičko-kemijski parametri svojstveni medovini „dwójniak”:

| — | udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol., |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol.,

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 175 g/l do 230 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 175 g/l do 230 g/l,

| — | ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l,

| — | hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 490, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 490,

| — | ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:






  — | 25 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:

—

25 grama po litri,

| — | 30 grama po litri, u slučaju voćne medovine, |
| --- | --- |

—

30 grama po litri, u slučaju voćne medovine,

| — | količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine. |
| --- | --- |

—

količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine.

Zabranjena je upotreba konzervansa, stabilizatora te umjetnih bojila ili aroma.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Sirovine

Sirovine

| — | prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:






  — | udio vode najviše 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:

—

udio vode najviše 20 % (m/m),

| — | udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m),

| — | ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m),

| — | ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml,

| — | udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda. |
| --- | --- |

—

udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda.

| — | poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol, |
| --- | --- |

—

poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol,

| — | začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir, |
| --- | --- |

—

začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir,

| — | prirodni voćni sokovi ili svježe voće, |
| --- | --- |

—

prirodni voćni sokovi ili svježe voće,

| — | etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla (po potrebi). |
| --- | --- |

—

etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla (po potrebi).

Način proizvodnje:

Način proizvodnje:

Faza 1.

Priprema (varenje) mošta od meda na temperaturi od 95 °C do 105 °C. Omjer meda i vode (eventualno vode i voćnog soka) koji se treba poštovati jest sljedeći: 1: 1 u gotovom proizvodu. Budući da je koncentracija šećera previsoka da bi kvasac mogao djelovati u procesu fermentacije, mošt se priprema prema omjeru meda i vode 1: 2, čemu se mogu dodati začini. Za proizvodnju voćne medovine, najmanje 30 % obujma vode zamjenjuje se voćnim sokom. Kako bi se poštovao omjer vode i meda svojstven medovini „dwójniak”, preostali med dodaje se na kraju faze fermentacije ili tijekom starenja.

Omjer vode i meda treba se strogo poštovati, a ekstrakt se dobiva u kotlu za mošt s parnim omotačem. Tim načinom varenja sprječava se karameliziranje šećera.

Faza 2.

Hlađenje mošta na temperaturu od 20 °C do 22 °C koja je optimalna za razmnožavanje kvasca. Mošt se treba ohladiti na dan proizvodnje. Vrijeme hlađenja ovisi o učinkovitosti hladnjaka. Hlađenjem se jamči mikrobiološka sigurnost mošta.

Faza 3.

Priprema mješavine mošta i kvasca: dodavanje otopine kvasca u mošt od meda u bačvi za fermentaciju.

Faza 4.

| A. | Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije.

| B. | Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. U razdoblju mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava. |
| --- | --- |

B.

Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. U razdoblju mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava.

Preostali med kojim se dobiva potrebni omjer za medovinu „dwójniak” može se dodati u ovoj fazi.

Faza 5.

Procjeđivanje fermentiranog mošta na čijem se dnu skuplja talog.

Nakon što udio alkohola dosegne najmanje 12 % vol. mošt je potrebno procijediti prije nego što ostari. Tim se postupkom jamči dobivanje željenih fizičko-kemijskih i organoleptičkih svojstava. Ako se mošt ne odvoji od taloga na kraju razdoblja mirne fermentacije, to negativno utječe na organoleptička svojstva zbog pojave autolize kvasca.

Faza 6.

Starenje (dozrijevanje) i pretakanje (dekantiranje): ponavljanje postupka prema potrebi kako bi se spriječilo odvijanje nepoželjnih procesa u talogu (autoliza kvasca). Za vrijeme starenja mogu se provesti postupci kao što su pasterizacija ili filtriranje.

Preostali med kojim se dobiva potrebni omjer za medovinu „dwójniak” može se dodati u ovoj fazi ako se nije dodao na kraju faze fermentacije. Ova je faza ključna za dobivanje posebnih organoleptičkih svojstava proizvoda.

Razdoblje starenja medovine „dwójniak” treba trajati najmanje dvije godine.

Faza 7.

„Poboljšavanje arome” (sastav): ova se faza odnosi na pripremu gotovog proizvoda koji ima organoleptičke i fizičko-kemijske karakteristike svojstvene medovini „dwójniak”, utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda). Kako bi se poštovali traženi pokazatelji, organoleptička i fizičko-kemijska svojstva proizvoda mogu se poboljšati dodavanjem sljedećeg:

| — | pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine, |
| --- | --- |

—

pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine,

| — | ekstrakta bilja i začina, |
| --- | --- |

—

ekstrakta bilja i začina,

| — | etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. |
| --- | --- |

—

etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla.

Cilj je ove faze dobiti proizvod s karakterističnim bukeom medovine „dwójniak”.

Faza 8.

Pakiranje proizvoda na temperaturi od 18 °C do 25 °C u pojedinačnu ambalažu. Za prezentaciju medovine „dwójniak” preporučaju se tradicionalna pakiranja, kao što su demižon, keramička ambalaža ili hrastove bačve.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva medovine „dwójniak” određuju:

| — | priprema mošta (sastav i udjeli sirovina), |
| --- | --- |

—

priprema mošta (sastav i udjeli sirovina),

| — | starenje i dozrijevanje, |
| --- | --- |

—

starenje i dozrijevanje,

| — | fizičko-kemijska i organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijska i organoleptička svojstva.

Priprema mošta (sastav i udjeli sirovina)

Priprema mošta (sastav i udjeli sirovina)

Posebna svojstva medovine „dwójniak” prije svega su rezultat stroge primjene i nadziranja željenog omjera vode i meda u odnosu 1: 1. Tim omjerom uvjetuju se sve ostale faze proizvodnje medovine „dwójniak” u kojima ona poprima svoja iznimna svojstva.

Starenje i dozrijevanje

Starenje i dozrijevanje

Prema starom poljskom tradicionalnom receptu, svojstva proizvoda ovise o tome poštuje li se predviđeno trajanje starenja i dozrijevanja. U slučaju medovine „dwójniak”, ta faza traje najmanje dvije godine.

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Poštovanjem svih faza proizvodnje koje su opisane u specifikaciji proizvoda jamči se dobivanje proizvoda jedinstvenog okusa i arome. Iznimni okus i miris medovine „dwójniak” proizlaze iz njezina posebnog udjela šećera i alkohola:

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije: 175 – 230 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije: 175 – 230 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 490, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 490,

| — | udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol. |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 15 % do 18 % vol.

Zahvaljujući strogo definiranim omjerima sastojaka koji se upotrebljavaju u proizvodnji, medovina „dwójniak” odlikuje se karakterističnom tekućom konzistencijom i viskoznošću po kojima se razlikuje od drugih vrsta medovine.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalni način proizvodnje:

Tradicionalni način proizvodnje:

Proizvodnja medovine u Poljskoj tisućljetna je tradicija obilježena velikom raznolikošću. Način proizvodnje stoljećima se razvijao i usavršavao, zbog čega su nastale brojne različite vrste medovine. Porijeklo proizvodnje seže do početaka poljske države. Godine 966. španjolski diplomat, trgovac i putnik Ibrahim ibn Jakub u svojim je pripovijestima naveo da „u zemlji Mješka I. uz prehrambene proizvode, meso i obradive površine, nalazimo obilje medovine, kako se nazivaju slavenska vina i opojna pića” (Mješko I. bio je prvi vladar Poljske). U kronikama Galla Anonima, u kojima je zabilježena povijest Poljske na prijelazu iz 11. u 12. stoljeće, u nekoliko se navrata jednako tako spominje proizvodnja medovine.

Epska pjesma „Pan Tadeusz” („Gospodin Tadija”) Adama Mickiewicza, koja prikazuje poljsko plemstvo 1811. i 1812. godine, prepuna je podataka o proizvodnji i navikama konzumacije medovine te o različitim vrstama medovine koje postoje. Medovina se spominje i u pjesmama Tomasza Zana (1796. – 1855.) te u trilogiji Henryka Sienkiewicza u kojoj se opisuje povijest Republike Poljske u 17. stoljeću („Ogniem i mieczem” („Ognjem i mačem”), objavljeno 1884., „Potop” („Potop”), objavljeno 1886. i „Pan Wołodyjowski” („Gospodin Volodijovski”) objavljeno 1887. i 1888.).

U tekstovima u kojima se opisuje poljska kulinarska tradicija 17. i 18. stoljeća medovina se više ne spominje samo općenito, već se navode i podaci o različitim vrstama medovine. Nazivale su se „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ili „czwórniak”, ovisno o načinu proizvodnje. Svaki od tih naziva odgovara drugoj vrsti medovine, različitoj po proizvodnji s posebnim omjerom meda i vode (ili soka) i trajanjem dozrijevanja. Način proizvodnje medovine „dwójniak” isti je već stoljećima, uz nekoliko manjih izmjena.

Tradicionalni sastav

Tradicionalni sastav

Tradicionalna podjela medovine („półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” i „czwórniak”) u Poljskoj postoji već nekoliko stoljeća te je danas i dalje prisutna u svijesti potrošača. Po završetku Drugog svjetskog rata nastojalo se pravno urediti tradicionalnu podjelu medovine u četiri kategorije. Ta je podjela konačno unesena u nacionalno pravo 1948. Zakonom o proizvodnji vina, mošta od grožđa i medovine te o trgovanju tim proizvodima (Službeni list Republike Poljske od 18. studenoga 1948.). Taj zakon sadržava odredbe u pogledu proizvodnje medovine te se njime utvrđuju omjeri meda i vode i primjenjivi tehnološki zahtjevi. Definicija omjera vode i meda u medovini „dwójniak” glasi kako slijedi: „Samo se medovina dobivena od prirodnog meda i vode u omjeru 1: 1 može nazivati ‚dwójniak’”.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Obvezni nadzor obuhvaća:

| — | poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda, |
| --- | --- |

—

poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda,

| — | poštovanje trajanja starenja, |
| --- | --- |

—

poštovanje trajanja starenja,

| — | organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina), |
| --- | --- |

—

organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina),

| — | fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda.

Obvezni nadzor treba se provesti najmanje jednom godišnje.

Preporučuje se da se nadzor provodi u fazama proizvodnje navedenima u nastavku. Provedba nadzora u fazama navedenima u nastavku nije obvezna, ali se savjetuje jer se njome omogućuje ispravljanje eventualnih pogrešaka do kojih može doći u različitim fazama proizvodnje.

Faza 4.

U razdoblju fermentacije potrebno je provesti redoviti laboratorijski nadzor organoleptičkih svojstava (okus i miris) te fizičko-kemijskih parametara kao što je udio alkohola ili šećera, koji se mijenjaju tijekom procesa alkoholne fermentacije.

Faza 6.

U razdoblju starenja potrebno je redovno nadzirati osnovna organoleptička svojstva i sljedeće fizičko-kemijske pokazatelje: udio alkohola, ukupne šećere, ukupnu kiselost i hlapljivu kiselost.

Faza 8.

Prije pakiranja potrebno je provjeriti različite fizičko-kemijske i organoleptičke parametre utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda).

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232900

Telefaks

+48 226232998

E-pošta:

—

| ☒ javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela:

Posebne zadaće nadležnog tijela:

Prethodno navedeno nadzorno tijelo provjerava usklađenost sa svim elementima specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„TRÓJNIAK”

„TRÓJNIAK”

EZ br.: PL/TSG/007/0033/6.9.2005.

EZ br.: PL/TSG/007/0033/6.9.2005.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228282721

E-pošta:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Trójniak”

Kada se proizvod stavlja na tržište, na etiketi može stajati sljedeća oznaka: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” („medovina proizvedena u skladu sa starom poljskom tradicijom”). Ta oznaka treba biti prevedena na ostale službene jezike.

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☒ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☒

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „trójniak” izveden je iz riječi za broj „3” (na poljskom „trzy”) te je izravno povezan s povijesnim sastavom i načinom proizvodnje medovine „trójniak” jer omjer vode i meda u moštu treba biti 2: 1. Naziv tako odražava posebna svojstva proizvoda. Budući da se pojam „trójniak” upotrebljava isključivo za označivanje posebne vrste medovine, taj naziv jednako tako treba prepoznati kao poseban sam po sebi.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | Registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

Registracija s rezervacijom naziva

—

☒

Registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I.

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Medovina „trójniak” bistro je piće koje se dobiva fermentacijom mošta od meda i ističe se aromom i okusom meda svojstvenima upotrijebljenoj sirovini.

Okus medovine „trójniak” može se obogatiti dodavanjem začina. Medovina je svjetložute do tamnojantarne boje, ovisno o sorti pčelinjeg meda koja se upotrebljava u proizvodnji.

Fizičko-kemijski parametri svojstveni medovini „trójniak”:

| — | udio alkohola iznosi od 12 % do 15 % vol., |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 12 % do 15 % vol.,

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 65 g/l do 120 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 65 g/l do 120 g/l,

| — | ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l,

| — | hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 323, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 323,

| — | ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:






  — | 20 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:

—

20 grama po litri,

| — | 25 grama po litri, u slučaju voćne medovine, |
| --- | --- |

—

25 grama po litri, u slučaju voćne medovine,

| — | količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine. |
| --- | --- |

—

količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine.

Zabranjena je upotreba konzervansa, stabilizatora te umjetnih bojila ili aroma.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Sirovine

Sirovine

| — | Prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:






  — | udio vode najviše 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:

—

udio vode najviše 20 % (m/m),

| — | udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m),

| — | ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m),

| — | ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml,

| — | udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda. |
| --- | --- |

—

udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda.

| — | Poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol. |
| --- | --- |

—

Poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol.

| — | Začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir. |
| --- | --- |

—

Začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir.

| — | Prirodni voćni sokovi ili svježe voće. |
| --- | --- |

—

Prirodni voćni sokovi ili svježe voće.

Način proizvodnje:

Način proizvodnje:

Faza 1.

Priprema (varenje) mošta od meda na temperaturi od 95 °C do 105 °C. Mošt se sastoji od meda i vode (eventualno vode i voćnog soka) u omjeru 1: 2, čemu se mogu dodati začini. Za proizvodnju voćne medovine najmanje 30 % obujma vode zamjenjuje se voćnim sokom.

Omjer vode i meda treba se strogo poštovati, a ekstrakt se dobiva u kotlu za mošt s parnim omotačem. Tom metodom varenja sprječava se karameliziranje šećera.

Faza 2.

Hlađenje mošta na temperaturu od 20 °C do 22 °C, koja je optimalna za razmnožavanje kvasca. Mošt se treba ohladiti na dan proizvodnje. Vrijeme hlađenja ovisi o učinkovitosti hladnjaka. Hlađenjem se jamči mikrobiološka sigurnost mošta.

Faza 3.

Priprema mješavine mošta i kvasca – Dodavanje otopine kvasca u mošt od meda u bačvi za fermentaciju.

Faza 4.

| A. | Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije.

| B. | Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava. |
| --- | --- |

B.

Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava.

Faza 5.

Procjeđivanje fermentiranog mošta, na čijem se dnu skuplja talog.

Nakon što udio alkohola dosegne najmanje 12 % vol., mošt je potrebno procijediti prije nego što ostari. Tim se postupkom jamči dobivanje željenih fizičko-kemijskih i organoleptičkih svojstava. Ako se mošt ne odvoji od taloga na kraju razdoblja mirne fermentacije, to negativno utječe na organoleptička svojstva zbog pojave autolize kvasca.

Faza 6.

Starenje (dozrijevanje) i pretakanje (dekantiranje) – Ponavljanje postupka prema potrebi kako bi se spriječilo odvijanje nepoželjnih procesa u talogu (autoliza kvasca). Za vrijeme starenja mogu se provesti postupci kao što su pasterizacija ili filtriranje. Ta je faza ključna za dobivanje posebnih organoleptičkih svojstava proizvoda.

Razdoblje starenja medovine „trójniak” treba trajati najmanje jednu godinu.

Faza 7.

„Poboljšavanje arome” (sastav) – ta se faza odnosi na pripremu gotova proizvoda koji ima organoleptičke i fizičko-kemijske karakteristike svojstvene medovini „trójniak”, koje su utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda). Kako bi se poštovali traženi pokazatelji, organoleptička i fizičko-kemijska svojstva proizvoda mogu se poboljšati dodavanjem:

| — | pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine, |
| --- | --- |

—

pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine,

| — | ekstrakta bilja i začina. |
| --- | --- |

—

ekstrakta bilja i začina.

Cilj je ove faze dobiti proizvod s karakterističnim bukeom medovine „trójniak”.

Faza 8.

Pakiranje proizvoda na visokoj temperaturi (od 55 do 60 C) u pojedinačnu ambalažu. Za prezentaciju medovine „trójniak” preporučuju se tradicionalna pakiranja, kao što su demižon, keramička ambalaža ili hrastove bačve.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva medovine „trójniak” određuju:

| — | priprema mošta (sastav i udio sirovina), |
| --- | --- |

—

priprema mošta (sastav i udio sirovina),

| — | starenje i dozrijevanje, |
| --- | --- |

—

starenje i dozrijevanje,

| — | fizičko-kemijska i organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijska i organoleptička svojstva.

Priprema mošta (sastav i udio sirovina)

Priprema mošta (sastav i udio sirovina)

Posebna svojstva medovine „trójniak” prije svega su rezultat stroge primjene i nadziranja željenog omjera vode i meda u odnosu 2: 1. Tim omjerom uvjetuju se sve ostale faze proizvodnje medovine „trójniak” u kojima ona poprima svoja iznimna svojstva.

Starenje i dozrijevanje

Starenje i dozrijevanje

Prema starom poljskom tradicionalnom receptu, svojstva proizvoda ovise o tome poštuje li se predviđeno trajanje starenja i dozrijevanja. U slučaju medovine „trójniak” ta faza traje najmanje jednu godinu.

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Poštovanjem svih faza proizvodnje koje su opisane u specifikaciji proizvoda jamči se dobivanje proizvoda jedinstvenog okusa i arome. Iznimni okus i miris medovine „trójniak” proizlaze iz njezina posebnog udjela šećera i alkohola:

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije: > 65 – 120 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije: > 65 – 120 g/l,

| — | ukupni udio šećera nakon dodavanja stvarnom volumnom udjelu alkohola, koji se množi s 18, iznosi najmanje 323 grama, |
| --- | --- |

—

ukupni udio šećera nakon dodavanja stvarnom volumnom udjelu alkohola, koji se množi s 18, iznosi najmanje 323 grama,

| — | udio alkohola iznosi od 12 % do 15 % vol. |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 12 % do 15 % vol.

Zahvaljujući strogo definiranim omjerima sastojaka koji se upotrebljavaju u proizvodnji, medovina „trójniak” odlikuje se karakterističnom tekućom konzistencijom i viskoznošću, po kojima se razlikuje od drugih vrsta medovine.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalni način proizvodnje:

Tradicionalni način proizvodnje:

Proizvodnja medovine u Poljskoj tisućljetna je tradicija obilježena velikom raznolikošću. Način proizvodnje stoljećima se razvijao i usavršavao, zbog čega su nastale brojne različite vrste medovine. Podrijetlo proizvodnje seže do početaka poljske države. Godine 966. španjolski diplomat, trgovac i putnik Ibrahim ibn Jakub u svojim je pripovijestima naveo da „u zemlji Mješka I., uz prehrambene proizvode, meso i obradive površine, nalazimo obilje medovine, kako se nazivaju slavenska vina i opojna pića” (Mješko I. bio je prvi vladar Poljske). U kronikama Galla Anonima, u kojima je zabilježena povijest Poljske na prijelazu 11. u 12. stoljeće, u nekoliko se navrata jednako tako spominje proizvodnja medovine.

Epska pjesma „Pan Tadeusz” („Gospodin Tadija”) Adama Mickiewicza, koja prikazuje poljsko plemstvo 1811. i 1812., prepuna je podataka o proizvodnji i navikama konzumacije medovine te o različitim vrstama medovine koje postoje. Medovina se spominje i u pjesmama Tomasza Zana (1796. – 1855.) te u trilogiji Henryka Sienkiewicza, u kojoj se opisuje povijest Republike Poljske u 17. stoljeću („Ogniem i mieczem” („Ognjem i mačem”), objavljeno 1884., „Potop” („Potop”), objavljeno 1886. i „Pan Wołodyjowski” („Gospodin Volodijovski”) objavljeno 1887. i 1888.).

U tekstovima u kojima se opisuje poljska kulinarska tradicija 17. i 18. stoljeća medovina se više ne spominje samo općenito, već se navode i podaci o različitim vrstama medovine. Nazivale su se „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ili „czwórniak”, ovisno o načinu proizvodnje. Svaki od tih naziva odgovara drugoj vrsti medovine, različitoj po proizvodnji s posebnim omjerom meda i vode (ili soka) i trajanjem starenja. Način proizvodnje medovine „trójniak” isti je već stoljećima, uz nekoliko manjih izmjena.

Tradicionalni sastav

Tradicionalni sastav

Tradicionalna podjela medovine („półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” i „czwórniak”) u Poljskoj postoji već nekoliko stoljeća te je danas i dalje prisutna u svijesti potrošača. Po završetku Drugog svjetskog rata nastojalo se pravno urediti tradicionalnu podjelu medovine u četiri kategorije. Ta je podjela konačno unesena u nacionalno pravo 1948. Zakonom o proizvodnji vina, mošta od grožđa i medovine te o trgovanju tim proizvodima (Službeni list Republike Poljske od 18. studenoga 1948.). Taj zakon sadržava odredbe u pogledu proizvodnje medovine te se njime utvrđuju omjeri meda i vode te primjenjivi tehnološki zahtjevi. Definicija omjera vode i meda u medovini „trójniak” glasi kako slijedi: „Samo se medovina dobivena od prirodnog meda i vode u omjeru 1: 2 može nazivati ‚trójniak’”.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Obvezni nadzor obuhvaća:

| — | poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda, |
| --- | --- |

—

poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda,

| — | poštovanje trajanja starenja, |
| --- | --- |

—

poštovanje trajanja starenja,

| — | organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina), |
| --- | --- |

—

organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina),

| — | fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda.

Obvezni nadzor treba se provesti najmanje jednom godišnje.

Preporučuje se da se nadzor provodi u fazama proizvodnje navedenima u nastavku. Provedba nadzora u fazama navedenima u nastavku nije obvezna, ali se savjetuje jer se njome omogućuje ispravljanje eventualnih pogrešaka do kojih može doći u različitim fazama proizvodnje.

Faza 4.

U razdoblju fermentacije potrebno je provesti redoviti laboratorijski nadzor organoleptičkih svojstava (okus i miris) te fizičko-kemijskih parametara kao što je udio alkohola ili udio šećera, koji se mijenjaju tijekom procesa alkoholne fermentacije.

Faza 6.

U razdoblju starenja potrebno je redovito nadzirati osnovna organoleptička svojstva i sljedeće fizičko-kemijske pokazatelje: udio alkohola, ukupne šećere, ukupnu kiselost i hlapljivu kiselost.

Faza 8.

Prije pakiranja potrebno je provjeriti različite fizičko-kemijske i organoleptičke parametre utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda).

