# Europos Sąjungos C 127/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 127 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. balandžio 9d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 127

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. balandžio 9d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 127/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 127/02 | Didelis skaičius tuo pačiu klausimu gautų skundų, užregistruotų Nr. CHAP(2015) 2880 | 2 |
| 2016/C 127/03 | Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos filmams ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams. Visų valstybių narių pritarimas pasiūlytoms tinkamoms priemonėms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 1 dalį | 4 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2016/C 127/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh) (
  1
  )

1

1

2016/C 127/02

Didelis skaičius tuo pačiu klausimu gautų skundų, užregistruotų Nr. CHAP(2015) 2880

2

2016/C 127/03

Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos filmams ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams. Visų valstybių narių pritarimas pasiūlytoms tinkamoms priemonėms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 1 dalį

4

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 127/04 | Euro kursas | 5 |
| 2016/C 127/05 | Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl tų medžiagų naudojimo santrauka (skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 9 dalį)
   (
  1
  ) | 6 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2016/C 127/04

Euro kursas

5

2016/C 127/05

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl tų medžiagų naudojimo santrauka (skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 9 dalį)
   (
  1
  )

(skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 9 dalį)

1

6

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 127/06 | Pranešimas ekonominės veiklos vykdytojams. Naujas prašymų sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės ir žemės ūkio produktams ciklas | 8 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2016/C 127/07 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 9 |
| 2016/C 127/08 | Pranešimas apie prašymą, teikiamą pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį – Perkančiojo subjekto pateiktas prašymas | 12 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2016/C 127/06

Pranešimas ekonominės veiklos vykdytojams. Naujas prašymų sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės ir žemės ūkio produktams ciklas

8

KITI AKTAI

Europos Komisija

2016/C 127/07

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

9

2016/C 127/08

Pranešimas apie prašymą, teikiamą pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį – Perkančiojo subjekto pateiktas prašymas

12

---

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2016/C 127/09 | Papildymas | 13 |

Klaidų ištaisymas

2016/C 127/09

Papildymas

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7649 – Varo / Argos DSE / Vitol / Carlyle / Reggeborgh)

(Tekstas svarbus EEE)

(2016/C 127/01)

2015 m. rugpjūčio 21 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7649. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7649. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/2

---

Didelis skaičius tuo pačiu klausimu gautų skundų, užregistruotų Nr. CHAP(2015) 2880

(2016/C 127/02)

Europos Komisija gavo nemažai skundų dėl galimo tarpvalstybinių darbuotojų diskriminacinio apmokestinimo Slovėnijoje. Šiuos raštus Komisija užregistravo Nr. CHAP(2015) 2880.

Kadangi skundų šiuo klausimu gauta daug, Komisija, siekdama užtikrinti, kad suinteresuotiesiems asmenims būtų greitai pateiktas atsakymas, ir kartu kuo ekonomiškiau naudodama administracinius išteklius, 2016 m. vasario 26 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 74, p. 26, ir internete adresu http://ec.europa.eu/eu_law/complaints/receipt/index_en.htm paskelbė gavimo patvirtinimą ir tuo pačiu būdu skelbia savo atsakymą.

1.   Skundai

Skundai susiję su, kaip įtariama, neproporcingu Slovėnijoje gyvenančių ir Austrijoje dirbančių tarpvalstybinių darbuotojų pajamų apmokestinimo dydžiu Slovėnijoje, kuris, šių darbuotojų teigimu, pažeidžia Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) garantuojamą laisvą asmenų ir darbuotojų judėjimą. Jie nurodo, kad Slovėnijoje turi papildomai mokėti pajamų mokestį, nors jį jau yra sumokėję Austrijoje. Be to, skundo pateikėjai nurodo, kad dėl šios papildomos naštos, atsiradusios dėl pajamų mokesčio, kuris netaikomas panašiems darbuotojams kitose valstybėse narėse, jų padėtis yra blogesnė. Galiausiai, jie prašo Komisijos įvertinti ginčijamus Slovėnijos teisės aktus, sureguliuoti apmokestinamųjų asmenų, kurie užsienyje gauna pajamų, statusą ir jį suderinti su kitų valstybių narių teisės aktais.