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232900

Telefaks

+48 226232998

E-pošta:

—

| ☒ Javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela:

Posebne zadaće nadležnog tijela:

Prethodno navedeno nadzorno tijelo provjerava usklađenost sa svim elementima specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„CZWÓRNIAK”

„CZWÓRNIAK”

EZ br.: PL-TSG-007-0035-6.9.2006.

EZ br.: PL-TSG-007-0035-6.9.2006.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228282721

E-pošta:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Czwórniak”

Kada se proizvod stavlja na tržište, na etiketi može stajati sljedeća oznaka: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” („medovina proizvedena u skladu sa starom poljskom tradicijom”) Tu bi se oznaku trebalo prevesti na ostale službene jezike.

3.2.   Riječ je o nazivu Naziv:

Riječ je o nazivu Naziv:

| — | ☒ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☒

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „czwórniak” izveden je iz riječi za broj „4” (na poljskom „cztery”) te je izravno povezan s povijesnim sastavom i načinom proizvodnje medovine „czwórniak” jer omjer vode i meda u moštu treba biti 3: 1. Naziv tako odražava posebna svojstva proizvoda. Budući da se pojam „czwórniak” upotrebljava isključivo za označivanje posebne vrste medovine, taj naziv jednako tako treba smatrati samim po sebi specifičnim.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

registracija s rezervacijom naziva

—

☒

registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I.

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Medovina „czwórniak” bistro je piće koje se dobiva fermentacijom mošta od meda i ističe se aromom i okusom meda svojstvenima upotrijebljenoj sirovini.

Okus medovine „czwórniak” može se obogatiti dodavanjem začina. Medovina je svjetložute do tamnojantarne boje, ovisno o sorti pčelinjeg meda koja se upotrebljava u proizvodnji.

Fizičko-kemijski parametri svojstveni medovini „czwórniak”:

| — | udio alkohola iznosi od 9 % do 12 % vol., |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 9 % do 12 % vol.,

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 35 g/l do 90 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije iznose od 35 g/l do 90 g/l,

| — | ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost izražena u gramima jabučne kiseline iznosi od 3,5 g/l do 8 g/l,

| — | hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapljiva kiselost izražena u gramima octene kiseline iznosi najviše 1,4 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 240, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 240,

| — | ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:






  — | 15 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt bez reducirajućih šećera najmanje:

—

15 grama po litri,

| — | 20 grama po litri, u slučaju voćne medovine, |
| --- | --- |

—

20 grama po litri, u slučaju voćne medovine,

| — | količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine. |
| --- | --- |

—

količina pepela najmanje 1,3 grama po litri, u slučaju voćne medovine.

Zabranjena je upotreba konzervansa, stabilizatora te umjetnih bojila ili aroma.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Sirovine

Sirovine

| — | prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:






  — | udio vode najviše 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

prirodni pčelinji med koji ispunjava sljedeće kriterije:

—

udio vode najviše 20 % (m/m),

| — | udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

udio reducirajućih šećera najmanje 70 % (m/m),

| — | ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

ukupni udio saharoze i melezitoze najviše 5 % (m/m),

| — | ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml, |
| --- | --- |

—

ukupna kiselost – otopina NaOH 1 mol/l na 100 g meda: raspon od 1 ml do 5 ml,

| — | udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda. |
| --- | --- |

—

udio 5-hidroksimetilfurfurala (HMF), najviše 4 mg/100 g meda.

| — | poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol. |
| --- | --- |

—

poseban kvasac za medovinu snažnog učinka fermentacije, odnosno kvasac kojim se velik udio šećera može pretvoriti u alkohol.

| — | začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir. |
| --- | --- |

—

začini: klinčić, cimet, muškatni oraščić ili đumbir.

| — | prirodni voćni sokovi ili svježe voće. |
| --- | --- |

—

prirodni voćni sokovi ili svježe voće.

Način proizvodnje:

Način proizvodnje:

Faza 1.

Priprema (varenje) mošta od meda na temperaturi od 95 °C do 105 °C. Omjer meda i vode (eventualno vode i voćnog soka) koji se treba poštovati jest sljedeći: 1: 3, čemu se mogu dodati začini. Za proizvodnju voćne medovine, najmanje 30 % obujma vode zamjenjuje se voćnim sokom.

Omjer vode i meda treba se strogo poštovati, a ekstrakt se dobiva u kotlu za mošt s parnim omotačem. Tim načinom varenja sprječava se karameliziranje šećera.

Faza 2.

Hlađenje mošta na temperaturu od 20 °C do 22 °C koja je optimalna za razmnožavanje kvasca. Mošt se treba ohladiti na dan proizvodnje. Vrijeme hlađenja ovisi o učinkovitosti hladnjaka. Hlađenjem se jamči mikrobiološka sigurnost mošta.

Faza 3.

Priprema mješavine mošta i kvasca – Dodavanje otopine kvasca u mošt od meda u bačvi za fermentaciju.

Faza 4.

| A. | Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija: 6 do 10 dana. Održavanjem temperature na 28 °C jamči se pravilno odvijanje procesa fermentacije.

| B. | Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava. |
| --- | --- |

B.

Mirna fermentacija: 3 do 6 tjedana. Razdobljem mirne fermentacije omogućuje se dobivanje željenih fizičko-kemijskih svojstava.

Faza 5.

Procjeđivanje fermentiranog mošta na čijem se dnu skuplja talog.

Nakon što udio alkohola dosegne najmanje 9 % vol., mošt je potrebno procijediti prije nego što ostari. Tim se postupkom jamči dobivanje željenih fizičko-kemijskih i organoleptičkih svojstava. Ako se mošt ne odvoji od taloga na kraju razdoblja mirne fermentacije, to negativno utječe na organoleptička svojstva zbog pojave autolize kvasca.

Faza 6.

Starenje (dozrijevanje) i pretakanje (dekantiranje) – Ponavljanje postupka prema potrebi kako bi se spriječilo odvijanje nepoželjnih procesa u talogu (autoliza kvasca). Za vrijeme starenja mogu se provesti postupci kao što su pasterizacija ili filtriranje.

Ova je faza ključna za dobivanje posebnih organoleptičkih svojstava proizvoda.

Razdoblje starenja medovine „czwórniak” treba trajati najmanje devet mjeseci.

Faza 7.

„Poboljšavanje arome” (sastav) – ova se faza odnosi na pripremu gotova proizvoda koji ima organoleptičke i fizičko-kemijske karakteristike svojstvene medovini „czwórniak”, utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda). Kako bi se poštovali traženi parametri, organoleptička i fizičko-kemijska svojstva proizvoda mogu se poboljšati dodavanjem:

| — | pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine, |
| --- | --- |

—

pčelinjeg meda za zaslađivanje medovine,

| — | ekstrakta bilja i začina. |
| --- | --- |

—

ekstrakta bilja i začina.

Cilj je ove faze dobiti proizvod s karakterističnim bukeom medovine „czwórniak”.

Faza 8.

Pakiranje proizvoda na visokoj temperaturi (od 55 °C do 60 °C) u pojedinačnu ambalažu. Za prezentaciju medovine „czwórniak” preporučaju se tradicionalna pakiranja, kao što su demižon, keramička ambalaža ili hrastove bačve.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva medovine „czwórniak” određuju:

| — | priprema mošta (sastav i udjeli sirovina), |
| --- | --- |

—

priprema mošta (sastav i udjeli sirovina),

| — | starenje i dozrijevanje, |
| --- | --- |

—

starenje i dozrijevanje,

| — | fizičko-kemijska i organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijska i organoleptička svojstva.

Priprema mošta (sastav i udjeli sirovina)

Priprema mošta (sastav i udjeli sirovina)

Posebna svojstva medovine „czwórniak” prije svega su rezultat stroge primjene i nadziranja željenog omjera vode i meda u odnosu 3: 1. Tim omjerom uvjetuju se sve ostale faze proizvodnje medovine „czwórniak” u kojima ona poprima svoja iznimna svojstva.

Starenje i dozrijevanje

Starenje i dozrijevanje

Prema starom poljskom tradicionalnom receptu, svojstva proizvoda ovise o tome poštuje li se predviđeno trajanje starenja i dozrijevanja. U slučaju medovine „czwórniak”, ta faza traje najmanje devet mjeseci.

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Fizičko-kemijska i organoleptička svojstva

Poštovanjem svih faza proizvodnje koje su opisane u specifikaciji proizvoda jamči se dobivanje proizvoda jedinstvenog okusa i arome. Iznimni okus i miris medovine „czwórniak” proizlaze iz njezinog posebnog udjela šećera i alkohola:

| — | reducirajući šećeri nakon inverzije: 35 – 90 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajući šećeri nakon inverzije: 35 – 90 g/l,

| — | ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 240, |
| --- | --- |

—

ukupni šećeri (g) dodani stvarnom volumnom udjelu alkohola koji se množi s 18: najmanje 240,

| — | udio alkohola iznosi od 9 % do 12 % vol. |
| --- | --- |

—

udio alkohola iznosi od 9 % do 12 % vol.

Zahvaljujući strogo definiranim omjerima sastojaka koji se upotrebljavaju u proizvodnji, medovina „czwórniak” odlikuje se karakterističnom tekućom konzistencijom i viskoznošću po kojima se razlikuje od drugih vrsta medovine.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalni način proizvodnje:

Tradicionalni način proizvodnje:

Proizvodnja medovine u Poljskoj tisućljetna je tradicija obilježena velikom raznolikošću. Način proizvodnje stoljećima se razvijao i usavršavao, zbog čega su nastale brojne različite vrste medovine. Porijeklo proizvodnje seže do početaka poljske države. Godine 966. španjolski diplomat, trgovac i putnik Ibrahim ibn Jakub u svojim je pripovijestima naveo da „u zemlji Mješka I., uz prehrambene proizvode, meso i obradive površine, nalazimo obilje medovine, kako se nazivaju slavenska vina i opojna pića” (Mješko I. bio je prvi vladar Poljske). U kronikama Galla Anonima, u kojima je zabilježena povijest Poljske na prijelazu 11. u 12. stoljeće, u nekoliko se navrata jednako tako spominje proizvodnja medovine.

Epska pjesma „Pan Tadeusz” („Gospodin Tadija”) Adama Mickiewicza, koja prikazuje poljsko plemstvo 1811. i 1812. godine, prepuna je podataka o proizvodnji i navikama konzumacije medovine te o različitim vrstama medovine koje postoje. Medovina se spominje i u pjesmama Tomasza Zana (1796. – 1855.) te u trilogiji Henryka Sienkiewicza u kojoj se opisuje povijest Republike Poljske u 17. stoljeću („Ogniem i mieczem” („Ognjem i mačem”), objavljeno 1884., „Potop” („Potop”), objavljeno 1886. i „Pan Wołodyjowski” („Gospodin Volodijovski”) objavljeno 1887. i 1888.).

U tekstovima u kojima se opisuje poljska kulinarska tradicija 17. i 18. stoljeća medovina se više ne spominje samo općenito, već se navode i podaci o različitim vrstama medovine. Nazivale su se „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ili „czwórniak”, ovisno o načinu proizvodnje. Svaki od tih naziva odgovara drugoj vrsti medovine, različitoj po proizvodnji s posebnim omjerom meda i vode (ili soka) i trajanjem dozrijevanja. Način proizvodnje medovine „czwórniak” isti je već stoljećima, uz nekoliko manjih izmjena.

Tradicionalni sastav

Tradicionalni sastav

Tradicionalna podjela medovine („półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” i „czwórniak”) u Poljskoj postoji već nekoliko stoljeća te je danas i dalje prisutna u svijesti potrošača. Po završetku Drugog svjetskog rata nastojalo se pravno urediti tradicionalnu podjelu medovine u četiri kategorije. Ta je podjela konačno unesena u nacionalno pravo 1948. Zakonom o proizvodnji vina, mošta od grožđa i medovine te o trgovanju tim proizvodima (Službeni list Republike Poljske od 18. studenoga 1948.). Taj zakon sadržava odredbe u pogledu proizvodnje medovine te se njime utvrđuju omjeri meda i vode i primjenjivi tehnološki zahtjevi. Definicija omjera vode i meda u medovini „czwórniak” glasi kako slijedi: „Samo se medovina dobivena od prirodnog meda i vode u omjeru 1: 3 može nazivati ‚czwórniak’”.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Obvezni nadzor obuhvaća:

| — | poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda, |
| --- | --- |

—

poštovanje omjera utvrđenih za mošt od meda,

| — | poštovanje trajanja starenja, |
| --- | --- |

—

poštovanje trajanja starenja,

| — | organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina), |
| --- | --- |

—

organoleptička svojstva gotovog proizvoda (okus, miris, boja, bistrina),

| — | fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijske pokazatelje gotovog proizvoda: udio alkohola, ukupne šećere, reducirajuće šećere nakon inverzije, ukupnu kiselost, hlapljivu kiselost, ekstrakt bez reducirajućih šećera i pepeo u slučaju voćne medovine – vrijednosti koje se trebaju poštovati navedene su u točki 3.5. specifikacije proizvoda.

Obvezni nadzor treba se provesti najmanje jednom godišnje.

Preporučuje se da se nadzor provodi u fazama proizvodnje navedenima u nastavku. Provedba nadzora u fazama navedenima u nastavku nije obvezna, ali se savjetuje jer se njome omogućuje ispravljanje eventualnih pogrešaka do kojih može doći u različitim fazama proizvodnje.

Faza 4.

U razdoblju fermentacije potrebno je provesti redoviti laboratorijski nadzor organoleptičkih svojstava (okus i miris) te fizičko-kemijskih parametara kao što je udio alkohola ili šećera, koji se mijenjaju tijekom procesa alkoholne fermentacije.

Faza 6.

U razdoblju starenja potrebno je redovno nadzirati osnovna organoleptička svojstva i sljedeće fizičko-kemijske pokazatelje: udio alkohola, ukupne šećere, ukupnu kiselost i hlapljivu kiselost.

Faza 8.

Prije pakiranja potrebno je provjeriti različite fizičko-kemijske i organoleptičke parametre utvrđene u točki 3.5. (opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda).

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232900

Telefaks

+48 226232998

E-pošta:

—

| ☒ javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela:

Posebne zadaće nadležnog tijela:

Prethodno navedeno nadzorno tijelo provjerava usklađenost sa svim elementima specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

EZ br.: PL-TSG-007-0047-5.12.2006.

EZ br.: PL-TSG-007-0047-5.12.2006.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Związek „Polskie Mięso” (poljski savez poduzeća iz sektora proizvodnje mesa) |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Związek „Polskie Mięso” (poljski savez poduzeća iz sektora proizvodnje mesa)

Adresa:

ul. Wspólna 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228302657

Telefaks

+48 228301648

E-pošta:

info@polskie-mieso.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv (nazivi) koje je potrebno upisati u registar (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Naziv (nazivi) koje je potrebno upisati u registar (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☐ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☐

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „kiełbasa jałowcowa” (kobasica s borovicom) odražava posebnost proizvoda, koja se najprije odnosi na njegovu iznimnu aromu i okus. Ta svojstva proizlaze iz upotrebe, tijekom postupka proizvodnje, plodova borovice (Juniperus), koji se melju netom prije dodavanja mesnoj sirovini te iz upotrebe grančica borovice tijekom dimljenja.

Juniperus

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

registracija s rezervacijom naziva

—

☒

registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. – Mesni proizvodi (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Kobasica „kiełbasa jałowcowa” jednoliko je naborana te je valjkastog oblika savijenog u kolut. Svojstvenog je okruglog izgleda te je cijelom dužinom blago izbrazdana. Postoje dvije veličine kolutova:

| — | mali kolut u prirodnom crijevu, najvećeg promjera do 32 mm i težine oko 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

mali kolut u prirodnom crijevu, najvećeg promjera do 32 mm i težine oko 0,5 kg,

| — | veliki kolut u umjetnom crijevu od proteinskih vlakana, najvećeg promjera do 36 mm i težine oko 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

veliki kolut u umjetnom crijevu od proteinskih vlakana, najvećeg promjera do 36 mm i težine oko 0,8 kg.

Kobasica „kiełbasa jałowcowa” tamno je smeđe boje, svojstvene izrazito dimljenim proizvodima, koja je ravnomjerno raspoređena na cijeloj površini.

Na dodir i u pogledu konzistencije, kolut se odlikuje suhom, jednoliko naboranom, ali nježnom teksturom, pri čemu crijevo usko prianja uz nadjev.

Svoj karakterističan okus i mekoću proizvod duguje odabiru sirovina i mirodija (posebno borovici) te prirodnom dimljenju tijekom postupka proizvodnje.

Kemijski sastav:

| — | udio bjelančevina: najmanje 15 %, |
| --- | --- |

—

udio bjelančevina: najmanje 15 %,

| — | udio vode: najviše 60 %, |
| --- | --- |

—

udio vode: najviše 60 %,

| — | udio masti: najviše 35 %, |
| --- | --- |

—

udio masti: najviše 35 %,

| — | udio soli: najviše 3,5 %, |
| --- | --- |

—

udio soli: najviše 3,5 %,

| — | udio nitrata (III) i nitrata (V) u obliku NaNO2: najviše 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

udio nitrata (III) i nitrata (V) u obliku NaNO2: najviše 0,0125 %.

2

Tim kemijskim sastavom jamči se tradicionalna kvaliteta proizvoda. Količina gotovog proizvoda mora iznositi 75 % (+/– 3 %) količine upotrijebljene mesne sirovine.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Sastojci

Sastojci

Meso (na 100 kg sirovine):

| — | svinjsko meso I. razreda s udjelom masti do najviše 15 %: 20 kg, |
| --- | --- |

—

svinjsko meso I. razreda s udjelom masti do najviše 15 %: 20 kg,

| — | svinjsko meso II.A razreda s udjelom masti do najviše 20 %: 50 kg, |
| --- | --- |

—

svinjsko meso II.A razreda s udjelom masti do najviše 20 %: 50 kg,

| — | svinjsko meso III. razreda – meso prošarano tetivama s udjelom masti do najviše 25 %: 20 kg, |
| --- | --- |

—

svinjsko meso III. razreda – meso prošarano tetivama s udjelom masti do najviše 25 %: 20 kg,

| — | masna slanina (poznata i kao „tvrda slanina”): 10 kg. |
| --- | --- |

—

masna slanina (poznata i kao „tvrda slanina”): 10 kg.

Do 50 % svinjskog mesa II.A razreda ili svinjskog mesa III. razreda može se zamijeniti goveđim mesom.

Začini (na 100 kg mesa):

| — | papar – 0,17 kg, |
| --- | --- |

—

papar – 0,17 kg,

| — | borovica – 0,12 kg, |
| --- | --- |

—

borovica – 0,12 kg,

| — | šećer – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

šećer – 0,20 kg.

Ostalo:

| — | smjesa za soljenje koja se sastoji od kuhinjske soli (NaCl) i natrijeva nitrita (NaNO2): oko 2 kg |
| --- | --- |

—

smjesa za soljenje koja se sastoji od kuhinjske soli (NaCl) i natrijeva nitrita (NaNO2): oko 2 kg

2

Ishrana svinja čije se meso upotrebljava za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa”:

Ishrana svinja čije se meso upotrebljava za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa”:

Ishranom je predviđeno tovljenje kojim se dobivaju masne i mesnate svinje. Cilj je uzgojiti svinje žive mase do 120 kg, koje se odlikuju udjelom međumišićne masti većim od 3 %.

| — | Za tov se biraju pasmine sporog rasta, što omogućuje dobivanje željenog udjela međumišićne masti ako se tov pravilno provodi. Te pasmine ne posjeduju gen RN-, a učestalost gena RYR 1T u populaciji iznosi 20 %. |
| --- | --- |

—

Za tov se biraju pasmine sporog rasta, što omogućuje dobivanje željenog udjela međumišićne masti ako se tov pravilno provodi. Te pasmine ne posjeduju gen RN-, a učestalost gena RYR 1T u populaciji iznosi 20 %.

| — | Tov mora obuhvaćati tri faze, odnosno prvu fazu tova do oko 60 kg, drugu fazu tova do oko 90 kg i treću fazu tova do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Tov mora obuhvaćati tri faze, odnosno prvu fazu tova do oko 60 kg, drugu fazu tova do oko 90 kg i treću fazu tova do 120 kg.

| — | Životinje se do žive mase od oko 90 kg tove na temelju dvaju tipova krmne smjese. Sastav krmne smjese (obroka):






  — | energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, zob, pšenoraž i kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljena gola zob mogu se upotrebljavati u smjesama u udjelu do 30 %, |
| --- | --- | --- |

—

Životinje se do žive mase od oko 90 kg tove na temelju dvaju tipova krmne smjese. Sastav krmne smjese (obroka):

—

energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, zob, pšenoraž i kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljena gola zob mogu se upotrebljavati u smjesama u udjelu do 30 %,

| — | proteinski elementi: zdrobljeno zrnje lupine, boba i graška, prekrupa soje i uljane repice, pogače od uljane repice, krmni kvasci i sušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

proteinski elementi: zdrobljeno zrnje lupine, boba i graška, prekrupa soje i uljane repice, pogače od uljane repice, krmni kvasci i sušeno zeleno krmivo.

| — | Sastav krmne smjese (obroka) za životinje od 90 kg do 120 kg:






  — | energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž i pšenoraž. Zabranjena je upotreba zdrobljenog zrnja kukuruza i gole zobi u krmnoj smjesi (obrocima), |
| --- | --- | --- |

—

Sastav krmne smjese (obroka) za životinje od 90 kg do 120 kg:

—

energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž i pšenoraž. Zabranjena je upotreba zdrobljenog zrnja kukuruza i gole zobi u krmnoj smjesi (obrocima),

| — | proteinski elementi: zdrobljene mahunarke (lupina, bob, grašak), prekrupa soje, pogače ili prekrupa uljane repice te sušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

proteinski elementi: zdrobljene mahunarke (lupina, bob, grašak), prekrupa soje, pogače ili prekrupa uljane repice te sušeno zeleno krmivo.

| — | Tijekom cijelog trajanja tova zabranjena je upotreba biljnih ulja i hrane životinjskog podrijetla u krmnoj smjesi i obrocima (mlijeko u prahu, sušena sirutka, riblje brašno). |
| --- | --- |

—

Tijekom cijelog trajanja tova zabranjena je upotreba biljnih ulja i hrane životinjskog podrijetla u krmnoj smjesi i obrocima (mlijeko u prahu, sušena sirutka, riblje brašno).

| — | Količina metaboličke energije koja se unosi krmnom smjesom u svim fazama tova iznosi od 12 do 13 MJ ME/kg krmne smjese. Udio proteina u krmnoj smjesi u prvoj fazi tova iznosi otprilike 16 % do 18 % količine smjese, u drugoj fazi otprilike 15 % do 16 % količine smjese i u trećoj fazi otprilike 14 % količine smjese. |
| --- | --- |

—

Količina metaboličke energije koja se unosi krmnom smjesom u svim fazama tova iznosi od 12 do 13 MJ ME/kg krmne smjese. Udio proteina u krmnoj smjesi u prvoj fazi tova iznosi otprilike 16 % do 18 % količine smjese, u drugoj fazi otprilike 15 % do 16 % količine smjese i u trećoj fazi otprilike 14 % količine smjese.

| — | Obroci namijenjeni tovljenim svinjama mogu se sastojati isključivo od hranjivih smjesa ili od hranjivih smjesa i voluminozne hrane (krumpir i zeleno krmivo). |
| --- | --- |

—

Obroci namijenjeni tovljenim svinjama mogu se sastojati isključivo od hranjivih smjesa ili od hranjivih smjesa i voluminozne hrane (krumpir i zeleno krmivo).

Faze proizvodnje kobasice „kiełbasa jałowcowa”:

Faze proizvodnje kobasice „kiełbasa jałowcowa”:

| Faza 1. | – | Prethodno usitnjavanje svih mesnih sirovina. Homogenizacija veličine komada mesa (oko 5 cm u promjeru). |
| --- | --- | --- |
| Faza 2. | – | Tradicionalno (suho) soljenje tijekom otprilike 48 sati primjenom smjese za soljenje. |
| Faza 3. | – | Mehanička obrada: usitnjavanje mesa I. razreda na komade od oko 20 mm, usitnjavanje mesa II.A razreda na komade od oko 8 mm, usitnjavanje mesa III. razreda na komade od oko 3 mm, zatim mljevenje uz dodatak 5 kg leda. |
| Faza 4. | – | Miješanje svih mesnih sirovina i dodavanje začina: papar, šećer, bobice borovice mljevene netom prije dodavanja smjesi. |
| Faza 5. | – | Punjenje u prirodno svinjsko crijevo promjera većeg od 32 mm ili u umjetno crijevo od proteinskih vlakana promjera od 36 mm; crijevo se zatim zavrće kako bi se oblikovali komadi te se savija u kolut. U proizvodnji kobasica moguća je upotreba dviju vrsta crijeva:






  — | za male kolutove mase oko 0,5 kg, svinjsko tanko crijevo, |

Faza 1.

–

Prethodno usitnjavanje svih mesnih sirovina. Homogenizacija veličine komada mesa (oko 5 cm u promjeru).

Faza 2.

–

Tradicionalno (suho) soljenje tijekom otprilike 48 sati primjenom smjese za soljenje.

Faza 3.

–

Mehanička obrada: usitnjavanje mesa I. razreda na komade od oko 20 mm, usitnjavanje mesa II.A razreda na komade od oko 8 mm, usitnjavanje mesa III. razreda na komade od oko 3 mm, zatim mljevenje uz dodatak 5 kg leda.

Faza 4.

–

Miješanje svih mesnih sirovina i dodavanje začina: papar, šećer, bobice borovice mljevene netom prije dodavanja smjesi.

Faza 5.

–

Punjenje u prirodno svinjsko crijevo promjera većeg od 32 mm ili u umjetno crijevo od proteinskih vlakana promjera od 36 mm; crijevo se zatim zavrće kako bi se oblikovali komadi te se savija u kolut. U proizvodnji kobasica moguća je upotreba dviju vrsta crijeva:

—

za male kolutove mase oko 0,5 kg, svinjsko tanko crijevo,

| — | za velike kolutove mase 0,8 kg, umjetno crijevo od proteinskih vlakana. |
| --- | --- |

—

za velike kolutove mase 0,8 kg, umjetno crijevo od proteinskih vlakana.

Faza 6.

–

Mirovanje tijekom dva sata na temperaturi koja ne smije biti viša od 30 °C. Prethodno sušenje površine; sastojci mješavine sliježu se unutar kobasica.

Faza 7.

–

Sušenje površine, zatim dimljenje vrućim dimom (oko 120 minuta) do dobivanja željene boje i, naposljetku, pečenje dok temperatura unutar kobasica ne dosegne najmanje 70 °C.

Faza 8.

–

24-satno hlađenje.

Faza 9.

–

Dimljenje hladnim dimom s pomoću mješavine bukovog iverja i grančica borovice (oko 120 minuta), zatim sušenje na temperaturi od 14 °C do 18 °C tijekom tri do pet dana, do dobivanja količine gotovog proizvoda od 75 % (+/– 3 %) početne količine.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Specifičnost kobasice „kiełbasa jałowcowa” proizlazi iz određenih karakteristika svojstvenih tom proizvodu:

| — | mekoća i posebnost mesa, |
| --- | --- |

—

mekoća i posebnost mesa,

| — | izniman okus i aroma, |
| --- | --- |

—

izniman okus i aroma,

| — | jedinstven oblik. |
| --- | --- |

—

jedinstven oblik.

Mekoća, sočnost i posebnost mesa

Mekoća, sočnost i posebnost mesa

Svinjsko meso dobiveno od životinja pasmina sporog rasta tovljenih do žive mase od oko 120 kg i s genetskim obilježjima opisanima u točki 3.6. sastojak je koji kobasici „kiełbasa jałowcowa” ponajviše daje njezinu posebnost. Poštovanjem tih zahtjeva omogućuje se dobivanje udjela međumišićne masti većeg od 3 %, čime se jamče željena okusna svojstva proizvoda i tehnološka kvaliteta potrebna za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa”. Zahvaljujući toj sirovini i poštovanju tradicionalnog načina proizvodnje, osobito s obzirom na faze mljevenja, soljenja i dimljenja, proizvod se odlikuje iznimnom mekoćom i sočnošću.

Izniman okus i aroma

Izniman okus i aroma

Kobasica „kiełbasa jałowcowa” svoju posebnost prije svega duguje iznimnom okusu i aromi koji nastaju upotrebom bobica borovice (Juniperus) tijekom postupka proizvodnje. Mljevenje bobica u zadnjem trenutku, netom prije početka proizvodnje, pojačava karakterističan okus proizvoda i utječe na njegovu posebnost, dok dimljenje dimom koji nastaje izgaranjem drva borovice poboljšava okus i ističe iznimnu aromu.

Juniperus

Jedinstven oblik

Jedinstven oblik

Kobasica „kiełbasa jałowcowa” od drugih se kobasica razlikuje svojim oblikom. Proizvod se prodaje isključivo u dva, vrlo slična oblika, koje potrošači lako prepoznaju. Kobasica „kiełbasa jałowcowa” jednoliko je naborana te je valjkastog oblika savijenog u kolut. Svojstvenog je okruglog izgleda te je cijelom dužinom blago izbrazdana.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Tradicionalne sirovine

Tradicionalne sirovine

| 1. | Borovica (Juniperus)
  „Kada se pali drvo borovice, oslobađa se snažan, aromatičan i ugodan miris.” To je jedno od svojstava tog rasprostranjenog grma koji u Poljskoj postoji već stoljećima, a koja su opisana u enciklopediji Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (Velika ilustrirana univerzalna enciklopedija) iz 1903. U predmetnom je članku navedeno i da se „grane, iverje ili bobice borovice upotrebljavaju za dimljenje mesa (za kađenje ili dimljenje). Dim nastao izgaranjem borovice suhomesnatim proizvodima daje profinjen okus i aromu”. U dokumentima iz druge polovine 19. stoljeća navedeno je da se borovica već u to doba upotrebljavala kao začin ili sastojak jela i mesnih pripravaka. U enciklopediji Encyklopedyja Powszechna (Univerzalna enciklopedija) objavljenoj 1863. u Varšavi naveden je sljedeći opis: „bobice borovice imaju začinjen i gorko-slatki okus te ugodan miris; jedne su od dobro poznatih mirodija”. Ujednačena metoda proizvodnje kobasica upotrebom bobica borovice i dima od drva borovice u Poljskoj se pojavila na prijelazu iz 1940-ih u 1950-e, kao što je navedeno u članku pod naslovom „Pravila o popisu suhomesnatih proizvoda za opskrbu tržišta”, koji je 1954. objavljen u specijaliziranom časopisu Gospodarka Mięsna, br. 3. |
| --- | --- |

1.

Borovica (Juniperus)

Juniperus

„Kada se pali drvo borovice, oslobađa se snažan, aromatičan i ugodan miris.” To je jedno od svojstava tog rasprostranjenog grma koji u Poljskoj postoji već stoljećima, a koja su opisana u enciklopediji Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (Velika ilustrirana univerzalna enciklopedija) iz 1903. U predmetnom je članku navedeno i da se „grane, iverje ili bobice borovice upotrebljavaju za dimljenje mesa (za kađenje ili dimljenje). Dim nastao izgaranjem borovice suhomesnatim proizvodima daje profinjen okus i aromu”. U dokumentima iz druge polovine 19. stoljeća navedeno je da se borovica već u to doba upotrebljavala kao začin ili sastojak jela i mesnih pripravaka. U enciklopediji Encyklopedyja Powszechna (Univerzalna enciklopedija) objavljenoj 1863. u Varšavi naveden je sljedeći opis: „bobice borovice imaju začinjen i gorko-slatki okus te ugodan miris; jedne su od dobro poznatih mirodija”. Ujednačena metoda proizvodnje kobasica upotrebom bobica borovice i dima od drva borovice u Poljskoj se pojavila na prijelazu iz 1940-ih u 1950-e, kao što je navedeno u članku pod naslovom „Pravila o popisu suhomesnatih proizvoda za opskrbu tržišta”, koji je 1954. objavljen u specijaliziranom časopisu Gospodarka Mięsna, br. 3.

Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana

Encyklopedyja Powszechna

Gospodarka Mięsna

| 2. | Svinjsko meso:
  Meso životinja uzgojenih za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa” mora se odlikovati udjelom međumišićne masne tvari većim od 3 %, odnosno takozvanim „mramornim šarama”, koje proizvodu daju mekoću, sočnost i izvrstan okus. Upotreba te vrste mesa u skladu je s tradicionalnom metodom proizvodnje te se njome određuje završna kvaliteta i posebnost proizvoda. |
| --- | --- |

2.

Svinjsko meso:

Meso životinja uzgojenih za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa” mora se odlikovati udjelom međumišićne masne tvari većim od 3 %, odnosno takozvanim „mramornim šarama”, koje proizvodu daju mekoću, sočnost i izvrstan okus. Upotreba te vrste mesa u skladu je s tradicionalnom metodom proizvodnje te se njome određuje završna kvaliteta i posebnost proizvoda.

Tradicionalni način proizvodnje i sastav

Tradicionalni način proizvodnje i sastav

Dimljenje je jedna od metoda konzerviranja mesa, a najrašireniji način dimljenja bilo je paljenje borovice. Među ostalim, to proizlazi iz starih rukom pisanih poljskih izvora, poput anonimnih zapisa upravitelja seoskog imanja iz 1780-ih, u kojima su zabilježeni recepti za konzerviranje suhomesnatih proizvoda (manuskript – Archiwum Główne Akt Dawnych (AGAD) u Varšavi, u arhivu zbirke nacionalnog muzeja („Zbiór z Muzeum Narodowego”), ref. br. 1249). Opis doručka plemstva u djelu velikog poljskog pjesnika Adama Mickiewicza, Pan Tadeusz (1834.), upućuje na popularnost dimljenja borovicom: „Svinjski suhomesnati proizvodi, tajno pripremani u okrilju kuhinje, dimljeni drvom borovice u dimnjaku”.

Archiwum Główne Akt Dawnych

Zbiór z Muzeum Narodowego

Pan Tadeusz

Tradicija dodavanja začina i dimljenja mesa borovicom održala se u lokalnim i regionalnim varijantama, koje se međusobno razlikuju u pogledu primijenjenih tehnika, ali katkad i u pogledu vrste upotrijebljenog mesa. W. Łęg, u svojoj studiji „Pokusi u proizvodnji suhomesnatih proizvoda” („Z doświadczeń przy produkcji wędlin”) objavljenoj 1953. u časopisu Gospodarka Mięsna, br. 6, opisuje pokus pri kojem je proizvedena kobasica s borovicom na bazi divljači (uz svinjetinu, zečetina ili veprovina). Iako su se ovako nastale kobasice razlikovale okusom, recept je u načelu ostao isti (nadjev i dimljenje borovicom). Stručnjak u tom području koji je proputovao regiju Kurpie (na sjeveroistoku Mazovije) uputio je u članku pod naslovom „Regionalni suhomesnati proizvodi” objavljenom u časopisu Gospodarka Mięsna (br. 7 – 8, 1950.) na postojanje lokalne varijante kobasice s borovicom: „Kobasica iz grada Myszyniec u regiji Kurpie: kobasica dimljena drvom borovice i začinjena bobicama borovice. Suha kobasica nenadmašnog okusa i arome.”

Z doświadczeń przy produkcji wędlin

Gospodarka Mięsna

Gospodarka Mięsna

Nakon 1945. u sustavu centralnog planiranja počeo je uspon mesno-prerađivačke industrije koji se temeljio na velikim tvornicama za proizvodnju konzervirane hrane. Želja za očuvanjem kvalitete suhomesnatih proizvoda i, posebno, kvalitete okusa dovela je do standardizacije proizvoda i tehničkih normi u skladu s tradicionalnim receptima. Naziv kobasice „kiełbasa jałowcowa” pojavio se 1947. i 1948. u pravilniku o prehrambenim proizvodima. Usklađena norma za kobasicu „kiełbasa jałowcowa” uvedena je 1954. te je nakon toga postala norma središnjice za mesnu industriju, objavljena 1964. (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Varšava, 1964.), na kojoj se temelji ovaj zahtjev.

Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego

Te su norme uspostavljene kako bi se zajamčila najbolja moguća kvaliteta kobasice „kiełbasa jałowcowa”. Iako danas norma na kojoj se temelji ovaj zahtjev nije obvezujuća, njezine odredbe i dalje predstavljaju najviše standarde za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa”.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Kako bi se zajamčila posebnost kobasice „kiełbasa jałowcowa”, potrebno je osobito nadzirati elemente navedene u nastavku:

| 1. | Kvaliteta sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju (svinjsko meso, začini), među ostalima:






  — | tehnološka kvaliteta mesa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvaliteta sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju (svinjsko meso, začini), među ostalima:

—

tehnološka kvaliteta mesa,

| — | način tova, |
| --- | --- |

—

način tova,

| — | vrijeme soljenja, |
| --- | --- |

—

vrijeme soljenja,

| — | začini koji se upotrebljavaju za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa” i njihovi željeni udjeli. |
| --- | --- |

—

začini koji se upotrebljavaju za proizvodnju kobasice „kiełbasa jałowcowa” i njihovi željeni udjeli.

| 2. | Postupak dimljenja kobasice „kiełbasa jałowcowa”
  Tijekom nadzora valja provjeriti:






  — | poštovanje temperature tradicionalnog dimljenja vrućim dimom i temperature zagrijavanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Postupak dimljenja kobasice „kiełbasa jałowcowa”

Tijekom nadzora valja provjeriti:

—

poštovanje temperature tradicionalnog dimljenja vrućim dimom i temperature zagrijavanja,

| — | poštovanje vremena i temperature druge faze dimljenja hladnim dimom, |
| --- | --- |

—

poštovanje vremena i temperature druge faze dimljenja hladnim dimom,

| — | upotrebu bukovog iverja za dimljenje hladnim dimom. |
| --- | --- |

—

upotrebu bukovog iverja za dimljenje hladnim dimom.

| 3. | Kvaliteta gotovog proizvoda:






  — | udio bjelančevina, |
| --- | --- | --- |

3.

Kvaliteta gotovog proizvoda:

—

udio bjelančevina,

| — | udio vode, |
| --- | --- |

—

udio vode,

| — | udio masti, |
| --- | --- |

—

udio masti,

| — | udio natrijeva klorida, |
| --- | --- |

—

udio natrijeva klorida,

| — | udio nitrata III i nitrata V, |
| --- | --- |

—

udio nitrata III i nitrata V,

| — | okus i aroma. |
| --- | --- |

—

okus i aroma.

| 4. | Oblik proizvoda |
| --- | --- |

4.

Oblik proizvoda

Učestalost nadzora

Učestalost nadzora

Prethodno navedene faze moraju se nadzirati jednom u dva mjeseca. Kada se sve faze provode u skladu s pravilima, učestalost nadzora može se smanjiti na dvaput godišnje.

U slučaju da se utvrde nepravilnosti za određenu fazu, nju je potrebno češće nadzirati (nadzor jednom u dva mjeseca). Ostale faze mogu se nastaviti nadzirati jednom u šest mjeseci.

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Glavno inspekcijsko tijelo za komercijalnu kvalitetu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda) |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Glavno inspekcijsko tijelo za komercijalnu kvalitetu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda)

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232901

Telefaks

+48 226232099

E-pošta:

—

| ☒ Javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela

Posebne zadaće nadležnog tijela

Prethodno navedeno kontrolno tijelo nadzire cjelokupnu specifikaciju proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

EZ br.: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007.

EZ br.: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007.

1.   Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

Naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev

| Naziv: | Związek „Polskie Mięso” (poljski savez poduzeća iz sektora proizvodnje mesa) |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Związek „Polskie Mięso” (poljski savez poduzeća iz sektora proizvodnje mesa)

Adresa:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228302657

Telefaks

+48 228301648

E-pošta:

info@polskie-mieso.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv (nazivi) koje je potrebno upisati u registar (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Naziv (nazivi) koje je potrebno upisati u registar (članak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

„kiełbasa myśliwska”

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☐ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☐

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Naziv „kiełbasa myśliwska” odražava posebna svojstva proizvoda. Posebna svojstva koja naznačuje taj naziv jasno proizlaze iz njegova etimološkog podrijetla s obzirom na to da potječe od riječi „myśliwy” (lovac), „myślistwo” (lov), kojima se upućuje na prvotnu upotrebu tog suhomesnatog proizvoda jer su ga u početku lovci nosili sa sobom za jelo. Zahvaljujući dugom roku trajanja i praktičnom obliku taj je proizvod bio idealan za putovanja, izlete ili za boravak na mjestima gdje je bilo teško pripremati tople obroke. Tek se s vremenom razvila komercijalna upotreba tog proizvoda, čiji je naziv, međutim, ostao nepromijenjen.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

registracija s rezervacijom naziva

—

☒

registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. – Mesni proizvodi (kuhani, usoljeni, dimljeni itd.)

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Kobasica „kiełbasa myśliwska” kratka je kobasica tamnosmeđe boje i ravnomjerno naborane površine (nema brazdi po duljini kobasice). Zakrivljenog je oblika poput oštrice sablje i najčešće se pakira u parovima (nije razdijeljena na mjestu gdje se crijevo zavrće), pri čemu duljina svakog komada iznosi oko 15 cm, a promjer više od 32 mm.

Površina kobasice tamnosmeđe je boje. U presjeku su vidljivi komadi tamnocrvenog svinjskog mesa I. razreda i komadi svjetlocrvenog svinjskog mesa II. razreda.

„Na dodir” je površina glatka, suha i ravnomjerno naborana.

Kobasica „kiełbasa myśliwska” odlikuje se okusom omekšalog, usoljenog, pečenog i dimljenog svinjskog mesa s dodatkom začina.

Osim svojstvenog okusa, ta se kobasica odlikuje mekoćom.

Kemijski sastav:

| — | udio bjelančevina: najmanje 17 %, |
| --- | --- |

—

udio bjelančevina: najmanje 17 %,

| — | udio vode: najviše 55 %, |
| --- | --- |

—

udio vode: najviše 55 %,

| — | udio masti: najviše 45 %, |
| --- | --- |

—

udio masti: najviše 45 %,

| — | udio soli: najviše 4,5 %, |
| --- | --- |

—

udio soli: najviše 4,5 %,

| — | udio nitrata (III) i nitrata (V) u obliku NaNO2: najviše 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

udio nitrata (III) i nitrata (V) u obliku NaNO2: najviše 0,0125 %.

2

Tim kemijskim sastavom jamči se tradicionalna kvaliteta proizvoda. Količina gotovog proizvoda mora iznositi manje od 68 % količine upotrijebljene mesne sirovine.

3.6.   Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis načina proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Sastojci

Sastojci

Meso (na 100 kg sirovine):

| — | svinjsko meso I. razreda s udjelom masti do najviše 15 %: 30 kg |
| --- | --- |

—

svinjsko meso I. razreda s udjelom masti do najviše 15 %: 30 kg

| — | svinjsko meso II.A razreda s udjelom masti do najviše 20 %: 50 kg |
| --- | --- |

—

svinjsko meso II.A razreda s udjelom masti do najviše 20 %: 50 kg

| — | svinjsko meso III. razreda – meso prošarano tetivama s udjelom masti do najviše 25 %: 20 kg |
| --- | --- |

—

svinjsko meso III. razreda – meso prošarano tetivama s udjelom masti do najviše 25 %: 20 kg

Do 50 % svinjskog mesa II.A razreda ili svinjskog mesa III. razreda može se zamijeniti goveđim mesom.

Začini (na 100 kg mesa):

| — | papar – 0,15 kg, |
| --- | --- |

—

papar – 0,15 kg,

| — | borovica – 0,10 kg, |
| --- | --- |

—

borovica – 0,10 kg,

| — | svježi češnjak – 0,10 kg, |
| --- | --- |

—

svježi češnjak – 0,10 kg,

| — | šećer – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

šećer – 0,20 kg.