2.   Sėkmingas Komisijos darbas panaikinant mokestines priemones, kuriomis diskriminuojami tarpvalstybiniai darbuotojai

Pirmiausia pažymėtina, kad darbuotojų judumas pripažintas vienu iš esminių ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo Europoje potencialų. Juo taip pat prisidedama prie to, kad būtų pasiekti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje „Europa 2020“ ir Komunikate „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (1) išdėstyti tikslai. Mokestinės kliūtys tebėra viena iš svarbiausių priežasčių, kodėl asmenys vengia ieškoti darbo kitoje valstybėje narėje. Todėl nuo 2012 m. Komisija išsamiai vertina nacionalinius tiesioginius mokesčius, kad nustatytų, ar juos taikant vienoje valstybėje narėje gyvenantiems, o kitoje dirbantiems darbuotojams nesudaromos nepalankios sąlygos (2). Nustačiusi ES Sutartyse įtvirtintų laisvių pažeidimų, Komisija apie šiuos atvejus pranešė nacionalinėms valdžios institucijoms, o joms nesiėmus priemonių nacionalinės teisės aktams ištaisyti pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Šiais Komisijos veiksmais beveik visos valstybių narių nacionalinės mokestinės normos buvo suderintos su ES teise, todėl sėkmingai pašalinta daugybė tarpvalstybinių darbuotojų teisių pažeidimų atvejų.

3.   ES tiesioginio apmokestinimo teisinės bazės nepakankamumas

Kalbant apie šiuo atveju aptariamus skundus, Komisija pažymi, kad atkreipti dėmesį į šią padėtį buvo raginama ne viename Slovėnijoje gyvenančių ir Austrijoje dirbančių tarpvalstybinių darbuotojų rašte. Vis dėlto Komisija mano, kad tai nėra ES draudžiama diskriminacija, dėl toliau nurodytų priežasčių.

Pirma, šiame ES teisės vystymosi etape tiesioginio apmokestinimo srities ES teisinė bazė yra nepakankama. Nesant suderinimo, tiesioginis apmokestinimas (įskaitant dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimų sudarymą ir vykdymą) patenka tik į valstybių narių kompetencijos sritį. Tačiau, kaip yra išaiškinęs ES Teisingumo Teismas, naudodamosi šia kompetencija valstybės narės turi paisyti įsipareigojimų pagal SESV. Valstybėms narėms neleidžiama diskriminuoti asmenų dėl jų pilietybės arba sudaryti diskriminacines sąlygas valstybių narių piliečiams, taip pat ir savo piliečiams, kurie naudojasi SESV suteikiamomis teisėmis, ar tokias sąlygas išlaikyti. Jos taip pat negali nepagrįstai ar neproporcingai apriboti šių laisvių.

Antra, jokiame ES teisės akte nėra nustatyta, kad tais atvejais, kai mokesčių mokėtojas yra mokestiniais ryšiais susijęs su keliomis valstybėmis narėmis, – kaip ir šiuo atveju, – apmokestinimo valstybė yra tik viena. Apmokestinimo teisės suteikiamos dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimuose, kuriuos valstybės narės sudaro dvišaliu pagrindu. Šių susitarimų taikymo ir aiškinimo ES teisė nereguliuoja. Todėl šioje srityje valstybės narės išlaiko kompetenciją ir gali laisvai nustatyti naudojimosi savo mokestinėmis teisėmis kriterijus. Reikėtų paminėti ir tai, kad, remiantis nusistovėjusia ES Teisingumo Teismo praktika, pats dvigubas apmokestinimas ES teisei neprieštarauja (3).

Trečia, tarptautinėje mokesčių teisėje taikomas bendrasis principas, kad gyvenamosios vietos valstybė (šiuo atveju Slovėnija) paprastai apmokestina pajamas, kurias jos rezidentai gavo visame pasaulyje, įskaitant pajamas šaltinio valstybėje (šiuo atveju Austrijoje), tačiau vėliau atleidžia nuo nacionalinių mokesčių, mokėtinų nuo tų užsienyje gautų pajamų. Tai daroma i) antrą kartą neapmokestinant užsienyje gautų pajamų (arba visiškai į jas neatsižvelgiant, t. y. visiško atleidimo nuo mokesčių metodas, arba į jas atsižvelgiant tik mokesčių tarifo nustatymo tikslais, t. y. progresinio atleidimo nuo mokesčių metodas) arba ii) pripažįstant tas pajamas pagal nacionalinės teisės aktus mokėtino mokesčio nustatymo tikslais ir tada iš bendros mokėtinos mokesčio sumos atskaitant užsienyje faktiškai sumokėto mokesčio sumą (kredito metodas). ES Teisingumo Teismas yra pripažinęs, kad abu pirmiau nurodyti dvigubo apmokestinimo išvengimo metodai yra suderinami su ES teise (4).