Ostalo:

| — | smjesa za soljenje koja se sastoji od kuhinjske soli (NaCl) i natrijeva nitrita (NaNO2): oko 2 kg, |
| --- | --- |

—

smjesa za soljenje koja se sastoji od kuhinjske soli (NaCl) i natrijeva nitrita (NaNO2): oko 2 kg,

2

| — | smjesa za omekšavanje (sastav: 1 litra jestivog octa od 10 %, 1 litra vode, 1 litra repičinog ili suncokretovog ulja): 3 litre |
| --- | --- |

—

smjesa za omekšavanje (sastav: 1 litra jestivog octa od 10 %, 1 litra vode, 1 litra repičinog ili suncokretovog ulja): 3 litre

Ishrana svinja čije se meso upotrebljava za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska”

Ishrana svinja čije se meso upotrebljava za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska”

Ishranom je predviđeno tovljenje kojim se dobivaju masne i mesnate svinje. Cilj je uzgojiti svinje žive mase do 120 kg, koje se odlikuju udjelom međumišićne masti većim od 3 %.

| — | Za tov se biraju pasmine sporog rasta, što omogućuje dobivanje željenog udjela međumišićne masti ako se tov pravilno provodi. Te pasmine ne posjeduju gen RN-, a učestalost gena RYR 1T u populaciji iznosi 20 %. |
| --- | --- |

—

Za tov se biraju pasmine sporog rasta, što omogućuje dobivanje željenog udjela međumišićne masti ako se tov pravilno provodi. Te pasmine ne posjeduju gen RN-, a učestalost gena RYR 1T u populaciji iznosi 20 %.

| — | Tov mora obuhvaćati tri faze, odnosno prvu fazu tova do oko 60 kg, drugu fazu tova do oko 90 kg i treću fazu tova do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Tov mora obuhvaćati tri faze, odnosno prvu fazu tova do oko 60 kg, drugu fazu tova do oko 90 kg i treću fazu tova do 120 kg.

| — | Životinje se do žive mase od 90 kg tove na temelju dvaju tipova krmne smjese. Sastav krmne smjese (obroka):






  — | energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, zob, pšenoraž i kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljena gola zob mogu se upotrebljavati u smjesama u udjelu do 30 %, |
| --- | --- | --- |

—

Životinje se do žive mase od 90 kg tove na temelju dvaju tipova krmne smjese. Sastav krmne smjese (obroka):

—

energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, zob, pšenoraž i kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljena gola zob mogu se upotrebljavati u smjesama u udjelu do 30 %,

| — | proteinski elementi: zdrobljeno zrnje lupine, boba i graška, prekrupa soje i uljane repice, pogače od uljane repice, krmni kvasci i sušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

proteinski elementi: zdrobljeno zrnje lupine, boba i graška, prekrupa soje i uljane repice, pogače od uljane repice, krmni kvasci i sušeno zeleno krmivo.

| — | Sastav krmne smjese (obroka) za životinje od 90 kg do 120 kg:






  — | energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, pšenoraž. Zabranjena je upotreba zdrobljenog zrnja kukuruza i gole zobi u krmnoj smjesi (obrocima), |
| --- | --- | --- |

—

Sastav krmne smjese (obroka) za životinje od 90 kg do 120 kg:

—

energetski elementi: zdrobljene žitarice – pšenica (žito), ječam, raž, pšenoraž. Zabranjena je upotreba zdrobljenog zrnja kukuruza i gole zobi u krmnoj smjesi (obrocima),

| — | proteinski elementi: zdrobljene mahunarke (lupina, bob, grašak), prekrupa soje, pogače ili prekrupa uljane repice te sušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

proteinski elementi: zdrobljene mahunarke (lupina, bob, grašak), prekrupa soje, pogače ili prekrupa uljane repice te sušeno zeleno krmivo.

| — | Tijekom cijelog trajanja tova u krmnoj smjesi i obrocima zabranjena je upotreba biljnih ulja i hrane životinjskog podrijetla (mlijeko u prahu, sušena sirutka, riblje brašno). |
| --- | --- |

—

Tijekom cijelog trajanja tova u krmnoj smjesi i obrocima zabranjena je upotreba biljnih ulja i hrane životinjskog podrijetla (mlijeko u prahu, sušena sirutka, riblje brašno).

| — | Količina metaboličke energije koja se unosi krmnom smjesom u svim fazama tova iznosi od 12 do 13 MJ ME/kg krmne smjese. Udio proteina u krmnoj smjesi u prvoj fazi tova iznosi otprilike 16 % do 18 % količine smjese, u drugoj fazi otprilike 15 % do 16 % količine smjese i u trećoj fazi otprilike 14 % količine smjese. |
| --- | --- |

—

Količina metaboličke energije koja se unosi krmnom smjesom u svim fazama tova iznosi od 12 do 13 MJ ME/kg krmne smjese. Udio proteina u krmnoj smjesi u prvoj fazi tova iznosi otprilike 16 % do 18 % količine smjese, u drugoj fazi otprilike 15 % do 16 % količine smjese i u trećoj fazi otprilike 14 % količine smjese.

| — | Obroci namijenjeni tovnim svinjama mogu se sastojati isključivo od hranjivih smjesa ili od hranjivih smjesa i voluminozne hrane (krumpir i zeleno krmivo). |
| --- | --- |

—

Obroci namijenjeni tovnim svinjama mogu se sastojati isključivo od hranjivih smjesa ili od hranjivih smjesa i voluminozne hrane (krumpir i zeleno krmivo).

Faze proizvodnje kobasice „kiełbasa myśliwska”

Faze proizvodnje kobasice „kiełbasa myśliwska”

| Faza 1. | – | Prethodno usitnjavanje svih mesnih sirovina. Homogenizacija veličine komada mesa (oko 5 cm u promjeru). |
| --- | --- | --- |
| Faza 2. | – | Tradicionalno (suho) soljenje tijekom otprilike 48 sati primjenom smjese za soljenje. |
| Faza 3. | – | Mehanička obrada: usitnjavanje mesa I. razreda na komade od oko 20 mm, usitnjavanje mesa II.A razreda na komade od oko 8 mm, usitnjavanje mesa III. razreda na komade od oko 3 mm, zatim mljevenje uz dodatak 2 kg leda. |
| Faza 4. | – | Dodavanje smjese za omekšavanje mesu I. razreda i II.A razreda – Temeljito miješanje tijekom dodavanja. |
| Faza 5. | – | Dodavanje mljevenog mesa III. razreda i začina – Temeljito miješanje tijekom dodavanja. |
| Faza 6. | – | Punjenje u prirodno svinjsko crijevo promjera većeg od 32 mm; crijevo se zatim zavrće kako bi se dobili komadi od oko 15 cm. |
| Faza 7. | – | Mirovanje tijekom dva sata na temperaturi koja ne smije biti viša od 30 °C. Prethodno sušenje površine; sastojci se sliježu unutar kobasica. |
| Faza 8. | – | Sušenje površine i tradicionalno dimljenje vrućim dimom (oko 135 minuta), a zatim pečenje dok temperatura unutar kobasica ne dosegne najmanje 70 °C. |
| Faza 9. | – | Hlađenje i rashlađivanje do temperature niže od 10 °C. |
| Faza 10. | – | Sušenje na temperaturi od 14 °C do 18 °C, uz postotak vlažnosti od 70 % do 80 %, tijekom pet do sedam dana, do postizanja željene količine (najviše 68 % početne količine). |

Faza 1.

–

Prethodno usitnjavanje svih mesnih sirovina. Homogenizacija veličine komada mesa (oko 5 cm u promjeru).

Faza 2.

–

Tradicionalno (suho) soljenje tijekom otprilike 48 sati primjenom smjese za soljenje.

Faza 3.

–

Mehanička obrada: usitnjavanje mesa I. razreda na komade od oko 20 mm, usitnjavanje mesa II.A razreda na komade od oko 8 mm, usitnjavanje mesa III. razreda na komade od oko 3 mm, zatim mljevenje uz dodatak 2 kg leda.

Faza 4.

–

Dodavanje smjese za omekšavanje mesu I. razreda i II.A razreda – Temeljito miješanje tijekom dodavanja.

Faza 5.

–

Dodavanje mljevenog mesa III. razreda i začina – Temeljito miješanje tijekom dodavanja.

Faza 6.

–

Punjenje u prirodno svinjsko crijevo promjera većeg od 32 mm; crijevo se zatim zavrće kako bi se dobili komadi od oko 15 cm.

Faza 7.

–

Mirovanje tijekom dva sata na temperaturi koja ne smije biti viša od 30 °C. Prethodno sušenje površine; sastojci se sliježu unutar kobasica.

Faza 8.

–

Sušenje površine i tradicionalno dimljenje vrućim dimom (oko 135 minuta), a zatim pečenje dok temperatura unutar kobasica ne dosegne najmanje 70 °C.

Faza 9.

–

Hlađenje i rashlađivanje do temperature niže od 10 °C.

Faza 10.

–

Sušenje na temperaturi od 14 °C do 18 °C, uz postotak vlažnosti od 70 % do 80 %, tijekom pet do sedam dana, do postizanja željene količine (najviše 68 % početne količine).

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Posebnost kobasice „kiełbasa myśliwska” proizlazi iz određenih karakteristika svojstvenih tom proizvodu:

| — | mekoća, sočnost i posebnost mesa, |
| --- | --- |

—

mekoća, sočnost i posebnost mesa,

| — | izniman okus i aroma, |
| --- | --- |

—

izniman okus i aroma,

| — | kratak, karakterističan oblik, |
| --- | --- |

—

kratak, karakterističan oblik,

| — | iznimno dug rok trajanja. |
| --- | --- |

—

iznimno dug rok trajanja.

Mekoća, sočnost i posebnost mesa

Mekoća, sočnost i posebnost mesa

Svinjsko meso dobiveno od životinja pasmina sporog rasta tovljenih do žive mase od oko 120 kg i s genetskim obilježjima opisanima u točki 3.6. sastojak je koji kobasici „kiełbasa myśliwska” ponajviše daje njezinu posebnost. Poštovanjem tih zahtjeva omogućuje se dobivanje udjela međumišićne masti većeg od 3 %, čime se jamče željena okusna svojstva proizvoda i tehnološka kvaliteta potrebna za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska”. Zahvaljujući toj sirovini i poštovanju tradicionalnog načina proizvodnje, osobito s obzirom na faze mljevenja, soljenja i dimljenja, proizvod se odlikuje iznimnom mekoćom i sočnošću.

Meso koje se upotrebljava za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska” mekano je i zbog dodavanja posebne smjese za omekšavanje koja se sastoji od octa, vode i repičinog ili suncokretovog ulja.

Izniman okus i aroma

Izniman okus i aroma

Kobasica „kiełbasa myśliwska” razlikuje se od drugih kobasica po okusu i aromi koji nastaju u proizvodnji, upotrebom pomno odabranih i točno odmjerenih začina: borovice, papra, šećera i smjese za soljenje, svježeg češnjaka (svojstveni sastojak proizvoda) i smjese za omekšavanje.

Iznimni okus i aroma proizvoda dobivaju se i zahvaljujući postupku dimljenja i sušenja te duljem trajanju sušenja koje je karakteristično za proizvod.

Kratak, karakterističan oblik

Kratak, karakterističan oblik

Osobitost kobasice „kiełbasa myśliwska” ponajprije je povezana s njezinim jedinstvenim oblikom. Riječ je o kratkoj kobasici ravnomjerno naboranog izgleda, zaobljenog oblika poput oštrice sablje i obično pakiranoj u parovima (nije razdijeljena na mjestu gdje se crijevo zavrće).

Kobasica „kiełbasa myśliwska” ističe se i time što je iznimno „praktična”. Vrlo je prepoznatljivog oblika kojim se lako rukuje i jede se ponajprije na izletima ili putovanjima.

Iznimno dug rok trajanja

Iznimno dug rok trajanja

Kobasica „kiełbasa myśliwska”, koja je namijenjena ponajprije tome da se njome upotpuni košara s hranom za lovce ili izletnike, ističe se i svojim iznimno dugim rokom trajanja, koji se postiže, među ostalim, zahvaljujući tradicionalnoj upotrebi svježeg češnjaka i duljim trajanjem sušenja tijekom posljednje faze proizvodnje.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Sirovine i tradicionalni sastojci

Sirovine i tradicionalni sastojci

| 1. | Meso tradicionalno hranjenih svinja
  Meso životinja uzgojenih za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska” mora se odlikovati udjelom međumišićne masti većim od 3 %, odnosno takozvanim „mramornim šarama”, koje proizvodu daju željenu mekoću i sočnost te izvrstan okus. Upotreba takvog mesa u skladu je s tradicionalnim načinima proizvodnje te se njome određuje završna kvaliteta i posebna svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

1.

Meso tradicionalno hranjenih svinja

Meso životinja uzgojenih za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska” mora se odlikovati udjelom međumišićne masti većim od 3 %, odnosno takozvanim „mramornim šarama”, koje proizvodu daju željenu mekoću i sočnost te izvrstan okus. Upotreba takvog mesa u skladu je s tradicionalnim načinima proizvodnje te se njome određuje završna kvaliteta i posebna svojstva proizvoda.

| 2. | Pomno odabrani začini
  U proizvodnji se upotrebljavaju pomno odabrani i točno odmjereni začini (papar, borovica, šećer, smjesa za soljenje te osobito svježi češnjak i smjesa za omekšavanje), što je izravno povezano s iskustvom i dugom tradicijom koju Poljska ima u području proizvoda na bazi mesa. |
| --- | --- |

2.

Pomno odabrani začini

U proizvodnji se upotrebljavaju pomno odabrani i točno odmjereni začini (papar, borovica, šećer, smjesa za soljenje te osobito svježi češnjak i smjesa za omekšavanje), što je izravno povezano s iskustvom i dugom tradicijom koju Poljska ima u području proizvoda na bazi mesa.

Tradicionalna proizvodnja

Tradicionalna proizvodnja

Već stoljećima u lovu vrijede posebna pravila i običaji. Opisi scena lova nalaze se u brojnim književnim djelima, primjerice u nacionalnom epu pjesnika Adama Mickiewicza „Pan Tadeusz” („Gospodin Tadija”, iz 1834.). Bile su to gotovo mjesne proslave prepune rituala i simbola, kao što su zvučni signali lovačkog roga, lovačko krštenje ili pak gozbe kojima se obilježavao završetak lova. Kasnije osnovana lovačka društva preuzela su te običaje i njeguju ih do danas.

Neizostavan i tradicionalan dio lovačke opreme činila je te još uvijek čini lovačka torba. U njoj se, među ostalim, nosi hrana prilagođena dugom hodanju po šumi. U književnosti, među ostalim u prethodno navedenoj poemi „Pan Tadeusz”, nalazimo opise obroka tijekom lova. Kobasicu se običavalo prezalogajiti u trenutcima odmora. Sušena je i dimljena, pa se mogla relativno dugo čuvati.

Naziv „kiełbasa myśliwska” vrlo je vjerojatno nastao u 20. stoljeću, u međuratnom razdoblju, kada se proizvodnja suhomesnatih proizvoda razvila u brojnim malim poljskim poduzećima, kao što svjedoči časopis „Gospodarka Mięsna” (br. 1. i 2. iz 1949.).

Kobasica „kiełbasa myśliwska” postigla je velik komercijalni uspjeh u Poljskoj nakon Drugog svjetskog rata. Na temelju Odluke br. 485 od 3. studenoga 1953. ministra mesne industrije i mljekarske industrije te ministra unutarnje trgovine taj je proizvod dodan na službeni popis suhomesnatih proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište. Kasnije su radi kvalitete recept i tehnološka dokumentacija kodificirani u skladu s normom br. RN-54/MPMiMl-Mięs-58 od 30. prosinca 1954. i s Unutarnjim propisom br. 21 Središnjeg ureda za mesnu industriju, objavljenim u Varšavi 1964. Još je danas kobasica „kiełbasa myśliwska” jedan od najcjenjenijih i najčešće konzumiranih suhomesnatih proizvoda.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Kako bi se zajamčila posebna svojstva kobasice „kiełbasa myśliwska”, potrebno je osobito nadzirati elemente navedene u nastavku:

| 1. | Kvaliteta sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju (svinjsko meso, začini):






  — | tehnološka kvaliteta mesa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvaliteta sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju (svinjsko meso, začini):

—

tehnološka kvaliteta mesa,

| — | način tova, |
| --- | --- |

—

način tova,

| — | vrijeme soljenja, |
| --- | --- |

—

vrijeme soljenja,

| — | začini koji se upotrebljavaju za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska” i njihovi željeni udjeli. |
| --- | --- |

—

začini koji se upotrebljavaju za proizvodnju kobasice „kiełbasa myśliwska” i njihovi željeni udjeli.

| 2. | Postupak dimljenja kobasice „kiełbasa myśliwska”
  Tijekom nadzora valja provjeriti:






  — | poštovanje temperature tradicionalnog dimljenja vrućim dimom i temperature zagrijavanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Postupak dimljenja kobasice „kiełbasa myśliwska”

Tijekom nadzora valja provjeriti:

—

poštovanje temperature tradicionalnog dimljenja vrućim dimom i temperature zagrijavanja,

| — | poštovanje vremena i temperature dimljenja hladnim dimom, |
| --- | --- |

—

poštovanje vremena i temperature dimljenja hladnim dimom,

| — | upotrebu bukovog iverja za dimljenje hladnim dimom. |
| --- | --- |

—

upotrebu bukovog iverja za dimljenje hladnim dimom.

| 3. | Kvaliteta gotovog proizvoda:






  — | udio bjelančevina, |
| --- | --- | --- |

3.

Kvaliteta gotovog proizvoda:

—

udio bjelančevina,

| — | udio vode, |
| --- | --- |

—

udio vode,

| — | udio masti, |
| --- | --- |

—

udio masti,

| — | udio natrijeva klorida, |
| --- | --- |

—

udio natrijeva klorida,

| — | udio nitrata (III) i nitrata (V), |
| --- | --- |

—

udio nitrata (III) i nitrata (V),

| — | okus i aroma. |
| --- | --- |

—

okus i aroma.

| 4. | Oblik proizvoda. |
| --- | --- |

4.

Oblik proizvoda.

Učestalost nadzora

Učestalost nadzora

Prethodno navedene faze moraju se nadzirati jednom u dva mjeseca. Kada se sve faze provode u skladu s pravilima, učestalost nadzora može se smanjiti na dvaput godišnje.

U slučaju da se utvrde nepravilnosti za određenu fazu, nju je potrebno češće nadzirati (nadzor jednom u dva mjeseca). Ostale faze mogu se nastaviti nadzirati jednom u šest mjeseci.

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Glavno inspekcijsko tijelo za komercijalnu kvalitetu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda) |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Glavno inspekcijsko tijelo za komercijalnu kvalitetu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda)

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

48 226232901

Telefaks

+48 226232099

E-pošta:

—

| ☒ Javno | ☐ privatno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela

Posebne zadaće nadležnog tijela

Prethodno navedeno nadzorno tijelo provjerava usklađenost sa svim elementima specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY”

„OLEJ RYDZOWY”

EZ br.: PL-STG-007-0049-28.12.2006.

EZ br.: PL-STG-007-0049-28.12.2006.

1.   Naziv i adresa tijela koje podnosi zahtjev

Naziv i adresa tijela koje podnosi zahtjev

| Naziv: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych - Tłocznia Oleju (Institut za prirodna vlakna – Uljara)
  Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu (Udruženje za ekstrakciju ulja i proizvodnju mastike)
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu (Zavod za edukaciju i eksperimentalno istraživanje u području poljoprivrede i uzgoja biljaka u Gorzyńu) |
| --- | --- |
| Adresa: | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych - Tłocznia Oleju (Institut za prirodna vlakna – Uljara)

Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu (Udruženje za ekstrakciju ulja i proizvodnju mastike)

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu (Zavod za edukaciju i eksperimentalno istraživanje u području poljoprivrede i uzgoja biljaka u Gorzyńu)

Adresa:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLSKA/POLAND

Tel.

+48 612920402; 603137517

E-pošta:

info@semco.pl

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Olej rydzowy”

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| — | ☐ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda |

—

☐

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se označavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Ulje „Olej rydzowy” dobiva se od biljke podlanak koja je u Poljskoj poznata i pod različitim narodnim nazivima kao što su: „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” ili rjeđe „lennica”.

U određenim regijama Poljske upotrebljava se samo narodni naziv „rydz” koji dolazi od naziva rujnice (Lactarius deliciosus), gljive koja je na području Poljske vrlo rasprostranjena. Naime, crvenkastosmeđa boja sjemenki podlanka nalikuje narančastosmeđoj boji te gljive, koja je u Poljskoj vrlo popularna. Stoga se ulje podlanka naziva „Olej rydzowy”, što doslovno prevedeno na hrvatski znači „ulje rujnice”.

Lactarius deliciosus

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | Registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

Registracija s rezervacijom naziva

—

☒

Registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.5. Masnoće (maslac, margarin, ulje itd.)

3.5.   Opis poljoprivrednoga ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis poljoprivrednoga ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

„Olej rydzowy” bistro je i čisto ulje s tankim slojem taloga na dnu. Crvenkastosmeđa boja može se kretati od zlatnožute do crvenkaste nijanse, ovisno o tome upotrebljava li se u postupku ekstrakcije proljetni ili zimski podlanak (Camelina sativa ili Camelina silvestris). Boja ovisi i o temperaturi na kojoj se sjemenke zagrijavaju. Ulje podlanka ističe se okusom luka i gorušice te ima karakterističan i intenzivan miris.

Camelina sativa

Camelina silvestris

Ulje „Olej rydzowy” ima sljedeća fizičko-kemijska svojstva:

| — | indeks kiseline, mg KOH/g: ne smije biti veći od 6, |
| --- | --- |

—

indeks kiseline, mg KOH/g: ne smije biti veći od 6,

| — | indeks peroksida, broj miliekvivalenata aktivnog kisika sadržanih u kilogramu ulja: ne smije biti veći od 6, |
| --- | --- |

—

indeks peroksida, broj miliekvivalenata aktivnog kisika sadržanih u kilogramu ulja: ne smije biti veći od 6,

| — | jodni indeks mora biti od 140 do 160, |
| --- | --- |

—

jodni indeks mora biti od 140 do 160,

| — | temperatura zamrzavanja ulja mora iznositi od – 15 °C do – 18 °C. |
| --- | --- |

—

temperatura zamrzavanja ulja mora iznositi od – 15 °C do – 18 °C.

Prednost ulja „Olej rydzowy” u tome je što se može dugoročno skladištiti, za razliku od drugih ulja koja su sličnog sastava i imaju gotovo jednak udio zasićenih i nezasićenih masnih kiselina. To je povezano s izrazito velikim udjelom prirodnih antioksidansa iz skupine tokoferola (vitamin E), otprilike 550 – 1 100 mg u kilogramu ulja.

Udio zasićenih masnih kiselina nije velik i iznosi 10 % – 11 %, dok udio nezasićenih masnih kiselina doseže otprilike 90 %, od čega: 36 % čine mononezasićene masne kiseline, a 50 % – 60 % polinezasićene masne kiseline.

3.6.   Opis načina proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

Opis načina proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1.

| Faza 1. | – | Uzgoj i berba sjemenki:
  Sjemenke se dobivaju od dviju sorti podlanka, konkretno, od proljetnog i zimskog podlanka. Biljke se stoga sade u jesen ili proljeće, ovisno o vrsti.
  Berba se provodi odjednom, kada sjemenke dozriju. |
| --- | --- | --- |
| Faza 2. | – | Sušenje i čišćenje sjemenki:
  Sjemenke se moraju osušiti u roku od šest sati nakon berbe. Suše se dok udio vode ne dosegne od 7 do 12 %.
  Sljedeća je faza u postupku prerade sjemenki u ulje čišćenje. Udio nečistoća mora iznositi manje od 2 %. |
| Faza 3. | – | Priprema za postupak prešanja:
  Pripremna faza u postupku prešanja obuhvaća mljevenje sjemenki valjcima s glatkom površinom kako bi se dobile pahuljice. |
| Faza 4. | – | Zagrijavanje sjemenki:
  Nakon što se dobiju pahuljice, stiještene se sjemenke u kotlu zagrijavaju na temperaturu od 38 °C. |
| Faza 5. | – | Prešanje
  Kako bi se dobilo ulje sa željenim fizičko-kemijskim svojstvima, prešanje stiještenih sjemenki mora se odvijati u prešama koje se ne zagrijavaju na temperaturu višu od 38 °C. |
| Faza 6. | – | Pročišćavanje ulja nakon ekstrakcije
  Ulje podlanka pročišćava se sedimentacijom, odnosno mehaničkim odvajanjem pod utjecajem gravitacije tijekom kojeg nečistoće padaju na dno posude i talože se. Kako bi se ulje podlanka sedimentiralo, treba mirovati 7 – 10 dana na sobnoj temperaturi. Nakon sedimentacije gornji sloj ulja pogodan je za konzumaciju.
  Ulje podlanka ne pročišćava se ni na koji drugi način. |
| Faza 7. | – | Metode čuvanja i skladištenja ulja podlanka
  Ulje se čuva na suhom i tamnom mjestu, na temperaturi od 4 °C do 20 °C. Kako bi proizvod sačuvao svoja svojstva, treba se pridržavati uvjeta čuvanja.
  Upute za ekstrakciju ulja podlanka:
  Kako bi se sačuvala posebna svojstva ulja podlanka, tijekom postupka proizvodnje zabranjeno je sljedeće:






  — | zagrijavati sjemenke na temperaturu višu od 38 °C, |

Faza 1.