Apibendrinant pažymėtina, kad ES nesant suderintos pajamų apmokestinimo sistemos, kompetencija nustatyti tiek savo atitinkamų apmokestinimo įgaliojimų atskyrimo, tiek dvigubo apmokestinimo išvengimo metodų taikymo kriterijus ir toliau priklauso valstybėms narėms.

4.   Slovėnijos ir Austrijos dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimas
   (5)

Kai Slovėnijos rezidentas įdarbinamas Austrijoje, pastaroji valstybė turi teisę apmokestinti joje gautas pajamas. Tačiau pagal susitarimo 15 straipsnio 1 dalį Slovėnija taip pat pasiliko teisę apmokestinti savo rezidentų pajamas, gautas iš Austrijoje vykdomos „su darbo santykiais susijusios veiklos“. Kadangi iš darbo veiklos gautas pajamas gali apmokestinti tiek Slovėnija, tiek Austrija, šios pajamos gali būti apmokestintos abiejose šalyse. Vis dėlto dvigubo apmokestinimo Slovėnijoje išvengiama remiantis susitarimo 24 straipsnio 2 dalimi, kurioje nustatyta, jog tais atvejais, kai Slovėnijos rezidentas gauna pajamų [...], kurios, remiantis šio susitarimo nuostatomis, gali būti apmokestinamos Austrijoje, Slovėnija leidžia iš to rezidento pajamų mokesčio atimti sumą, lygią Austrijoje sumokėtam tokių pajamų mokesčiui. Taigi susitarime nustatyta, kad, siekdama išvengti dvigubo apmokestinimo, Slovėnija taiko pirmiau apibūdintą kredito metodą.

Todėl tais atvejais, kai Austrijoje mokėtino mokesčio suma yra mažesnė nei atitinkama Slovėnijoje mokėtino mokesčio suma, mokesčių mokėtojas visada turės sumokėti jų skirtumą. Tai reiškia, kad Austrijoje ir Slovėnijoje kartu jis sumokės tą pačią mokesčių sumą, kurią jis turėtų mokėti tuo atveju, jei jis būtų apmokestintas tik Slovėnijoje. Todėl jo padėtis nėra blogesnė nei tuo atveju, jei jis visas pajamas iš savo darbo veiklos gautų Slovėnijoje. Taigi šiuo atveju nėra jokio darbuotojų teisių pažeidimo.

Be to, atsižvelgiant į tai, kad, kaip minėta anksčiau, ES nėra suderintos pajamų apmokestinimo sistemos, ir į ES Teisingumo Teismo praktiką, darytina išvada, jog tai, kad kitos valstybės narės su Austrija yra sudariusios kitokius susitarimus nei su Slovėnija sudarytasis susitarimas, ir juose numatyta kitokia apmokestinimo teisių suteikimo tvarka arba kitoks dvigubo apmokestinimo išvengimo metodas, nereiškia, kad Slovėnija ar kuri nors kita valstybė narė pažeidė ES teisę.

5.   Pasiūlymas užbaigti šią bylą

Jei skundo pateikėjai per keturias savaites nuo šio pranešimo paskelbimo dienos nepateiks naujos informacijos, dėl kurios reikėtų atlikti išsamesnį vertinimą, atsižvelgdamos į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisijos tarnybos užbaigs bylą.

---

(1)  COM(2012) 173 final, 2012 4 18.

(2)  Žr. Komisijos pranešimą spaudai IP/12/340 adresu http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-340_lt.htm.

(3)  Žr. Sprendimus Damseaux, C-128/08, ir Block, C-67/08.

(4)  Žr. Sprendimą Gilly, C-336/96.

(5)  Austrijos Respublikos ir Slovėnijos Respublikos konvencija dėl pajamų bei kapitalo dvigubo apmokestinimo išvengimo, sudaryta 1997 m. spalio 1 d. ir galioja nuo 1999 m. vasario 1 d.

---

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/4

---

Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos filmams ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams. Visų valstybių narių pritarimas pasiūlytoms tinkamoms priemonėms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 1 dalį

(2016/C 127/03)

Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos filmams ir kitiems garso ir vaizdo kūriniams (1) 55 punkte kaip tinkamas priemones pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį Komisija valstybėms narėms siūlo dabartines filmų finansavimo schemas suderinti su šiuo komunikatu per dvejus metus nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Valstybių narių buvo paprašyta per vieną mėnesį nuo komunikato paskelbimo patvirtinti Komisijai, kad jos pritaria siūlomoms tinkamoms priemonėms.

Pagal 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamento (ES) 2015/1589, nustatančio išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (2), 23 straipsnio 1 dalį Komisija konstatuoja, kad visos valstybės narės besąlygiškai ir aiškiai pritarė tinkamoms priemonėms.

---

(1)  OL C 332, 2013 11 15, p. 1.

(2)  OL L 248, 2015 9 24, p. 9.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/5

---

Euro kursas (1)

2016 m. balandžio 8 d.

(2016/C 127/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1363 |
| JPY | Japonijos jena | 123,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4419 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,80730 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2928 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0874 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,4183 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,022 |
| HUF | Vengrijos forintas | 312,67 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2953 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4685 |
| TRY | Turkijos lira | 3,2415 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5091 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4861 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,8166 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6757 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5335 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 310,43 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,1222 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,3570 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4960 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 936,66 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,4433 |
| PHP | Filipinų pesas | 52,469 |
| RUB | Rusijos rublis | 76,5414 |
| THB | Tailando batas | 39,884 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,1554 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,2108 |
| INR | Indijos rupija | 75,6770 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1363

JPY

Japonijos jena

123,36

DKK

Danijos krona

7,4419

GBP

Svaras sterlingas

0,80730

SEK

Švedijos krona

9,2928

CHF

Šveicarijos frankas

1,0874

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,4183

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,022

HUF

Vengrijos forintas

312,67

PLN

Lenkijos zlotas

4,2953

RON

Rumunijos lėja

4,4685

TRY

Turkijos lira

3,2415

AUD

Australijos doleris

1,5091

CAD

Kanados doleris

1,4861

HKD

Honkongo doleris

8,8166

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6757

SGD

Singapūro doleris

1,5335

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 310,43

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,1222

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,3570

HRK

Kroatijos kuna

7,4960

IDR

Indonezijos rupija

14 936,66

MYR

Malaizijos ringitas

4,4433

PHP

Filipinų pesas

52,469

RUB

Rusijos rublis

76,5414

THB

Tailando batas

39,884

BRL

Brazilijos realas

4,1554

MXN

Meksikos pesas

20,2108

INR

Indijos rupija

75,6770

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/6

---

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl tų medžiagų naudojimo santrauka

(skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (1) 64 straipsnio 9 dalį)

(Tekstas svarbus EEE)

(2016/C 127/05)

Sprendimai, kuriais suteikiamas leidimas

| Nuoroda į sprendimą (2) | Sprendimo data | Cheminės medžiagos pavadinimas | Leidimo turėtojas | Leidimo numeris | Leidžiama naudojimo paskirtis | Peržiūros laikotarpio pabaigos data | Sprendimo priežastys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2016) 2003 | 2016 m. balandžio 8 d. | dibutilftalatas (DBP)
  EC Nr. 201–557–4
  CAS Nr. 84–74–2 | Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Čekija | REACH/16//1/0 | DBP naudoti kaip absorbuojantį tirpiklį uždaroje sistemoje gaminant maleino rūgšties anhidridą | 2027 m. vasario 21 d. | — | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 2 dalį rizika kontroliuojama tinkamai. |

Nuoroda į sprendimą (2)

Sprendimo data

Cheminės medžiagos pavadinimas

Leidimo turėtojas

Leidimo numeris

Leidžiama naudojimo paskirtis

Peržiūros laikotarpio pabaigos data

Sprendimo priežastys

C(2016) 2003

2016 m. balandžio 8 d.

dibutilftalatas (DBP)

EC Nr. 201–557–4

CAS Nr. 84–74–2

Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Čekija

REACH/16//1/0

DBP naudoti kaip absorbuojantį tirpiklį uždaroje sistemoje gaminant maleino rūgšties anhidridą

2027 m. vasario 21 d.

—

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 2 dalį rizika kontroliuojama tinkamai.

| — | Šiuo metu nėra tinkamų pakaitalų. |
| --- | --- |

—

Šiuo metu nėra tinkamų pakaitalų.