–

Uzgoj i berba sjemenki:

Sjemenke se dobivaju od dviju sorti podlanka, konkretno, od proljetnog i zimskog podlanka. Biljke se stoga sade u jesen ili proljeće, ovisno o vrsti.

Berba se provodi odjednom, kada sjemenke dozriju.

Faza 2.

–

Sušenje i čišćenje sjemenki:

Sjemenke se moraju osušiti u roku od šest sati nakon berbe. Suše se dok udio vode ne dosegne od 7 do 12 %.

Sljedeća je faza u postupku prerade sjemenki u ulje čišćenje. Udio nečistoća mora iznositi manje od 2 %.

Faza 3.

–

Priprema za postupak prešanja:

Pripremna faza u postupku prešanja obuhvaća mljevenje sjemenki valjcima s glatkom površinom kako bi se dobile pahuljice.

Faza 4.

–

Zagrijavanje sjemenki:

Nakon što se dobiju pahuljice, stiještene se sjemenke u kotlu zagrijavaju na temperaturu od 38 °C.

Faza 5.

–

Prešanje

Kako bi se dobilo ulje sa željenim fizičko-kemijskim svojstvima, prešanje stiještenih sjemenki mora se odvijati u prešama koje se ne zagrijavaju na temperaturu višu od 38 °C.

Faza 6.

–

Pročišćavanje ulja nakon ekstrakcije

Ulje podlanka pročišćava se sedimentacijom, odnosno mehaničkim odvajanjem pod utjecajem gravitacije tijekom kojeg nečistoće padaju na dno posude i talože se. Kako bi se ulje podlanka sedimentiralo, treba mirovati 7 – 10 dana na sobnoj temperaturi. Nakon sedimentacije gornji sloj ulja pogodan je za konzumaciju.

Ulje podlanka ne pročišćava se ni na koji drugi način.

Faza 7.

–

Metode čuvanja i skladištenja ulja podlanka

Ulje se čuva na suhom i tamnom mjestu, na temperaturi od 4 °C do 20 °C. Kako bi proizvod sačuvao svoja svojstva, treba se pridržavati uvjeta čuvanja.

Upute za ekstrakciju ulja podlanka:

Kako bi se sačuvala posebna svojstva ulja podlanka, tijekom postupka proizvodnje zabranjeno je sljedeće:

—

zagrijavati sjemenke na temperaturu višu od 38 °C,

| — | služiti se prešama koje temperaturu tijesta (smjese) podižu iznad 38 °C, |
| --- | --- |

—

služiti se prešama koje temperaturu tijesta (smjese) podižu iznad 38 °C,

| — | povećavati pritisak iznad 300 bara tijekom postupka prešanja. |
| --- | --- |

—

povećavati pritisak iznad 300 bara tijekom postupka prešanja.

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Specifičnost ulja podlanka proizlazi iz sljedećih svojstava:

| — | poseban okus i miris, |
| --- | --- |

—

poseban okus i miris,

| — | boja, |
| --- | --- |

—

boja,

| — | fizičko-kemijski sastav, |
| --- | --- |

—

fizičko-kemijski sastav,

| — | dug rok trajanja. |
| --- | --- |

—

dug rok trajanja.

Okus i aroma:

Okus i aroma:

Ulje podlanka od ostalih se proizvoda te vrste razlikuje jedinstvenim okusom luka i gorušice te ugodnom, umjereno čistom i jasnom aromom.

Boja:

Boja:

Ulje „Olej rydzowy” crvenkastosmeđe je boje.

Fizičko-kemijski sastav:

Fizičko-kemijski sastav:

Specifičnost ulja „Olej rydzowy” ponajprije je u njegovoj nutritivnoj vrijednosti i bogatom kemijskom sastavu. Ulje sadržava brojne nutritivne sastojke koji su poželjni u dijetetici, a posebno polinezasićene masne kiseline (PUFA).

Udio polinezasićenih masnih kiselina u ulju podlanka iznosi od 50 % do 60 %, od čega omega-3 masne kiseline čine od 35 % do 40 %, a omega-6 masne kiseline od 15 % do 20 %. Zahvaljujući takvom sastavu ulje „Olej rydzowy” jedno je od najbogatijih biljnih izvora omega-3 kiselina.

Dug rok trajanja:

Dug rok trajanja:

Unatoč velikom udjelu kiselina, ulje „Olej rydzowy” dugotrajno je i može se konzumirati do šest mjeseci nakon datuma proizvodnje, ako se skladišti u skladu s uputama. Dugotrajno skladištenje ulja podlanka moguće je zahvaljujući udjelu prirodnih antioksidansa iz skupine tokoferola (vitamin E, oko 550 – 1 100 mg u kilogramu ulja). To je još jedna posebnost proizvoda.

3.8.   Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Tradicionalna svojstva sirovine:

Tradicionalna svojstva sirovine:

Ulje podlanka potječe od biljke iz porodice krstašica (Cruciferae), iz roda Camelina, koji obuhvaća više vrsta. U proizvodnji ulja upotrebljavaju se samo dvije vrste podlanka: proljetni podlanak (Camelina sativa) i zimski podlanak (Camelina silvestris). Podlanak je biljka sa žućkastim cvjetovima koji tvore oblik izduženog grozda. Stabljika podlanka može biti visoka od 30 do 100 cm. Plodovi podlanka kruškolike su komuške (3 – 7 mm) koje sadržavaju desetak sjemenki žućkastosmeđe boje dugih od 0,6 do 2,6 mm. Podlanak se može uzgajati na laganim i pješčanim tlima.

Cruciferae

Camelina

Camelina sativa

Camelina silvestris

Podlanak potječe s Bliskog istoka. Prema istraživanjima o povijesti uzgoja podlanka i ekstrakciji ulja iz podlanka, prvi tragovi sjemenki te biljke na području današnje Poljske sežu u brončano doba, tj. stari su 3 000 godina. Pronađene su tijekom arheoloških istraživanja u mjestu Strzegom Śląski (prema informacijama iz članka o uljaricama pod naslovom „Rośliny oleiste”, koji je 1966. objavio profesor F. Dembinski). Profesor Marian Nowninski (botaničar) u svojim tekstovima posvećenima podlanku istaknuo je i da su sjemenke te biljke pronađene na arheološkim nalazištima na kojima je otkrivena lužička kultura Praslavena, a pronađene su i u Biskupinu, poznatom utvrđenom naselju iz 8. stoljeća pr. n. e. i najpoznatijem arheološkom nalazištu u srednjoj Europi.

Velik broj narodnih naziva za podlanak, koji dolaze iz različitih poljskih narječja, kao što su „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” ili „lennica”, upućuje i na višestoljetnu tradiciju upotrebe njegovih sjemenki (djelo skupine autora pod vodstvom profesora Anatola Listkowskog objavljeno 1956. pod naslovom „Szczegółowa uprawa roślin” i posvećeno uzgoju biljaka).

Stara poljska izreka „lepszy rydz niż nic” svjedoči o velikoj popularnosti te biljke u poljskom društvu. Doslovno se prevodi kao „bolje je i podlanak nego ništa”, što znači da kada ne možemo dobiti bolje, trebamo se zadovoljiti onime što imamo (sveprisutni podlanak). Hrvatski ekvivalent ove poslovice je „bolje vrabac u ruci nego golub na grani”.

Podlanak je iznimno popularan i jer nije zahtjevan u pogledu tla te ima prilično kratko vegetacijsko razdoblje (od 70 do 100 dana).

Profesor Tadeusz Zając tvrdi da se ova biljka sve do 19. stoljeća uzgajala na manje plodnim tlima. Podlanak je stoga vrlo poznata i rasprostranjena uljarica od koje se proizvodi ulje „Olej rydzowy” (članak objavljen u poljoprivrednom časopisu „Magazyn Farmerski” u srpnju 2006.).

Popularnost podlanka upućuje na pretpostavku da su već slavenska plemena koja su živjela na području današnje Poljske savladala umijeće ekstrakcije ulja. Ulje „Olej rydzowy”, koje se dobiva od te biljke, konzumiralo se stoljećima, iako je njegov kemijski sastav bio nepoznat.

Tradicionalna metoda:

Tradicionalna metoda:

Tradicija ekstrakcije ulja iz podlanka potječe iz davnina. Arheološkim je istraživanjima utvrđeno da su već stanovnici praslavenskog naselja Biskupin poznavali postupak ekstrakcije ulja iz sjemenki podlanka. Tijekom arheoloških istraživanja na tom području, osim sjemenki podlanka, pronađeni su i ostatci alata koji su se upotrebljavali za prešanje ulja. Druga su arheološka istraživanja potvrdila da se ekstrakcija ulja nastavila i nakon završetka lužičke kulture kada su slavenska plemena došla na područje današnje Poljske.

U svojoj knjizi o feudalnim uljarama iz 17. stoljeća („Olejarnia dworska z XVII w”) H. Samsonowicz detaljno opisuje feudalne i seljačke uljare iz tog razdoblja. Podrobno opisuje i strojeve koji su se tada upotrebljavali za prešanje ulja, kao što je preša s klinom, te metode umetanja klinova. Autor napominje i da je ulje koje se dobiva iz sjemenki podlanka bilo iznimno popularno među poljskim plemstvom. Te su informacije dostupne i u Poljoprivrednom muzeju u Szreniawi, gdje su izloženi strojevi i alati koji su se upotrebljavali za prešanje ulja na feudalnim posjedima.

H. Olszański u svojem djelu „Tradycyjne olejarstwo w Polsce” piše o tradicionalnim metodama proizvodnje ulja u Poljskoj. Navodi da su s razvojem tehnologije u 19. stoljeću tradicionalni alati koji su se upotrebljavali u postupku ekstrakcije ulja, kao što su kameni mlinovi, mužari i tučci te preše s klinom, zamijenjeni grijačima, uređajima s valjcima za tiještenje sjemenki, polužnim prešama i kasnije hidrauličnim prešama koje su pokretali mlinovi te parnim, motornim i, u novije vrijeme, električnim prešama. Ta se vrsta preše upotrebljava i danas. Metoda ekstrakcije ulja podlanka, kojom se izbjegava zagrijavanje stiještenih sjemenki na temperaturu višu od 38 °C, nije se otada promijenila.

Ovo je još jedna značajka koja potvrđuje tradicionalno svojstvo ulja podlanka, ne samo zato jer se postupak proizvodnje nije promijenio, nego zato što svjedoči o tome koliko je taj postupak savršen.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava

Budući da ulje podlanka ima specifična svojstva, potreban je poseban nadzor sljedećih elemenata:

kvalitete sjemenki koje se upotrebljavaju u postupku proizvodnje, tj.:

| — | provjera čistoće sjemenki, |
| --- | --- |

—

provjera čistoće sjemenki,

| — | postupak mljevenja, zagrijavanja i prešanja; |
| --- | --- |

—

postupak mljevenja, zagrijavanja i prešanja;

kvalitete proizvoda, odnosno:

| — | karakterističnog okusa luka i gorušice, |
| --- | --- |

—

karakterističnog okusa luka i gorušice,

| — | ugodne, čiste i jasne arome, |
| --- | --- |

—

ugodne, čiste i jasne arome,

| — | bistrine crvenkastosmeđeg ulja, čija se boja kreće od zlatnožute do crvenkastosmeđe, s tankim slojem taloga na dnu. |
| --- | --- |

—

bistrine crvenkastosmeđeg ulja, čija se boja kreće od zlatnožute do crvenkastosmeđe, s tankim slojem taloga na dnu.

Nadzor se mora provesti barem jednom godišnje.

4.   Tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Nacionalno inspekcijsko tijelo za kvalitetu prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda) |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Nacionalno inspekcijsko tijelo za kvalitetu prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda)

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

+48 226232901

Telefaks:

+48 226232099

E-pošta:

—

| ☒ Javno | ☐ Privatno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ Privatno

4.2.   Posebne zadaće nadležnog tijela:

Posebne zadaće nadležnog tijela:

Prethodno navedeno nadležno tijelo odgovorno je za provjeru usklađenosti cijele specifikacije proizvoda.

ZAHTJEV ZA REGISTRACIJU ZAJAMČENO TRADICIONALNOG SPECIJALITETA (ZTS)

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 509/2006

„KABANOSY”

„KABANOSY”

EZ br.: PL-TSG-0007-0050-22.1.2007.

EZ br.: PL-TSG-0007-0050-22.1.2007.

1.   Naziv i adresa skupine koja je podnositelj zahtjeva

Naziv i adresa skupine koja je podnositelj zahtjeva

| Naziv: | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Związek „Polskie Mięso”

Adresa:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 228302657

Telefaks

+48 228301648

Adresa e-pošte:

info@polskie-mieso.pl

2.   Država članica ili treća zemlja:

Država članica ili treća zemlja:

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1.   Naziv/nazivi koji se registriraju (članak 2. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

Naziv/nazivi koji se registriraju (članak 2. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

„Kabanosy”

Na etiketi se nalazi oznaka „Proizvedeno u skladu s poljskom tradicijom”, prevedena na jezik zemlje u kojoj se proizvod stavlja na tržište.

3.2.   Navesti je li riječ o nazivu:

Navesti je li riječ o nazivu:

| — | ☐ | koji je sam po sebi specifičan |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | kojim se izražavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda. |

—

☐

koji je sam po sebi specifičan

—

☒

kojim se izražavaju posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda.

Nazivom se izražavaju posebna svojstva proizvoda. U Poljskoj i Litvi u 19. stoljeću pojam „kaban” ili njegova umanjenica „kabanek” odnosio se na mlade svinje iz ekstenzivnog uzgoja koje su se tovile uglavnom krumpirom, a meso koje se od njih proizvodilo nazivalo se „kabanina”. Naziv „Kabanos” izveden je iz naziva kojim su se označivale te svinje.

3.3.   Navesti traži li se rezervacija naziva na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

Navesti traži li se rezervacija naziva na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 509/2006

| — | ☐ | Registracija s rezervacijom naziva |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija bez rezervacije naziva |

—

☐

Registracija s rezervacijom naziva

—

☒

Registracija bez rezervacije naziva

3.4.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. – Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.5.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Kobasice „Kabanosy” dugačke su i tanke suhe kobasice zavrnute na jednom kraju i ravnomjerno naborane. Kobasice su presavijene na dva dijela, a na zaobljenom se dijelu nalazi udubina na kojoj su visjele.

Površina kobasice „Kabanosy” tamnocrvene je boje s nijansama boje trešnje. Na presjeku se vide tamnocrveni komadi mesa i masnoća krem boje.

Kobasica na dodir ima glatku, suhu i ravnomjerno naboranu površinu.

Kobasica „Kabanosy” ima okus začinjene, pečene svinjetine i ostavlja blag, dimast okus u ustima koji ima aromu kumina i papra.

Kemijski sastav:

| — | sadržaj bjelančevina – najmanje 15,0 % |
| --- | --- |

—

sadržaj bjelančevina – najmanje 15,0 %

| — | sadržaj vode – ne veći od 60,0 % |
| --- | --- |

—

sadržaj vode – ne veći od 60,0 %

| — | sadržaj masti – ne veći od 35,0 % |
| --- | --- |

—

sadržaj masti – ne veći od 35,0 %

| — | sadržaj soli – ne veći od 3,5 % |
| --- | --- |

—

sadržaj soli – ne veći od 3,5 %

| — | sadržaj nitrata (III) i nitrata (V) izražen kao NaNO2 – najviše 0,0125 % |
| --- | --- |

—

sadržaj nitrata (III) i nitrata (V) izražen kao NaNO2 – najviše 0,0125 %

2

Tim se kemijskim sastavom osigurava tradicionalna kvaliteta proizvoda. Količina dobivenog konačnog proizvoda u odnosu na meso upotrijebljeno kao sirovina mora iznositi manje od 68 %.

3.6.   Opis metode proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Opis metode proizvodnje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 3.1. (članak 3. stavak 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Sastojci:

Sastojci:

Meso (100 kg sirovine):

| — | svinjetina I. razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 15 % – 30 kg |
| --- | --- |

—

svinjetina I. razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 15 % – 30 kg

| — | svinjetina II.A razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 20 % – 40 kg |
| --- | --- |

—

svinjetina II.A razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 20 % – 40 kg

| — | svinjetina II.B razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 40 % – 30 kg |
| --- | --- |

—

svinjetina II.B razreda kvalitete sa sadržajem masti od najviše 40 % – 30 kg

Začini (na 100 kg mesa):

| — | prirodni papar – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

prirodni papar – 0,15 kg

| — | muškatni oraščić – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

muškatni oraščić – 0,05 kg

| — | kumin – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

kumin – 0,07 kg

| — | šećer – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

šećer – 0,20 kg

Drugi aditivi:

| — | mješavina začina (na temelju mješavine kuhinjske soli (NaCl) i natrijevog nitrita (NaNO2)) – otprilike 2 kg |
| --- | --- |

—

mješavina začina (na temelju mješavine kuhinjske soli (NaCl) i natrijevog nitrita (NaNO2)) – otprilike 2 kg

2

Hranjenje u kontekstu proizvodnje svinjetine namijenjene za upotrebu pri proizvodnji kobasice „Kabanosy”:

Hranjenje u kontekstu proizvodnje svinjetine namijenjene za upotrebu pri proizvodnji kobasice „Kabanosy”:

Hranjenje se odnosi na tovljenje radi stvaranja masnog mesa. Cilj je uzgojiti svinje tjelesne mase do 120 kg, koje se odlikuju većim sadržajem međumišićnog masnog tkiva (više od 3 %).

| — | Tovljenje se temelji na pasminama koje kasno sazrijevaju te se odgovarajućim planom tovljenja omogućuje postizanje željenog međumišićnog sadržaja masti. Pasmine koje se upotrebljavaju za tovljenje ne nose gen RN, a gen RYR 1T prisutan je u 20 % populacije. |
| --- | --- |

—

Tovljenje se temelji na pasminama koje kasno sazrijevaju te se odgovarajućim planom tovljenja omogućuje postizanje željenog međumišićnog sadržaja masti. Pasmine koje se upotrebljavaju za tovljenje ne nose gen RN, a gen RYR 1T prisutan je u 20 % populacije.

| — | Tovljenje bi trebalo provoditi u tri faze – I. faza do oko 60 kg, II. faza do oko 90 kg, a III. faza do oko 120 kg. |
| --- | --- |

—

Tovljenje bi trebalo provoditi u tri faze – I. faza do oko 60 kg, II. faza do oko 90 kg, a III. faza do oko 120 kg.

| — | Tovljenje životinja do 90 kg tjelesne mase provodi se primjenom dviju različitih krmnih smjesa. Krmne smjese (doze) sadržavaju:






  — | energetski sastav: zdrobljene žitarice – pšenica, ječam, raž, zob, pšenoraž (tritikale) ili kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljene sorte gole zobi čine do 30 % smjesa; |
| --- | --- | --- |

—

Tovljenje životinja do 90 kg tjelesne mase provodi se primjenom dviju različitih krmnih smjesa. Krmne smjese (doze) sadržavaju:

—

energetski sastav: zdrobljene žitarice – pšenica, ječam, raž, zob, pšenoraž (tritikale) ili kukuruz; zdrobljeni kukuruz i zdrobljene sorte gole zobi čine do 30 % smjesa;

| — | sastav bjelančevina: zdrobljeni vučji bob, krmni bob i grah, koncentrat ekstrahirane soje, koncentrat ekstrahirane uljane repice, blokovi uljne repice, kvaščevo krmivo ili posušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

sastav bjelančevina: zdrobljeni vučji bob, krmni bob i grah, koncentrat ekstrahirane soje, koncentrat ekstrahirane uljane repice, blokovi uljne repice, kvaščevo krmivo ili posušeno zeleno krmivo.

| — | Krmne smjese (doze) za životinje od 90 do 120 kg sadržavaju:






  — | energetski sastav: zdrobljenu pšenicu, ječam, raž i pšenoraž (tritikale). Zdrobljeni kukuruz i zdrobljene sorte gole zobi ne smiju se upotrebljavati u smjesama (dozama); |
| --- | --- | --- |

—

Krmne smjese (doze) za životinje od 90 do 120 kg sadržavaju:

—

energetski sastav: zdrobljenu pšenicu, ječam, raž i pšenoraž (tritikale). Zdrobljeni kukuruz i zdrobljene sorte gole zobi ne smiju se upotrebljavati u smjesama (dozama);

| — | kao udio bjelančevina: zdrobljene grahorice (vučji bob, krmni bob i grah), koncentrat ekstrahirane soje, blokovi uljane repice, koncentrat ekstrahirane uljane repice i posušeno zeleno krmivo. |
| --- | --- |

—

kao udio bjelančevina: zdrobljene grahorice (vučji bob, krmni bob i grah), koncentrat ekstrahirane soje, blokovi uljane repice, koncentrat ekstrahirane uljane repice i posušeno zeleno krmivo.

| — | Ni u jednoj točki ciklusa tovljenja ne smiju se upotrebljavati biljna ulja, krmivo životinjskog podrijetla, npr. mlijeko u prahu, sušena sirutka ili riblje brašno. |
| --- | --- |

—

Ni u jednoj točki ciklusa tovljenja ne smiju se upotrebljavati biljna ulja, krmivo životinjskog podrijetla, npr. mlijeko u prahu, sušena sirutka ili riblje brašno.

| — | Metabolički energetski sastav u smjesama u svim fazama tovljenja iznosi 12 – 13 MJ ME/kg smjese. Sadržaj bjelančevina u smjesama trebao bi iznositi oko 16 – 18 % u prvoj fazi tovljenja, 15 – 16 % u drugoj fazi te oko 14 % u krajnjoj fazi tovljenja. |
| --- | --- |

—

Metabolički energetski sastav u smjesama u svim fazama tovljenja iznosi 12 – 13 MJ ME/kg smjese. Sadržaj bjelančevina u smjesama trebao bi iznositi oko 16 – 18 % u prvoj fazi tovljenja, 15 – 16 % u drugoj fazi te oko 14 % u krajnjoj fazi tovljenja.

| — | Doze za tovljenje mogu se temeljiti samo na hranjivim smjesama, ili hranjivim smjesama i rasutom krmivu, npr. krumpiru i zelenom krmivu. |
| --- | --- |

—

Doze za tovljenje mogu se temeljiti samo na hranjivim smjesama, ili hranjivim smjesama i rasutom krmivu, npr. krumpiru i zelenom krmivu.