REACH/16//1/1

DBP naudojimas sprogstamosiose medžiagose:

Sudėtis: pramoninis DBP naudojimas – paviršiaus degimą lėtinanti medžiaga, plastifikatorius ir (arba) aušalas nitroceliuliozės pagrindu pagamintos sprogstamosios medžiagos grūdelių sudėtyje;

Naudojimas pramonėje: pramoninis DBP turinčios sprogstamosios medžiagos grūdelių naudojimas gaminti šaudmenims, naudojamiems kariniams ir civiliniams tikslams, ir orlaivių katapultavimosi krėslų saugos sistemų pirotechniniuose užtaisuose (apima sprogstamąsias medžiagas policijos pajėgų šaudmenims ir neapima sprogstamųjų medžiagų, skirtų rankiniam privačių šovinių apkabų papildymui civiliams naudotojams, t. y. turintiems licencijas atskiriems šauliams sportininkams ir medžiotojams. Joks DBP arba jo mišinių naudojimas pagal šią paskirtį neapima vartotojiško naudojimo).

2027 m. vasario 21 d.

REACH/16//1/2

Pramoninis DBP naudojimas keramikos lakštuose ir marginimo pastose, skirtose kondensatoriams ir lambda jutiklių elementams gaminti.

2019 m. vasario 21 d.

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  Sprendimas skelbiamas Europos Komisijos interneto svetainėje adresu http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about/index_en.htm

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/8

---

Pranešimas ekonominės veiklos vykdytojams. Naujas prašymų sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tam tikriems pramonės ir žemės ūkio produktams ciklas

(2016/C 127/06)

Ekonominės veiklos vykdytojams pranešame, kad Komisija gavo 2017 m. sausio mėn. ciklo prašymus pagal Komisijos komunikate dėl autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymo ir kvotų (2011/C-363/02) (1) numatytas administracines priemones.

Produktų, kurių muitų taikymą prašoma sustabdyti, sąrašas jau pateiktas teminėje Komisijos interneto svetainėje („Europa“) apie muitų sąjungą (2).

Ekonominės veiklos vykdytojams taip pat pranešame, kad per nacionalines administracijas siunčiami prieštaravimai dėl naujų prašymų Komisiją turi pasiekti iki 2016 m. birželio 17 d. (šią dieną suplanuotas antrasis Ekonominių tarifų klausimų darbo grupės posėdis).

Suinteresuotiesiems veiklos vykdytojams patariame reguliariai tikrinti minėtą sąrašą, kuriame atnaujinama informacija apie prašymų statusą.

Daugiau informacijos apie autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymo procedūrą galima rasti interneto svetainėje „Europa“ adresu

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  OL C 363, 2011 12 13, p. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=lt

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/9

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2016/C 127/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„STEIRISCHE KÄFERBOHNE“

ES Nr. AT-PDO-0005–01272–4.11.2014

SKVN ( X ) SGN ( )

1.   Pavadinimas

„Steirische Käferbohne“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.6 klasė. Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Pavadinimu „Steirische Käferbohne“ vadinamas nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų dvispalvių margųjų pupelių Phaseolus coccineus L. (raudonžiedė pupelė, vok. Feuerbohne) tipas. Jų siūloma įsigyti džiovintų arba paruoštų valgyti. Šviežių pupelių dėl jų trumpos laikymo trukmės įsigyti galima ribotą laiką.

Phaseolus coccineus L.

Feuerbohne

Fizinės Štirijos raudonžiedžių pupelių savybės:

—   1 000 švarių sėklų svoris– ne mažiau kaip 1 200 g

1 000 švarių sėklų svoris

—   sėklos forma– plačios, pupelių pavidalo

sėklos forma

—   spalva– dvispalvės (spalva įvairuoja nuo tamsiai violetinės iki kreminės rudos)

spalva

—   antrosios spalvos išsidėstymas– margos, marmuriškos

antrosios spalvos išsidėstymas

Daugiausiai auginamos minėtą aprašymą atitinkančios veislės yra „Bonela“ ir „Melange“, įtrauktos į nacionalinį ir Europos veislių registrą. Taip pat gali būti sėjamos pačių Štirijos ūkininkų atrinktos Štirijos raudonžiedžių pupelių sėklos ir naujai išvestos veislės, jei jos atitinka pirmiau pateiktą Štirijos raudonžiedžių pupelių aprašymą.

Štirijos raudonžiedžių pupelių išvaizda ir spalvų intensyvumas bei spalvų proporcijos įvairuoja, tačiau dėl tipiško margumo ir marmuriškumo jų neįmanoma supainioti su kitomis pupelėmis. Vienspalvės pupelės ir pupelės, kurių pagrindinė spalva yra balta (tai spalva, sudaranti didžiausią dalį) gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % visų pupelių svorio.