Faze proizvodnje kobasice „Kabanosy”:

Faze proizvodnje kobasice „Kabanosy”:

| Prva faza | – | prethodno rezanje svih mesnih sastojaka. Potrebno je osigurati da komadi mesa budu jednake veličine (promjera oko 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Druga faza | – | tradicionalno začinjanje (suha metoda) tijekom približno 48 sati, upotrebljavajući smjesu začina. |
| Treća faza | – | meso I. razreda kvalitete smanjuje se na veličinu od oko 10 mm, meso razreda kvalitete II.A i II.B na veličinu od 8 mm. |
| Četvrta faza | – | miješanje svih mesnih sastojaka i začina: prirodni papar, muškatni oraščić, kumin i šećer. |
| Peta faza | – | nadijevanje tankog ovčjeg crijeva promjera od 20 do 22 mm i zavrtanje na jednom kraju kobasice na otprilike 25 cm dužine. |
| Šesta faza | – | ostavljanje dva sata na temperaturi koja ne prelazi 30 °C. Prethodno sušenje površine tako da se sastojci u kobasicama „slegnu”. |
| Sedma faza | – | sušenje površine i tradicionalno dimljenje na vrućem dimu (približno 150 minuta) i pečenje dok temperatura u kobasicama ne dosegne najmanje 70 °C. |
| Osma faza | – | dimljenje se prekida i kobasice „Kabanosy” ostavljaju se u pušnici oko jednog sata, nakon čega se hlade na temperaturu ispod 10 °C. |
| Deveta faza | – | sušenje pri temperaturi od 14 do 18 °C i 80 % vlage tri do pet dana dok se ne postigne željeni prinos (koji ne prelazi 68 %). |

Prva faza

–

prethodno rezanje svih mesnih sastojaka. Potrebno je osigurati da komadi mesa budu jednake veličine (promjera oko 5 cm).

Druga faza

–

tradicionalno začinjanje (suha metoda) tijekom približno 48 sati, upotrebljavajući smjesu začina.

Treća faza

–

meso I. razreda kvalitete smanjuje se na veličinu od oko 10 mm, meso razreda kvalitete II.A i II.B na veličinu od 8 mm.

Četvrta faza

–

miješanje svih mesnih sastojaka i začina: prirodni papar, muškatni oraščić, kumin i šećer.

Peta faza

–

nadijevanje tankog ovčjeg crijeva promjera od 20 do 22 mm i zavrtanje na jednom kraju kobasice na otprilike 25 cm dužine.

Šesta faza

–

ostavljanje dva sata na temperaturi koja ne prelazi 30 °C. Prethodno sušenje površine tako da se sastojci u kobasicama „slegnu”.

Sedma faza

–

sušenje površine i tradicionalno dimljenje na vrućem dimu (približno 150 minuta) i pečenje dok temperatura u kobasicama ne dosegne najmanje 70 °C.

Osma faza

–

dimljenje se prekida i kobasice „Kabanosy” ostavljaju se u pušnici oko jednog sata, nakon čega se hlade na temperaturu ispod 10 °C.

Deveta faza

–

sušenje pri temperaturi od 14 do 18 °C i 80 % vlage tri do pet dana dok se ne postigne željeni prinos (koji ne prelazi 68 %).

3.7.   Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

Posebna svojstva poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

Posebna svojstva kobasice „Kabanosy” proizlaze iz nekoliko značajki koje su karakteristične za njih:

| — | mekoća, sočnost i posebna svojstva mesa; |
| --- | --- |

—

mekoća, sočnost i posebna svojstva mesa;

| — | izniman okus i aroma; |
| --- | --- |

—

izniman okus i aroma;

| — | jednaki, karakteristični oblik. |
| --- | --- |

—

jednaki, karakteristični oblik.

Mekoća, sočnost i posebna svojstva mesa:

Mekoća, sočnost i posebna svojstva mesa:

Svinjetina dobivena od svinja pasmina koje kasno sazrijevaju, tovljenih do približno 120 kg tjelesne mase i koje imaju genetske značajke opisane u točki 3.6. ključan je sastojak kobasica „Kabanosy” koji utječe na posebna svojstva kobasice. Ispunjenjem tih zahtjeva stvara se sadržaj međumišićne masti veći od 3 %, čime se osigurava da meso ima odgovarajući okus i tehnološke značajke koje su ključne za proizvodnju kobasice „Kabanosy”. Zahvaljujući upotrebi tih sirovina i usklađenosti s tradicionalnom metodom proizvodnje, pri čemu se posebna pažnja posvećuje fazama mljevenja, začinjanja i dimljenja, osigurava se iznimna mekoća i sočnost kobasice „Kabanosy”. Još je jedno svojstvo kobasice „Kabanosy” zvuk koji nastaje kada se prelomi na dva dijela. On je posljedica mekoće mesa i načina na koji se kobasica „Kabanosy” priprema, a posebno kako se suši i dimi.

Izniman okus i aroma:

Izniman okus i aroma:

Njihov su okus i aroma svojstva koja razlikuju kobasice „Kabanosy” od drugih kobasica. Ta su svojstva posljedica upotrebe pažljivo odabranih začina i njihovih pravilnih omjera u proizvodnom postupku: papar, muškatni oraščić, kumin, šećer i poseban postupak dimljenja, zahvaljujući kojima je naglašen okus proizvoda.

Jednak i karakterističan oblik:

Jednak i karakterističan oblik:

Posebna su svojstva kobasica „kabanosy” povezana uglavnom s njihovim jedinstvenim oblikom. Kobasice „Kabanosy” dugačke su i tanke suhe kobasice zavrnute na jednom kraju i ravnomjerno naborane.

3.8.   Tradicionalni karakter poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Tradicionalni karakter poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda (članak 3. stavak 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1216/2007)

Tradicionalna metoda proizvodnje i skladištenja:

Tradicionalna metoda proizvodnje i skladištenja:

Kobasice „Kabanosy”, odnosno tanke, sušene i dimljene svinjske kobasice u ovčjim crijevima, jedu se diljem Poljske još od dvadesetih i tridesetih godina dvadesetog stoljeća. Proizvodile su se u malim, lokalnim mesnicama pod istim imenom, ali u različitim regionalnim izvedbama. Glavna razlika odnosi se na upotrijebljene začine, ali i na kvalitetu samih kobasica. U suvremenim kuharicama i drugim knjigama o hrani, kao što je Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym autorice M. Karczewske, koja je objavljena u Varšavi 1937., objavljivani su recepti te se njima pridonijelo standardizaciji tehnika proizvodnje kobasice „Kabanosy”, čime je omogućeno konsolidiranje robne marke i poboljšanje kvalitete. Te su kobasice bile ukusne, a tehnike poput dimljenja i sušenja značile su da su se mogle duže čuvati.

Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym

Nakon 1945. uvedena je standardizacija u cilju poboljšanja kvalitete proizvoda. Kobasice „Kabanosy” službeno su puštene u prodaju odlukom Ministarstva za prehranu, trgovinu i industriju od 15. rujna 1948. (Službeni list Poljske 1948/44, broj 334). Tehnološki i proizvodni aspekti naknadno su standardizirani (Norma br. RN-54/MPMIM1-Mięs-56 od 30. prosinca 1954.) te je 1964. sjedište poljske mesne industrije u Varšavi izdalo standardizirani recept za kobasicu „Kabanosy”, koji se temelji na tradicionalnim metodama proizvodnje (Interna uredba br. 21).

Kobasice „Kabanosy” bile su iznimno popularne za vrijeme komunizma (1945. – 1989.); svi su ih kupovali. U posebnim su prilikama krasile svečano postavljene stolove i bile su jednako prikladne kao hrana za piknik, poklon ili kao brzi zalogaj poslužen uz votku. Uz šunku i slaninu postale su poljski izvozni specijalitet.

Tradicionalni sastojak – svinjetina:

Tradicionalni sastojak – svinjetina:

Kobasice „Kabanosy” proizvode se od posebno utovljenih svinja koje su bile poznate pod nazivom „kabany”. Pojam „kaban” pojavljuje se u epu Pan Tadeusz slavnog poljskog nacionalnog pjesnika Adama Mickiewicza iz 1834. Izvorno se upotrebljavao za divlje svinje, domaće svinje pa čak i konje te se sve do 19. stoljeća, prema svesku 13. enciklopedije Encyklopedyja Powszechna iz 1863., pojam općenito upotrebljavao za označivanje dobro uhranjene, debele mlade svinje. Svinje su se posebno tovile na poseban način kako bi se dobilo kvalitetno meso, izvrsnog okusa i s visokim sadržajem međumišićne masti koja je proizvodima dobivenima od tog mesa davala jak, poseban okus, mekoću i sočnost. Pojam „kabanina”, izveden iz pojma „kaban” isto je tako bio u širokoj upotrebi. Prema definiciji iz poljskog rječnika objavljenog u Vilniusu 1861. obično se odnosio na svinjetinu.

Pan Tadeusz

Encyklopedyja Powszechna

Meso svinja koje se uzgajaju radi proizvodnje kobasice „Kabanosy” mora imati sadržaj međumišićne masti veći od 3 %; takva struktura mesa na proizvod prenosi željenu mekoću, sočnost i izvrstan okus. Upotreba takvog mesa ima presudan utjecaj na kvalitetu gotovog proizvoda i njegova posebna svojstva te je u skladu s tradicionalnom metodom proizvodnje.

3.9.   Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

Minimalni zahtjevi i postupci za provjeru posebnih svojstava (članak 4. Uredbe (EZ) br. 1216/2007)

U pogledu posebnih svojstava kobasice „Kabanosy”, posebno je potrebno provjeriti sljedeće:

| (1) | kvaliteta sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji (svinjetina, začini), uključujući:






  — | tehnološku prihvatljivost mesa; |
| --- | --- | --- |

(1)

kvaliteta sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji (svinjetina, začini), uključujući:

—

tehnološku prihvatljivost mesa;

| — | vrstu tovljenja; |
| --- | --- |

—

vrstu tovljenja;

| — | trajanje začinjanja; |
| --- | --- |

—

trajanje začinjanja;

| — | začine koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda „Kabanosy” i omjere u kojima se upotrebljavaju. |
| --- | --- |

—

začine koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda „Kabanosy” i omjere u kojima se upotrebljavaju.

| (2) | postupak dimljenja kobasice „Kabanosy”
  Tijekom nadzora mora se provjeriti sljedeće:






  — | održavanje temperature potrebne za tradicionalno dimljenje na vrućem dimu i temperature zagrijavanja; |
| --- | --- | --- |

(2)

postupak dimljenja kobasice „Kabanosy”

Tijekom nadzora mora se provjeriti sljedeće:

—

održavanje temperature potrebne za tradicionalno dimljenje na vrućem dimu i temperature zagrijavanja;

| — | održavanje trajanja i temperature ponovnog dimljenja na hladnom dimu, |
| --- | --- |

—

održavanje trajanja i temperature ponovnog dimljenja na hladnom dimu,

| — | upotreba bukove trske za dimljenje na hladnom dimu. |
| --- | --- |

—

upotreba bukove trske za dimljenje na hladnom dimu.

| (3) | kvaliteta gotovog proizvoda:






  — | sadržaj bjelančevina; |
| --- | --- | --- |

(3)

kvaliteta gotovog proizvoda:

—

sadržaj bjelančevina;

| — | sadržaj vode; |
| --- | --- |

—

sadržaj vode;

| — | sadržaj masti; |
| --- | --- |

—

sadržaj masti;

| — | sadržaj natrijeva klorida; |
| --- | --- |

—

sadržaj natrijeva klorida;

| — | sadržaj nitrata (III) i nitrata (V); |
| --- | --- |

—

sadržaj nitrata (III) i nitrata (V);

| — | okus i miris. |
| --- | --- |

—

okus i miris.

| (4) | oblik proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

oblik proizvoda.

Učestalost provjera

Učestalost provjera

Provjere prethodno navedenih faza moraju se provoditi jednom svaka dva mjeseca. Ako se sve faze pravilno izvode, učestalost provjera može se smanjiti na dvije provjere godišnje.

Ako u bilo kojoj fazi ima nepravilnosti, učestalost provjera u toj fazi mora se povećati (na jednom u dva mjeseca). Provjere drugih faza mogu se obavljati jednom svakih šest mjeseci.

4.   Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

Nadležna tijela koja provjeravaju usklađenost sa specifikacijom proizvoda

4.1.   Naziv i adresa

Naziv i adresa

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa, |
| POLSKA/POLAND |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa,

POLSKA/POLAND

Telefon

+48 226232901

Telefaks

+48 226232099.

Adresa e-pošte:

—

| ☒ Javno | ☐ Privatno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ Privatno

4.2.   Posebne zadaće tijela ili ustanove

Posebne zadaće tijela ili ustanove

Navedeno nadzorno tijelo nadležno je za provjeru cjelokupne specifikacije.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).

1

(2)  EU No PL-TSG-0107-01407 – 22.12.2015.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 729/2008 od 28. srpnja 2008. o upisu određenih naziva u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Czwórniak (ZTS), Dwójniak (ZTS), Półtorak (ZTS), Trójniak (ZTS)) (SL L 200, 29.7.2008., str. 6.).

3

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 379/2011 od 18. travnja 2011. o upisu naziva u registar garantirano tradicionalnih specijaliteta („Kiełbasa jałowcowa” (GTS)) (SL L 103, 19.4.2011., str. 2.).

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 382/2011 od 18. travnja 2011. o upisu naziva u registar garantirano tradicionalnih specijaliteta („Kiełbasa myśliwska” (GTS)) (SL L 103, 19.4.2011., str. 6.).

Uredba Komisije (EZ) br. 506/2009 od 15. lipnja 2009. o upisu oznake u Registar garantirano tradicionalnih specijaliteta (Olej rydzowy (GTS)) (SL L 151, 16.6.2009., str. 26.).

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1044/2011 od 19. listopada 2011. o upisu naziva u Registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (Kabanosy (ZTS)) (SL L 275, 20.10.2011., str. 16.).

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2006 od 20. ožujka 2006. o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kao garantirano tradicionalnim specijalitetima (SL L 93, 31.3.2006., str. 1.). Uredba stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

4

(5)  Półtorak, EZ br. PL/TSG/007/0034/06.09.2005. (SL C 267, 9.11.2007., str. 40.).

5

Dwójniak, EZ br.: PL/TSG/007/036/06.09.2005. (SL C 268, 10.11.2007., str. 22.).

Trójniak, EZ br. PL/TSG/007/0033/06.09.2005. (SL C 265, 7.11.2007., str. 29.).

Czwórniak, EZ br. PL/TSG/007/0035/06.09.2006. (SL C 266, 8.11.2007., str. 27.).

Kiełbasa jałowcowa, EZ br.: PL-TSG-007-0047-05.12.2006. (SL C 158, 11.7.2009., str. 24.).

Kiełbasa myśliwska, EZ br.: PL-TSG-0007-0053-19.03.2007. (SL C 160, 14.7.2009., str. 12.).

Olej rydzowy, EZ br.: PL-STG-007-0049-28.12.2006. (SL C 244, 25.9.2008., str. 27.).

(6)  Vidjeti bilješku 3.

6

---

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/44

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 188/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA IZMJENU

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

ZAHTJEV ZA IZMJENU U SKLADU S ČLANKOM 9.

„GORGONZOLA”

EZ br.: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| — | ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Zemljopisno područje |
| — | ☒ | Dokaz podrijetla |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| — | ☒ | Označivanje |
| — | ☐ | Nacionalni zahtjevi |
| — | ☒ | Ostalo (izmjena pravila pakiranja) |

—

☐

Naziv proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Zemljopisno područje

—

☒

Dokaz podrijetla

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezanost sa zemljopisnim područjem

—

☒

Označivanje

—

☐

Nacionalni zahtjevi

—

☒

Ostalo (izmjena pravila pakiranja)

2.   Vrsta izmjene

| — | ☒ | Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a za koju nisu objavljeni ni jedinstveni dokument ni sažetak |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije koja ne uključuje nikakve izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |
| — | ☐ | Privremena izmjena specifikacije zbog obveznih sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006) |

—

☒

Izmjena jedinstvenog dokumenta ili sažetka

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a za koju nisu objavljeni ni jedinstveni dokument ni sažetak

—

☐

Izmjena specifikacije koja ne uključuje nikakve izmjene objavljenog jedinstvenog dokumenta (članak 9. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

—

☐

Privremena izmjena specifikacije zbog obveznih sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje su uvela nadležna tijela javne uprave (članak 9. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

3.   Izmjena (izmjene):

Opis proizvoda

Proizvod se nije promijenio. Međutim, briše se pridjev „meki” jer točno ne opisuje sve vrste „Gorgonzole”, a osobito se pikantna vrsta ne može klasificirati kao meki sir. Stoga je pogrešno za sve vrste „Gorgonzole” upotrijebiti izraz „meki” jer bi to, u slučaju pikantne vrste, moglo izazvati pomutnju prilikom službenih provjera usklađenosti sa specifikacijom. Briše se i pridjev „punomasni” jer je taj podatak suvišan s obzirom na to da se u točki 3.2. Jedinstvenog dokumenta navodi minimalni postotak masti u suhoj tvari.

U postojećoj je specifikaciji boja tijesta opisana kao „plavozelena”, ali u izmjeni se navodi da može biti i „sivoplava” kako bi se u potpunosti opisale sve moguće boje različitih vrsta „Gorgonzole”. Iako je plavozelena boja specifična za to sirno tijesto, rast žive, aerobne plijesni tijekom zrenja siru može dati boju koja se ljudskom oku može činiti sivoplavom. Ako specifikacijom nije propisano da sir može biti sivoplave boje, to bi također moglo izazvati pomutnju prilikom službenih provjera usklađenosti boje sirnog tijesta sa specifikacijom.

Minimalno trajanje zrenja navedeno u postojećoj specifikaciji varira ovisno o vrsti „Gorgonzole” te se stoga briše neodgovarajuće opće upućivanje na minimalno trajanje zrenja od pedeset dana.

Proizvod se nije promijenio. Međutim, upućivanje na to da okus ovisi isključivo o trajanju zrenja pogrešno je i stoga se briše jer okus može ovisiti, iako u manjoj mjeri, o drugim čimbenicima kao što je težina koluta.

Različite vrste „Gorgonzole” na primjereniji se način utvrđuju s obzirom na težinu, okus i zrelost. Prethodna bi klasifikacija, uvedena izmjenom iz 2009., mogla dovesti do zablude jer se čini da se temelji isključivo na dimenzijama sira, pri čemu se upotrebljavaju izrazi „veliki”, „srednji” i „mali”. Stoga smo, radi veće jasnoće, pojasnili da sirevi nisu klasificirani samo s obzirom na težinu, nego i s obzirom na okus i trajanje zrenja. Za lako bi prepoznavanje različitih vrsta „Gorgonzole”, u svrhu klasifikacije, primjerenija bila upotreba izraza „blaga vrsta”, „pikantna vrsta” i „mali kolut, pikantna vrsta”. „Blaga vrsta” odgovara „velikom” kolutu iz prethodne klasifikacije. Briše se izraz „blago pikantan” koji nije primjeren s obzirom na to da taj sir ima „blagi okus” kao što je navedeno u specifikaciji. „Pikantna” vrsta odgovara „srednjem kolutu” iz prethodne klasifikacije. „Mali kolut, pikantna vrsta” odgovara „malom kolutu” iz prethodne klasifikacije.

Minimalne i maksimalne dimenzije koluta neznatno su izmijenjene kako bi se odrazili stvarni uvjeti proizvodnje s obzirom na to da se obujam može povećati ili smanjiti ovisno o udjelu vlage u siru.

Umeće se maksimalno trajanje zrenja (vidjeti „Metoda proizvodnje”).

Različite vrste „Gorgonzole” stoga se utvrđuju s obzirom na težinu, okus i zrelost:

| — | veliki kolut, blaga vrsta: od 9 do 13,5 kg, blagi okus, trajanje zrenja od najmanje pedeset dana do najviše stopedeset dana, |
| --- | --- |

—

veliki kolut, blaga vrsta: od 9 do 13,5 kg, blagi okus, trajanje zrenja od najmanje pedeset dana do najviše stopedeset dana,

| — | veliki kolut, „pikantna” vrsta: od 9 do 13,5 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje osamdeset dana do najviše dvjestosedamdeset dana, |
| --- | --- |

—

veliki kolut, „pikantna” vrsta: od 9 do 13,5 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje osamdeset dana do najviše dvjestosedamdeset dana,

| — | mali kolut, „pikantna” vrsta: od 5,5 do manje od 9 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje šezdeset dana do najviše dvjesto dana. |
| --- | --- |

—

mali kolut, „pikantna” vrsta: od 5,5 do manje od 9 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje šezdeset dana do najviše dvjesto dana.

Dokaz podrijetla

Kako bi se jamčila autentičnost, „Gorgonzola” se može stavljati na tržište kao cijeli kolut, vodoravno prerezana polovica koluta ili u komadima pakiranima u reljefnu aluminijsku foliju.

Kako bi se održala kvaliteta, jamčilo podrijetlo i osigurao nadzor, „Gorgonzola” se može stavljati na tržište i u obliku pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije nakon odobrenja nadležnog inspekcijskog tijela ili drugog tijela koje je za to ovlašteno.

Metoda proizvodnje

Temperature i razine relativne vlažnosti u prostorima za zrenje neznatno su izmijenjene kako bi se uzele u obzir inovacije u postrojenju za zrenje i tehnološke inovacije koje poboljšavaju obilježja kvalitete „Gorgonzole”.

Umeće se maksimalno trajanje zrenja s obzirom na to da bi dulje zrenje za proizvod predstavljalo ozbiljan rizik od gubitka specifičnih obilježja i organoleptičkih svojstava.

Označivanje

Kako bi se olakšala provjera usklađenosti sa specifikacijom i osobito potrošaču omogućilo da donese odluku utemeljenu na informacijama čak i kada se proizvod na njegov zahtjev pakira na maloprodajnom mjestu, uvodi se obveza stavljanja natpisa „piccante” (pikantna) na reljefnu aluminijsku foliju na velikim i malim kolutima, vodoravno prerezanim polovicama koluta i komadima pikantne Gorgonzole.

Također kako bi se olakšala provjera usklađenosti sa specifikacijom i osobito potrošaču omogućilo da donese odluku utemeljenu na informacijama, uvodi se obveza stavljanja natpisa „piccante” (pikantna) na primarno pakiranje pretpakiranih komada dobivenih od velikih i malih koluta pikantne Gorgonzole.

Ostalo

Kako bi se održala kvaliteta, jamčilo podrijetlo i osigurao nadzor pretpakiranih komada „Gorgonzole” stavljenih na tržište, novim se tekstom propisuje i obrazlaže odluka da nadležno inspekcijsko tijelo ili drugo tijelo koje je za to ovlašteno mora odobriti rezanje i pakiranje komada. Naime, zbog razlogâ sigurnosti hrane nije moguće strojno rezati kolute i horizontalno prerezane polovice koluta zapakirane u reljefnu aluminijsku foliju pa inspekcijsko tijelo, s obzirom na to da na rubovima koluta „Gorgonzole” nema oznake, mora provjeriti podrijetlo komada bez aluminijske folije. To trgovce ne sprečava da na zahtjev potrošača ili za izravnu prodaju komade režu i pakiraju ručno. Doista, trgovci ne uklanjaju reljefnu aluminijsku foliju u koju su koluti i polovice koluta zapakirani prije nego što ih režu noževima te sigurnost hrane nije ugrožena. Štoviše, trgovac načelno takvu radnju treba provesti pred očima potrošača, ili barem potrošač ima pravo to tražiti, osobito kako bi se uvjerio da kolut ili polovica koluta ima reljefnu aluminijsku foliju. Trgovcima bi se za direktnu prodaju pretpakiranih proizvoda također trebalo dopustiti ručno rezanje koluta ili polovica koluta zapakiranih u reljefnu aluminijsku foliju, pod uvjetom da na odrezanom komadu uvijek ostane dio folije kao jamstvo autentičnosti.

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (3)

„GORGONZOLA”

EZ br.: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Gorgonzola”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Gorgonzola” je sir prošaran plavom plijesni koji se proizvodi isključivo od pasteriziranog punomasnog kravljeg mlijeka, sirno mu je tijesto sirovo, homogeno, bijele i blijedožute boje sa specifičnim plavozelenim i/ili sivoplavim prugama koje nastaju rastom (prošarane) plijesni.

„Gorgonzola” ima sljedeća obilježja:

—   oblik:

oblik

| — | cilindrični s ravnom gornjom i donjom plohom te ravnim rubovima, |
| --- | --- |

—

cilindrični s ravnom gornjom i donjom plohom te ravnim rubovima,

| — | dimenzije: minimalna visina ruba 13 cm, promjer između 20 i 32 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: minimalna visina ruba 13 cm, promjer između 20 i 32 cm,

| — | klasifikacija s obzirom na težinu, okus i zrenje:






  1. | veliki kolut, blaga vrsta: od 9 do 13,5 kg, blagi okus, trajanje zrenja od najmanje pedeset dana do najviše stopedeset dana; |
| --- | --- | --- |

—

klasifikacija s obzirom na težinu, okus i zrenje:

1.

veliki kolut, blaga vrsta: od 9 do 13,5 kg, blagi okus, trajanje zrenja od najmanje pedeset dana do najviše stopedeset dana;

| 2. | veliki kolut, pikantna vrsta: od 9 do 13,5 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje osamdeset dana do najviše dvjestosedamdeset dana; |
| --- | --- |

2.

veliki kolut, pikantna vrsta: od 9 do 13,5 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje osamdeset dana do najviše dvjestosedamdeset dana;

| 3. | mali kolut, pikantna vrsta: od 5,5 do manje od 9 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje šezdeset dana do najviše dvjesto dana, |
| --- | --- |

3.

mali kolut, pikantna vrsta: od 5,5 do manje od 9 kg, izrazito pikantan okus, trajanje zrenja od najmanje šezdeset dana do najviše dvjesto dana,

—   kora: sive i/ili ružičaste boje, nejestiva,

kora

—   sirno tijesto: homogeno, bijelo i blijedožuto, (prošarano) plijesni iz koje nastaju specifične plavozelene i/ili sivoplave pruge,

sirno tijesto

—   udio masti u suhoj tvari: najmanje 48 %.

udio masti u suhoj tvari

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Punomasno kravlje mlijeko, teleće sirilo, sol.

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Na godišnjoj osnovi barem 50 % suhe tvari u hrani za krave dolazi iz područja proizvodnje.

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Na određenom se zemljopisnom području provode proizvodnja i obrada mlijeka, zrenje sira koji će postati „Gorgonzola” te stavljanje identifikacijskih oznaka iz točke 3.7 u nastavku.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Gorgonzola” se može stavljati na tržište kao cijeli kolut, vodoravno prerezana polovica koluta ili u komadima pakiranima u reljefnu aluminijsku foliju.

„Gorgonzola” se također može stavljati na tržište u obliku pretpakiranih komada bez reljefne aluminijske folije nakon odobrenja nadležnog inspekcijskog tijela ili drugog tijela koje je za to ovlašteno. Kako bi se održala kvaliteta, jamčilo podrijetlo i osigurao nadzor pretpakiranih komada „Gorgonzole” stavljenih na tržište, nadležno inspekcijsko tijelo ili drugo tijelo koje je za to ovlašteno mora odobriti rezanje i pakiranje komada. Naime, zbog razlogâ sigurnosti hrane nije moguće strojno rezati kolute i horizontalno prerezane polovice koluta zapakirane u reljefnu aluminijsku foliju pa inspekcijsko tijelo, s obzirom na to da na rubovima koluta „Gorgonzole” nema oznake, mora provjeriti podrijetlo komada bez aluminijske folije.

Komadi „Gorgonzole” mogu se rezati i pakirati na maloprodajnom mjestu na zahtjev potrošača, pod uvjetom da je reljefna aluminijska folija vidljiva. Komadi „Gorgonzole” također se mogu rezati i pakirati na maloprodajnom mjestu za izravnu prodaju, pod uvjetom da na komadu uvijek ostane dio reljefne aluminijske folije kao jamstvo autentičnosti proizvoda.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Posebna pravila za označivanje

Kolut „Gorgonzole” prepoznaje se po dvjema identifikacijskim oznakama koje se stavljaju na određenom zemljopisnom području, a to su:

| — | identifikacijska oznaka s identifikacijskim brojem sirane koja se u trenutku proizvodnje stavlja na obje ravne plohe (vidjeti Sliku 1.),

  Slika 1. |
| --- | --- |

—

identifikacijska oznaka s identifikacijskim brojem sirane koja se u trenutku proizvodnje stavlja na obje ravne plohe (vidjeti Sliku 1.),

Slika 1.

Slika 1.

| — | reljefna identifikacijska oznaka koja se, nakon što proizvod poprimi potrebna svojstva i spreman je za potrošnju, stavlja na reljefnu aluminijsku foliju (vidjeti Sliku 2.) u koju se pakiraju koluti, horizontalno prerezane polovice koluta i, u skladu s odredbama točke 3.6., pretpakirani komadi; na reljefnoj aluminijskoj foliji nalazi se i zaštićena oznaka izvornosti „DOP Gorgonzola” sa simbolom EU-a; u slučaju pikantne „Gorgonzole” u obliku velikih i malih koluta, horizontalno prerezanih polovica koluta i komada, na reljefnoj se aluminijskoj foliji pored ili ispod oznake „DOP Gorgonzola” nalazi natpis „piccante” ispisan manjim fontom od prethodno navedene oznake.

  Slika 2. |
| --- | --- |

—

reljefna identifikacijska oznaka koja se, nakon što proizvod poprimi potrebna svojstva i spreman je za potrošnju, stavlja na reljefnu aluminijsku foliju (vidjeti Sliku 2.) u koju se pakiraju koluti, horizontalno prerezane polovice koluta i, u skladu s odredbama točke 3.6., pretpakirani komadi; na reljefnoj aluminijskoj foliji nalazi se i zaštićena oznaka izvornosti „DOP Gorgonzola” sa simbolom EU-a; u slučaju pikantne „Gorgonzole” u obliku velikih i malih koluta, horizontalno prerezanih polovica koluta i komada, na reljefnoj se aluminijskoj foliji pored ili ispod oznake „DOP Gorgonzola” nalazi natpis „piccante” ispisan manjim fontom od prethodno navedene oznake.

Slika 2.

Slika 2.

Pretpakirani komadi dobiveni od koluta

Na primarnom se pakiranju pretpakiranih komada „Gorgonzole” u glavnom vidnom polju nalaze sljedeće oznake:

| — | oznaka „DOP Gorgonzola” sa simbolom ZOI EU-a, |
| --- | --- |

—

oznaka „DOP Gorgonzola” sa simbolom ZOI EU-a,

| — | natpis „piccante” za komade dobivene od velikih i malih koluta pikantne Gorgonzole, koji se nalazi pored ili ispod oznake „DOP Gorgonzola” i ispisan je manjim slovima. |
| --- | --- |

—

natpis „piccante” za komade dobivene od velikih i malih koluta pikantne Gorgonzole, koji se nalazi pored ili ispod oznake „DOP Gorgonzola” i ispisan je manjim slovima.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Određeno zemljopisno područje obuhvaća cjelokupna područja sljedećih provincija:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milan, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milan, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

Također obuhvaća sljedeće općine provincije Alessandria:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino i Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino i Frassineto Po.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici povezani su s klimatskim uvjetima na određenom zemljopisnom području, koji pogoduju velikoj količini kvalitetne krme za mliječne krave i razvoju mikrobioloških agensa koji su odgovorni za organoleptička svojstva i boju sira. Što se tiče ljudskih čimbenika, osim povijesne važnosti sira za lokalno gospodarstvo, valja napomenuti da se složeni postupci proizvodnje sira „Gorgonzola” temelje na tradicionalnim, obrtničkim tehnikama izrade sira: dodavanje mliječnih enzima mlijeku, suspenzija spora Penicilium i odabranih kvasaca te dodavanje telećeg sirila na idealnoj temperaturi, suho soljenje i specifična perforacija sirnog tijesta tijekom zrenja stoljećima su se provodili na određenom zemljopisnom području.

Penicilium

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Gorgonzola” je homogeno, sirovo sirno tijesto, bijele i blijedožute boje sa specifičnim plavozelenim i/ili sivoplavim prugama koje nastaju rastom (prošarane) plijesni.

Okus varira od blagog do izrazito pikantnog ovisno o različitim čimbenicima, osobito o trajanju zrenja.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Velikim količinama kvalitetne krme za mliječne krave i tradicionalnim tehnikama izrade sira, osobito dodavanjem spora Penicillium, suhim soljenjem i perforacijom sirnog tijesta tijekom zrenja, osiguravaju se organoleptička svojstva i boja „Gorgonzole”.

Penicillium

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (4))

4

Pročišćeni tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili umjesto toga:

izravno na početnoj stranici talijanskog Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Prodotti DOP IGP” u gornjem desnom kutu ekrana i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” na lijevoj strani ekrana te na kraju na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012

2

(3)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012

3

(4)  Vidjeti bilješku 3.

4

---

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/50

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 188/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG)

EZ br.: TH-PGI-0005-01115 – 27.5.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung)

2.   Država članica ili treća zemlja

Kraljevina Tajland

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) uzgaja se od sorte Sangyod Phatthalung, a radi se o vodenoj riži osjetljivoj na fotoperiod. Autohtona je u provinciji Phatthalung na jugu Tajlanda gdje se i sije, žanje, brusi, pakira i označuje. Riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) ne sadržava gluten, lagana je, sitna, nemasna i blagog mirisa. Može biti neoljuštena, smeđa i polubijela.

Fizikalna svojstva

| — | Neoljuštena je riža boje slame. |
| --- | --- |

—

Neoljuštena je riža boje slame.

| — | Zrno smeđe riže može biti crveno do tamnocrveno. |
| --- | --- |

—

Zrno smeđe riže može biti crveno do tamnocrveno.

| — | Boja polubijele riže je svjetlocrvena. |
| --- | --- |

—

Boja polubijele riže je svjetlocrvena.

| — | Zrno je dugo, nemasno i sitno. Usplođe je crveno. |
| --- | --- |

—

Zrno je dugo, nemasno i sitno. Usplođe je crveno.

| — | Miris je blag i osebujan. |
| --- | --- |

—

Miris je blag i osebujan.

| Fizička obilježja | Neoljuštena riža | Smeđa riža | Polubijela riža |
| --- | --- | --- | --- |
| Dužina (mm) | (9,33 ) 9,1 – 9,4 | 6,50 – 6,90 | 6,40 – 6,80 |
| Širina (mm) | (2,11 ) 1,9 – 2,25 | 1,61 – 1,81 | 1,57 – 1,87 |
| Debljina (mm) | (1,77 ) 1,7 – 1,8 | 1,51 – 1,71 | 1,44 – 1,64 |
| Boja | boja slame | crvena ili tamnocrvena | svjetlocrvena |

Fizička obilježja

Neoljuštena riža

Smeđa riža

Polubijela riža

Dužina (mm)

(9,33 ) 9,1 – 9,4

6,50 – 6,90

6,40 – 6,80

Širina (mm)

(2,11 ) 1,9 – 2,25

1,61 – 1,81

1,57 – 1,87

Debljina (mm)

(1,77 ) 1,7 – 1,8

1,51 – 1,71

1,44 – 1,64

Boja

boja slame

crvena ili tamnocrvena

svjetlocrvena

Kemijska svojstva

| Kemijska obilježja | Neoljuštena riža | Smeđa riža | Polubijela riža |
| --- | --- | --- | --- |
| Bjelančevine (%) | Nije dostupno | 7 – 10 | 6 – 9 |
| Amiloza (% db) | Nije dostupno | 13 – 17 |
| Omjer izduženja jezgre | Nije dostupno | 1,5 – 1,8 |

Kemijska obilježja

Neoljuštena riža

Smeđa riža

Polubijela riža

Bjelančevine (%)

Nije dostupno

7 – 10

6 – 9

Amiloza (% db)

Nije dostupno

13 – 17

Omjer izduženja jezgre

Nije dostupno

1,5 – 1,8

Svojstva pri kuhanju

Omjer riže i vode pri kuhanju iznosi 1 šalicu riže na 1,25 – 2 šalice vode.

Za iznimno mekanu teksturu riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung), riža se namače u vodi 5 – 10 minuta prije kuhanja.

Miris i okus

Kuhana je riža mekana i pomalo ljepljiva. Okus je slatkast s blago aromatičnim mirisom.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sjeme koje se upotrebljava za proizvodnju riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) mora biti sorte Sangyod Phatthalung i uzgojeno u provinciji Phatthalung jer je njezin zemljopisni položaj pogodan za uzgoj riže Sangyod Phatthalung koja pridonosi posebnim obilježjima i kvaliteti riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung).

Sjeme trebaju uzgojiti tajlandska Uprava za rižu i njezine agencije, poput Centra za istraživanje riže u Phatthalungu i Centra za sjemenje u Phatthalungu, jer raspolažu pouzdanom opremom i zadovoljavaju standarde za proizvodnju sjemenja riže te stoga mogu uzgojiti čistu sortu sjemenja s posebnim obilježjima riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung).

Ako se sjeme dobije nekim drugim putem, na primjer od poljoprivrednih ili privatnih organizacija, takve organizacije trebaju dobiti odobrenje tajlandske Uprave za rižu i zadovoljavati standarde za proizvodnju sjemenja riže.

Ako poljoprivrednici sami uzgajaju rižu, smiju upotrebljavati prethodno navedenu odobrenu sortu (sjeme se mora posijati u roku od tri godine nakon što je dobiveno iz izvora).

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli ciklus proizvodnje riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) mora se provesti na određenom zemljopisnom području kako bi se osiguralo da se u cijelosti provodi u skladu sgeomorfološkim uvjetima. Riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) mora se uzgojiti, osušiti, brusiti i obraditi u provinciji Phatthalung. Riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) u svakoj je fazi sljediva putem popratnih dokumenata, računa za prijevoz, registara.

Riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) mora se uzgojiti između kolovoza i listopada te žeti tijekom faze zrenja između prosinca i veljače. Vrijeme žetve određuje se u skladu s klimom i zrelosti riže. Požnjevena riža zatim se skladišti na tom zemljopisnom području u silosima s reguliranom temperaturom i vlagom, osobito zato da bi se izbjegli rizici miješanja s drugim sortama riže, moguće onečišćenje, visoka razina vlage te spriječio gubitak posebnog mirisa riže.

Glavne prakse proizvodnje riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) uključuju sljedeće:

| — | Priprema tla; uključuje prvo pliće oranje, drugo oranje, radi odgovarajućeg nadzora broja samoniklih stabljika riže (odnosno stabljika riže proklijalih iz sjemenja koje je na polju ostalo od protekle sezone) i nepoželjne riže (odnosno biljaka riže drugih sorti koje se uzgajaju na rižinom polju, ali isključujući zakorovljenu rižu). |
| --- | --- |

—

Priprema tla; uključuje prvo pliće oranje, drugo oranje, radi odgovarajućeg nadzora broja samoniklih stabljika riže (odnosno stabljika riže proklijalih iz sjemenja koje je na polju ostalo od protekle sezone) i nepoželjne riže (odnosno biljaka riže drugih sorti koje se uzgajaju na rižinom polju, ali isključujući zakorovljenu rižu).

| — | Tlo se redovito treba gnojiti i poboljšavati. |
| --- | --- |

—

Tlo se redovito treba gnojiti i poboljšavati.

| — | Briga o biljci riže; provedba odgovarajućeg gospodarenja vodom, uklanjanje nepoželjne riže u fazi busanja, reproduciranja i zrenja, odgovarajuće uništavanje nametnika. |
| --- | --- |

—

Briga o biljci riže; provedba odgovarajućeg gospodarenja vodom, uklanjanje nepoželjne riže u fazi busanja, reproduciranja i zrenja, odgovarajuće uništavanje nametnika.

| — | Uzgoj; mora se provesti tijekom južne kišne sezone (kolovoz – listopad) nakon faze zrenja. U provinciji Phatthalung postoji tradicija uzgoja malo prezrele riže. |
| --- | --- |

—

Uzgoj; mora se provesti tijekom južne kišne sezone (kolovoz – listopad) nakon faze zrenja. U provinciji Phatthalung postoji tradicija uzgoja malo prezrele riže.

| — | Vlažnost zrna; vlažnost rižina zrna mora se svesti na manje od 14 %. |
| --- | --- |

—

Vlažnost zrna; vlažnost rižina zrna mora se svesti na manje od 14 %.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) mora se pakirati i označivati u provinciji Phatthalung. Time se potrošačima daje učinkovito jamstvo podrijetla i kvalitete riže. Ponovno pakiranje nije dopušteno kako bi se spriječilo moguće miješanje, onečišćenje ili promjena riže. Nadalje, zbog svojeg osebujnog mirisa riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) treba se pakirati u provinciji Phatthalung kako bi se spriječio gubitak mirisa.

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Na pakiranju se moraju nalaziti oznaka težine, datum brušenja i pakiranja, naziv tvornice riže, uzgajivača ili zadruge te serija pakiranja ili serijski broj.

Na svakom se pakiranju mora nalaziti riječ „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” i/ili Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Obavezni su i logotip tajlandske oznake zemljopisnog podrijetla i logotip EU-a za ZOZP (nakon odobrenja ZOZP-a).

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Provincija Phatthalung

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Phatthalung je jedna od južnih provincija Tajlanda. Susjedne su provincije, počevši od sjevera u smjeru kazaljke na satu, Nakhon Si Thammarat, Songkhla, Satun i Trang. Područje se proteže na 3 424,5 km2 ili 2 140 296 raija.

Phatthalung je nizinsko područje između jezera Songkhla s istočne strane i planinskog lanca Bantat sa zapadne strane. Nizina je nastala taloženjem iz jezera poplavljenog tijekom sezone monsuna. Jezero Songkhla glavni je izvor vode za poljoprivredu u tom području.

Kapacitet drenaže tla omogućuje razvoj i dobro zrenje riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) te pohranu vode, a kapacitet preraspodjele pruža umjerenu, ali stalnu razinu navodnjavanja čak i u suhim razdobljima.

Klima provincije Phatthalung znatno utječe na obilježja riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung). Phatthalung je zbog svojeg južnog položaja pod utjecajem dviju klima, oceanske i kontinentalne. Kontinentalna klima utječe na posebno suhu sezonu koju obilježava dugi fotoperiod.

5.2.   Posebnosti proizvoda

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) može biti neoljuštena, smeđa i polubijela riža koja se uzgaja tijekom kišne sezone u provinciji Phatthalung i izlučuje prirodnu aromu. Obilježavaju je crveno usplođe, mekana tekstura nakon kuhanja i blagi miris.

Prirodni čimbenici znatno utječu na kvalitetu, obilježja i jedinstvenost riže. Podtlo provincije Phatthalung odlikuje se kombiniranom kvalitetom drenaže, plodnih taloga, pohrane vode i kapaciteta preraspodjele. Phatthalung je pod utjecajem dviju klima, oceanske i kontinentalne. Zbog utjecaja oceanske klime (Tajlandski zaljev) tijekom kišne sezone ima puno padalina, a temperature su općenito uravnoteženije tijekom različitih sezona. Zbog nizinskog položaja i vremenskih uvjeta, plodno tlo i klima provincije Phatthalung pridonose posebnom obilježju riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung), odnosno tankom obliku zrna. Ako se riža Sangyod Phatthalung uzgaja u drugim provincijama, njezina će obilježja biti drukčija, na primjer, bit će deblja i manje crvena. U skladu s lokalnom tradicijom, riža se žanje nakon faze zrenja zbog čega je zrno crvenije, mirisnije i mekanije nakon kuhanja nego kad se riža Sangyod Phatthalung uzgaja negdje drugdje.

Ova izvanredna obilježja moguće je postići samo u jedinstvenim geomorfološkim uvjetima kakvi vladaju u južnom Tajlandu, a to su osobito sljedeći: priroda tla, kvaliteta vode, broj sunčanih sati, mali raspon temperature i sezona obilnih kiša.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Provincija Phatthalung još je od davnina važan izvor riže južnog Tajlanda. Njezine prostrane nizine, odgovarajuća klima i bogatstvo vodenim resursima čine ju idealnom za uzgoj riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung). Prema legendi o nizini među planinama KhaoHin Look Doan, posjetitelji bi početkom sezone uzgoja vidjeli svježe zelenilo beskrajnih polja riže, a ista bi polja s dolaskom žetve u siječnju i veljači postala zlatna.

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) uzgaja se u provinciji Phatthalung više od sto godina, ali lokalno stanovništvo provincije Phatthalung radije jede zrnatu i tvrdu rižu s visokim udjelom amiloze, a ne mekano kuhanu rižu kao što je „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung). Stoga se riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) tradicionalno čuva kao poklon uglednim starijim ljudima ili kao riža koja se priprema za posebne osobe, kao što su kraljevski gosti i službeni posjetitelji iz inozemstva, u posebnim prilikama, vjerskim obredima ili na tradicionalnim festivalima. Zbog ove je tradicije riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phattalung) postala poznata kao riža za posebne osobe i prilike u provinciji Phatthalung.

Nadalje, prirodna obilježja provincije Phatthalung znatno utječu na proizvodnju riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung). Osobito nizinsko područje provincije Phatthalung nastalo taloženjem iz jezera poplavljenog tijekom sezone monsuna, čime je tlo dobilo različite hranjive tvari, znači da je lokacija prikladna za proizvodnju riže „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung). Zbog toga riža „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung) koja se ovdje uzgaja ima posebna obilježja poput tankog oblika zrna i blagog mirisa.

Ovakvo okruženje upotpunjuju poman odabir sjemenja, pozoran uzgoj, postupci žetve i standardni postupak proizvodnje. Postupci i nadzor pridonose očuvanju jedinstvene kvalitete riže.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

---

| 27.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 188/54

---

Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(2016/C 188/09)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE MANJE IZMJENE

Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
   (2)

„CRUDO DI CUNEO”

EU br.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

ZOI ( X ) ZOZP ( ) ZTS ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” (Konzorcij za zaštitu zaštićene oznake izvornosti „Crudo di Cuneo”) |
| --- |
| Corso Dante Alighieri n. 51 |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| ITALIA |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” (Konzorcij za zaštitu zaštićene oznake izvornosti „Crudo di Cuneo”)

Corso Dante Alighieri n. 51

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

ITALIA

Consorzio di Tutela (konzorcij za zaštitu) zaštićene oznake izvornosti „Crudo di Cuneo” ovlašten je podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Odluke Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku br. 12511 od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuju izmjene

| — | ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| — | ☒ | Način proizvodnje |
| — | ☐ | Povezanost |
| — | ☐ | Označivanje |
| — | ☒ | Ostalo (ažurirana pravna upućivanja) |

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Dokaz o podrijetlu

—

☒

Način proizvodnje

—

☐

Povezanost

—

☐

Označivanje

—

☒

Ostalo (ažurirana pravna upućivanja)

4.   Vrsta izmjena

| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta. |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument). |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZTS-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta.

—

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta.

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument).

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZTS-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjena(-e)

Opis proizvoda

Izmjene sljedećih dviju točaka međusobno su povezane:

| — | sljedeća rečenica iz članka 2. točke 2.2. posljednjeg odlomka specifikacije proizvoda:

  „Svinje moraju moći postići prosječnu masu od 156 kg (žive vage), s dopuštenim odstupanjima od 10 %.”

  mijenja se kako slijedi:

  „Svinje moraju moći postići prosječnu masu od 165 kg (žive vage), s dopuštenim odstupanjima od 10 %.” |
| --- | --- |

—

sljedeća rečenica iz članka 2. točke 2.2. posljednjeg odlomka specifikacije proizvoda:

„Svinje moraju moći postići prosječnu masu od 156 kg (žive vage), s dopuštenim odstupanjima od 10 %.”

mijenja se kako slijedi:

„Svinje moraju moći postići prosječnu masu od 165 kg (žive vage), s dopuštenim odstupanjima od 10 %.”

| — | sljedeći zahtjev iz članka 2. točke 2.6. specifikacije proizvoda:

  „masa (nakon sazrijevanja): 7–10 kg”

  mijenja se kako slijedi:

  „masa (nakon sazrijevanja): 8,5–12,00 kg”.

  Izmjenom je predviđeno povećanje prosječne mase po svinji i posljedično povećanje mase sušene šunke. Poljoprivrednici su uočili da su posljednjih godina svinje pri klanju teže nego što su bile prije 10 ili 15 godina. Genetskim odabirom, uz istodobno očuvanje svojstvene kvalitete mesa koje se upotrebljava za proizvodnju šunke, svinjama se omogućuje postizanje većih masa pri klanju nego prije nekoliko godina. Kod novih su genetskih vrsta poboljšani dnevni dobitak tjelesne mase i omjer konverzije hrane; dobivaju uravnoteženije i učinkovitije obroke kojima se općenito, uz poboljšanja uvjeta dobrobiti životinja, omogućuje veće povećanje mase u jednakom razdoblju i proizvodnja butova optimalne kvalitete.
  Povećanjem prosječne mase svinja pri klanju i posljedičnim povećanjem mase sušenih šunki, koja su obuhvaćena izmjenom specifikacije proizvoda, stoga se povezuju sljedeća dva cilja: ažuriranje specifikacija tako da odgovaraju stvarnim uvjetima proizvodnje na gospodarstvima i jamčenje kvalitete šunke ZOI-ja „Crudo di Cuneo” upotrebom svinjskih butova koji su dosegli optimalnu zrelost.
  Ta se izmjena smatra „manjom izmjenom” u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom točkama (a) do (e) Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

sljedeći zahtjev iz članka 2. točke 2.6. specifikacije proizvoda:

„masa (nakon sazrijevanja): 7–10 kg”

mijenja se kako slijedi:

„masa (nakon sazrijevanja): 8,5–12,00 kg”.

Izmjenom je predviđeno povećanje prosječne mase po svinji i posljedično povećanje mase sušene šunke. Poljoprivrednici su uočili da su posljednjih godina svinje pri klanju teže nego što su bile prije 10 ili 15 godina. Genetskim odabirom, uz istodobno očuvanje svojstvene kvalitete mesa koje se upotrebljava za proizvodnju šunke, svinjama se omogućuje postizanje većih masa pri klanju nego prije nekoliko godina. Kod novih su genetskih vrsta poboljšani dnevni dobitak tjelesne mase i omjer konverzije hrane; dobivaju uravnoteženije i učinkovitije obroke kojima se općenito, uz poboljšanja uvjeta dobrobiti životinja, omogućuje veće povećanje mase u jednakom razdoblju i proizvodnja butova optimalne kvalitete.

Povećanjem prosječne mase svinja pri klanju i posljedičnim povećanjem mase sušenih šunki, koja su obuhvaćena izmjenom specifikacije proizvoda, stoga se povezuju sljedeća dva cilja: ažuriranje specifikacija tako da odgovaraju stvarnim uvjetima proizvodnje na gospodarstvima i jamčenje kvalitete šunke ZOI-ja „Crudo di Cuneo” upotrebom svinjskih butova koji su dosegli optimalnu zrelost.

Ta se izmjena smatra „manjom izmjenom” u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom točkama (a) do (e) Uredbe (EU) br. 1151/2012.

Način proizvodnje

Način proizvodnje

| — | Sljedeća rečenica iz članka 5. točke 5.5. u pogledu faze soljenja:

  „Nakon soljenja koje traje najmanje dva tjedna”

  mijenja se kako slijedi:

  „Nakon soljenja koje traje najmanje 12 dana”.

  Potreba za smanjenjem minimalnog razdoblja soljenja s 14 na 12 dana može se pripisati istraživanjima i poboljšanjima u tehnikama konzerviranja i obrade mesa u skladu s kojima se može upotrebljavati manje soli nego prethodnih godina. Posljedica toga smanjenje je potrebnog vremena za provođenje faze soljenja. Faza soljenja mora se smanjiti posebno za butove koji su obrezani i nisu osobito teški (12 do 13 kg), kako bi se izbjeglo njihovo pretjerano upijanje soli i proizvodnja šunke koja ne ispunjuje trenutačne prehrambene zahtjeve potrošača.
  Ta se izmjena smatra „manjom izmjenom” u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom točkama (a) do (e) Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Sljedeća rečenica iz članka 5. točke 5.5. u pogledu faze soljenja:

„Nakon soljenja koje traje najmanje dva tjedna”

mijenja se kako slijedi:

„Nakon soljenja koje traje najmanje 12 dana”.

Potreba za smanjenjem minimalnog razdoblja soljenja s 14 na 12 dana može se pripisati istraživanjima i poboljšanjima u tehnikama konzerviranja i obrade mesa u skladu s kojima se može upotrebljavati manje soli nego prethodnih godina. Posljedica toga smanjenje je potrebnog vremena za provođenje faze soljenja. Faza soljenja mora se smanjiti posebno za butove koji su obrezani i nisu osobito teški (12 do 13 kg), kako bi se izbjeglo njihovo pretjerano upijanje soli i proizvodnja šunke koja ne ispunjuje trenutačne prehrambene zahtjeve potrošača.

Ta se izmjena smatra „manjom izmjenom” u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom točkama (a) do (e) Uredbe (EU) br. 1151/2012.

Ostalo: Ažuriranje zakonodavstva

Ostalo: Ažuriranje zakonodavstva

| — | Odredbe članka 8.:

  „U svrhu provedbe ove specifikacije proizvoda zaštićenu oznaku izvornosti ‚Crudo di Cuneo’ ispituje ovlašteno tijelo u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 510/2006.”

  mijenjaju se kako slijedi:

  „Verifikacija usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi se u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Tijelo odgovorno za verifikaciju specifikacije proizvoda jest ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop., Piazza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.”

  Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 1151/2012, smatralo se primjerenim ažurirati pravna upućivanja u ovom članku te uključiti pojedinosti o kontrolnom tijelu. |
| --- | --- |

—

Odredbe članka 8.:

„U svrhu provedbe ove specifikacije proizvoda zaštićenu oznaku izvornosti ‚Crudo di Cuneo’ ispituje ovlašteno tijelo u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 510/2006.”

mijenjaju se kako slijedi:

„Verifikacija usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi se u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Tijelo odgovorno za verifikaciju specifikacije proizvoda jest ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop., Piazza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.”

Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 1151/2012, smatralo se primjerenim ažurirati pravna upućivanja u ovom članku te uključiti pojedinosti o kontrolnom tijelu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„CRUDO DI CUNEO”

„CRUDO DI CUNEO”

EU br.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

EU br.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

ZOI ( X ) ZOZP ( )

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi)

Naziv (nazivi)

„Crudo di Cuneo”

2.   Država članica ili treća zemlja:

Država članica ili treća zemlja:

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Samo svježi svinjski butovi životinja koje su okoćene, uzgajane i zaklane na određenom području proizvodnje mogu se upotrebljavati u proizvodnji šunke „Crudo di Cuneo”.

Šunka prije nego što se stavi na tržište mora sazrijevati najmanje 10 mjeseci, što se računa od početka proizvodnog procesa; masa (nakon sazrijevanja): 8,5–12,00 kg; rezanjem šunke otkriva se jednolika crvena boja; vanjsko je meso kao i mekano unutarnje krto meso čvrsto i kompaktno; vidljiva (vanjska) masnoća bijele je boje, koja blago graniči sa žutom, čvrsta je i nije masna; aroma i okus presjeka: mirisan, začinjen, blag; unutarnja je masnoća bijela i prisutna je u malim količinama oko glavnog mišićnog tkiva i unutar njega; nema neugodnih mirisa. Kad se ubode, masnoća ne smije ispuštati pretjerano užegao ili mliječan miris, miris koji podsjeća na ribu, ili bilo kakav drugi neugodan miris. Udio krtog mesa u sastavu mišića buta mora biti u skladu sa sljedećim maksimalnim i minimalnim vrijednostima kemijskog sastava: sol, između 4,5 i 6,9; udio vlage između 57 % i 63 %; i proteaze od 22 % do 31 %. Nepostojanje vanjskih anomalija: koža i kost moraju biti cjelovite, bez vidljivih znakova skorivanja ili pretjerane mekoće. Boja presjeka: u presjeku se mora vidjeti jednolika boja bez mrlja ili pruga.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje

Unos hrane prilagođen je postizanju analitičkog sastava koji je u skladu s potrebama životinja u trima fazama: rani rast, uzgojna faza i tovljenje:

1.   RANI RAST (do 30 kg žive vage)

Značajke unosa hrane:

| — | sirove bjelančevine od 16 % do 22 % |
| --- | --- |

—

sirove bjelančevine od 16 % do 22 %

| — | dnevni unos energije od 3 230 do 3 900 |
| --- | --- |

—

dnevni unos energije od 3 230 do 3 900

| — | lizin (g/kg) od 10 % do 16 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg) od 10 % do 16 %

| — | sirova vlakna od 3 % do 5 % |
| --- | --- |

—

sirova vlakna od 3 % do 5 %

Dnevna porcija (svedena na postotke prikazane po različitim sastavnicama; porcija iznosi 4 % žive vage)

| — | kukuruz od 35 do 40 |
| --- | --- |

—

kukuruz od 35 do 40

| — | soja (brašno) od 16 do 20 |
| --- | --- |

—

soja (brašno) od 16 do 20

| — | pšenica od 12 do 15 |
| --- | --- |

—

pšenica od 12 do 15

| — | ječam od 13 do 17 |
| --- | --- |

—

ječam od 13 do 17

| — | sojino ulje od 1 do 3 |
| --- | --- |

—

sojino ulje od 1 do 3

| — | pšenične mekinje od 8 do 12 |
| --- | --- |

—

pšenične mekinje od 8 do 12

| — | mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5 |
| --- | --- |

—

mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5

Svinjska plazma osušena raspršivanjem, svježi mliječni proizvodi, mliječni nusproizvodi i mliječni koncentrati ne smiju se upotrebljavati u ovoj fazi.

2.   UZGOJNA FAZA (30 do 80 kg žive vage)

Značajke unosa hrane:

| — | sirove bjelančevine od 15,50 % do 18 % |
| --- | --- |

—

sirove bjelančevine od 15,50 % do 18 %

| — | dnevni unos energije od 3 200 do 3 600 |
| --- | --- |

—

dnevni unos energije od 3 200 do 3 600

| — | lizin (g/kg) od 7 % do 16 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg) od 7 % do 16 %

| — | sirova vlakna od 3,5 % do 5 % |
| --- | --- |

—

sirova vlakna od 3,5 % do 5 %

Dnevna porcija (svedena na postotke prikazane po različitim sastavnicama; porcija iznosi 3 % žive vage)

| — | kukuruz od 45 do 49 |
| --- | --- |

—

kukuruz od 45 do 49

| — | soja (brašno) od 14 do 18 |
| --- | --- |

—

soja (brašno) od 14 do 18

| — | pšenica od 10 do 13 |
| --- | --- |

—

pšenica od 10 do 13

| — | ječam od 9 do 12 |
| --- | --- |

—

ječam od 9 do 12

| — | masti od 1,5 do 2 |
| --- | --- |

—

masti od 1,5 do 2

| — | pšenične mekinje od 10 do 14 |
| --- | --- |

—

pšenične mekinje od 10 do 14

| — | mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5 |
| --- | --- |

—

mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5

3.   TOVLJENJE (80 do 165 kg žive vage)

Značajke unosa hrane:

| — | sirove bjelančevine od 13,5 % do 17,5 % |
| --- | --- |

—

sirove bjelančevine od 13,5 % do 17,5 %

| — | dnevni unos energije od 3 100 do 3 400 |
| --- | --- |

—

dnevni unos energije od 3 100 do 3 400

| — | lizin (g/kg) od 6 % do 9 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg) od 6 % do 9 %

| — | sirova vlakna od 3,5 % do 5,5 % |
| --- | --- |

—

sirova vlakna od 3,5 % do 5,5 %

Dnevna porcija (svedena na postotke prikazane po različitim sastavnicama; porcija iznosi 2,3 % žive vage)

| — | kukuruz od 49 do 53 |
| --- | --- |

—

kukuruz od 49 do 53

| — | soja (brašno) od 12 do 16 |
| --- | --- |

—

soja (brašno) od 12 do 16

| — | pšenica od 9 do 12 |
| --- | --- |

—

pšenica od 9 do 12

| — | ječam od 8 do 11 |
| --- | --- |

—

ječam od 8 do 11

| — | masti od 1 do 1,5 |
| --- | --- |

—

masti od 1 do 1,5

| — | pšenične mekinje od 10 do 14 |
| --- | --- |

—

pšenične mekinje od 10 do 14

| — | mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5 |
| --- | --- |

—

mineralni i vitaminski dodatci od 3 do 5

U ovoj je fazi zabranjena upotreba organskih kuhinjskih otpadaka, ribljeg ulja (za životinje teže od 40 kg žive vage), pogača s više od 4 % sadržaja masti (životinje teže od 120 kg), piškota, grisina, grickalica (od 60 kg žive vage za klanje), otpadaka od klanja, životinjskog brašna te nusproizvoda od riže.

Zahtjevi svake faze mogu se razlikovati ovisno o brzini rasta svinja ili kao posljedica neuobičajenih vremenskih uvjeta nastalih uslijed iznimno vrućih ljeta.

Sirovine koje se upotrebljavaju u hrani za životinje potječu uglavnom s područja na kojemu se proizvodi šunka „Crudo di Cuneo”, a žitarice se većinom uzgajaju na gospodarstvima na kojima se uzgajaju svinje.

Sirovine

Sirovine

Pasmine ili genetske vrste kojima pripadaju životinje namijenjene za proizvodnju šunke „Crudo di Cuneo” jesu tradicionalne talijanske pasmine large white i landrace poboljšane u skladu s talijanskom matičnom knjigom pasmina, ili potomci divljih svinja tih pasmina, potomci divljih svinja talijanske pasmine duroc poboljšane u skladu s matičnom knjigom pasmina te potomci divljih svinja drugih pasmina ili divljih svinja miješanih pasmina, pod uvjetom da su uzgojene na temelju programa selekcije i križanja čiji su ciljevi u skladu s ciljevima matične knjige pasmina u pogledu proizvodnje teških svinja.

large white

landrace

duroc

U proizvodnji šunke „Crudo di Cuneo” nije dopuštena upotreba zamrznutih butova. Zabranjena je upotreba mesa nerasta i krmača. Svinjski butovi koji se upotrebljavaju u proizvodnom procesu moraju potjecati od životinja zaklanih prije najmanje 24 sata, ali ne prije više od 120 sati.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Samo svježi svinjski butovi životinja koje su okoćene i uzgajane u skladu s visokim standardima dobrobiti mogu se upotrebljavati u proizvodnji šunke ZOI-ja „Crudo di Cuneo”. Ispunjenje tih standarda osigurava se neizlaganjem životinja stresu tijekom prijevoza ili preseljenja tijekom razdoblja odvikavanja od sisanja, uzgojne faze ili tovljenja. Osim toga, gospodarstvo mora osigurati da faza tovljenja donosi rezultate koji su u skladu sa značajkama konačnog proizvoda. Jedna je od iznimnih značajki šunke „Crudo di Cuneo” njezina optimalna količina vanjske masti. Zbog toga životinje moraju biti okoćene i uzgojene na području proizvodnje.

Klanje se isto tako mora odvijati unutar proizvodnog područja, djelomično zbog toga što između klanja i obrade mesa ne smije proteći više od određenog vremena i djelomično zbog toga što bi tijekom prijevoza na većim udaljenostima mogli nastati modricea i hematomi te pruge, čime bi se ugrozili zahtjevi obrade.

Obrada i sazrijevanje šunki strogo se vežu uz ljudske i prirodne čimbenike na proizvodnom području te je stoga nužno ograničiti proizvodnju šunke „Crudo di Cuneo” na to područje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Šunka „Crudo di Cuneo” može se prodavati cijela, s kostima ili otkoštena, vakuumirana, u debelim komadima ili narezana.

Šunka „Crudo di Cuneo” mora biti narezana tako da se na koži svake kriške vidjeti proizvođačev pečat kojim je šunka označena tijekom proizvodnje.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pri stavljanju na tržište šunka „Crudo di Cuneo” (ZOI) mora imati prepoznatljiv pečat kojim se jamči izvornost i identifikacija proizvoda. Na pečatu se nalazi logotip te se njime u tvornici označuju šunke na dvjema najvećim stranama.

Sljedeći elementi moraju biti ispisani jasno i neizbrisivo te se moraju jasno isticati među svim ostalim informacijama navedenima na pakiranju šunke ZOI-ja „Crudo di Cuneo” ili na etiketama na proizvodu ili na karticama, obručima i oznakama zavezanima za njega: poseban, nezamjenjiv logotip, simbol Zajednice naveden u članku 12. Uredbe (EU) br. 1151/2012; te identifikacijski broj dodijeljen svakom proizvođaču unutar sustava provjere. Dvije glavne sastavnice logotipa šunke „Crudo di Cuneo” sa zaštićenom oznakom izvornosti u pogledu prepoznatljivosti proizvoda jesu stilizirani prikaz šunke i trokut ili klin koji se odnose na Cuneo, glavni grad pokrajine čiji je izgled izvorno bio u obliku klina (tal. cuneo).

cuneo

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje na kojemu se proizvodi šunka „Crudo di Cuneo” (ZOI) proteže se od Ligurskih Alpa između prijevoja Colle di Cadibona i Colle di Nava, preko Primorskih Alpa do masiva Colle di Tenda i preko područja Kotijskih Alpa. Ti planinski predjeli tvore rub u obliku slova U te okružuju visoravan kojom sa sjevera na jug protječu rijeke Tanaro i Po te njihovi pritoci. Tim su područjem obuhvaćene pokrajine Cuneo i Asti te područja sljedećih općina u pokrajini Turin: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora’, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone i Vinovo. Razina vlažnosti na tom je području stabilna (između 50 % i 70 %) zahvaljujući povjetarcima te uz prosječne temperature, koje nisu pretjerano niske zimi ni pretjerano visoke ljeti, omogućuje ujednačen proces sazrijevanja koji u šunki „Crudo di Cuneo” pospješuje prepoznatljivi proces razgradnje bjelančevina i nizak sadržaj vlage.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost područja proizvodnje ZOI-ja sa svinjogojstvom te proizvodnjom i sazrijevanjem šunke „Crudo di Cuneo” potječe još iz drevnih vremena zahvaljujući posebnim uvjetima tla i klime zbog kojih se to područje razlikuje od ostalih i koji tom proizvodu daju karakteristične kvalitativne značajke koje su lako prepoznatljive krajnjem potrošaču.

Planinski povjetarci koji pušu u suprotnim smjerovima ujutro i navečer smanjuju vlagu u zraku te utječu na udio vlage u šunki „Crudo di Cuneo”, koji je usko povezan s udjelomsoli, čime omogućuju idealne uvjete za sazrijevanje proizvoda s niskom razinom vlage, vremenom sazrijevanja i razgradnjom proteina koji šunku „Crudo di Cuneo” čine prepoznatljivom. Sirovine isto tako predstavljaju važnu poveznicu između proizvoda i okoliša; proteoliza šunke zapravo je moguća zahvaljujući značajkama tih sirovina. Prosječna nadmorska visina na kojoj se uzgajaju svinje cuneo iznosi 350 m, a izostanak zimske magle i ljetne sumaglice pogoduju dobrom zdravlju životinja. Osim zdravog zraka i čiste vode sazrijevanje mesa pospješuje i tradicionalno zdrava i prirodna ishrana koja se temelji na lokalno proizvedenim žitaricama. Proteoliza se povezuje sa stvaranjem mikroorganizama na površini mesa: mesari pažljivo sole meso buta kako bi vlaga koja je u njemu još uvijek prisutna izišla na površinu djelovanjem kapilarnosti. Time se proizvode mikroklimatski uvjeti na površini krtog mesa šunke zbog kojih dolazi do blagog porasta vlage, što pospješuje stvaranje plijesni i kvasca koji razgradnjom bjelančevina prisutnih u krtom mesu otpuštaju peptide koji uvelike utječu i na okus i na miris šunke „Crudo di Cuneo”.

cuneo

Razvojem posebnih proizvodnih tehnika koje se do danas stoljećima prenose s koljena na koljeno čovjek je dao ključan doprinos kvaliteti šunke sa zaštićenom oznakom izvornosti. U djelu Guglielmina Prata iz 1618. Clypeo del gentilhuomo potanko je opisan rad mesara (norcini) iz Piedmonta.

Clypeo del gentilhuomo

norcini

Konzumacija šunke „Crudo di Cuneo” uvelike je dokumentirana te postoje brojni povijesni zapisi o tome kako su tu šunku naručivale plemićke obitelji, samostani i opatovine s tog područja. Porast potražnje za šunkom potaknuo je mnoge prerađivače da pokrenu posao.

Šunka ZOI-ja „Crudo di Cuneo” rezultat je kombinacije nekoliko ljudskih i okolišnih čimbenika koji su tijekom vremena utjecali na konačni proizvod i pridonijeli značajkama njegove kvalitete.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora uz objavu prijedloga izmjene ZOI-ja „Crudo di Cuneo” u Službenom listu Talijanske Republike br. 265. od 13. studenoga 2015.

Službenom listu Talijanske Republike

Pročišćeni tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj poveznici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili:

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Prodotti DOP IGP” (u gornjem desnom kutu zaslona), zatim na „Prodotti DOP IGP STG” (na lijevoj strani zaslona) te na kraju na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

1

(2)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

2

---