Minimalieji parduoti paruoštų pupelių reikalavimai

| | Aptrupėjusios pupelės gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % visų pupelių (pagal svorį). Išvaizdos kriterijų neatitinkančios – kitokios formos ir (arba) spalvos – pupelės gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % visų pupelių (pagal svorį). |
| --- | --- |

Aptrupėjusios pupelės gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % visų pupelių (pagal svorį). Išvaizdos kriterijų neatitinkančios – kitokios formos ir (arba) spalvos – pupelės gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % visų pupelių (pagal svorį).

| | Štirijos raudonžiedės pupelės ruošiamos šiais ir panašiais būdais – jos brinkinamos, verdamos ant ugnies arba garuose. Dėl to pupelės pasidaro kur kas didesnės bei sunkesnės ir nusidažo rusva spalva. Įprasta ir leidžiama pilti skysčių (pvz., vandens, acto ir pan.). Taip pat galima įberti kietųjų medžiagų (pvz., druskos, cukraus, rūgštiklių ir pan.) pupelėms konservuoti ir pagardinti. Ruošiamą sausą produktą sudaro vien tik (100 %) Štirijos raudonžiedės pupelės, iš kurių ne daugiau kaip 10 % visų pupelių (pagal svorį) gali būti aptrupėjusios. |
| --- | --- |

Štirijos raudonžiedės pupelės ruošiamos šiais ir panašiais būdais – jos brinkinamos, verdamos ant ugnies arba garuose. Dėl to pupelės pasidaro kur kas didesnės bei sunkesnės ir nusidažo rusva spalva. Įprasta ir leidžiama pilti skysčių (pvz., vandens, acto ir pan.). Taip pat galima įberti kietųjų medžiagų (pvz., druskos, cukraus, rūgštiklių ir pan.) pupelėms konservuoti ir pagardinti. Ruošiamą sausą produktą sudaro vien tik (100 %) Štirijos raudonžiedės pupelės, iš kurių ne daugiau kaip 10 % visų pupelių (pagal svorį) gali būti aptrupėjusios.

Sudedamosios medžiagos

| | 100 g virtų Štirijos raudonžiedžių pupelių yra vidutiniškai 396 kJ energijos, 7,08 g baltymų, 0,77 g riebalų, 11,55 g angliavandenių ir 6,35 g balastinių medžiagų. Vidutinis atskirų sudedamųjų medžiagų kiekis 100 g džiovintų sėklų (valgomoji dalis) yra 17,59 g baltymų, 1,68 g riebalų, 27,95 g angliavandenių ir 34,4 g balastinių medžiagų. Energinė vertė – 1 112 kJ. Visi nurodyti sudedamųjų medžiagų kiekiai natūraliai svyruoja. |
| --- | --- |

100 g virtų Štirijos raudonžiedžių pupelių yra vidutiniškai 396 kJ energijos, 7,08 g baltymų, 0,77 g riebalų, 11,55 g angliavandenių ir 6,35 g balastinių medžiagų. Vidutinis atskirų sudedamųjų medžiagų kiekis 100 g džiovintų sėklų (valgomoji dalis) yra 17,59 g baltymų, 1,68 g riebalų, 27,95 g angliavandenių ir 34,4 g balastinių medžiagų. Energinė vertė – 1 112 kJ. Visi nurodyti sudedamųjų medžiagų kiekiai natūraliai svyruoja.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Sėklai naudojamos pupelės turi būti aiškiai atpažįstamos kaip Štirijos raudonžiedės pupelės. Ūkininkų pačių užsiauginta ir atrinkta sėkla gali būti tik nustatytos geografinės vietovės kilmės.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Štirijos raudonžiedės pupelės auginamos ir visi jų apdorojimo procesai, kuriuos atlikus Štirijos raudonžiedės pupelės paruošiamos valgyti, vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Štirijos raudonžiedės pupelės parduodamos šviežios (nedidelė dalis), džiovintos bei paruoštos valgyti ir turi būti ženklinamos kaip Štirijos raudonžiedės pupelės, pateikiant GKVN.

Pavadinimas „Steirische Käferbohne“ gali būti išverstas, tačiau kartu su juo visada turi būti nurodomas kilmės vietą rodantis pavadinimas vokiečių kalba – „Steirische Käferbohne“.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Štirijos federacinė žemė

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

Optimalias Štirijos raudonžiedžių pupelių savybes – išvaizdą, skonį ir derlumą – lemia auginimo vietovėje vyraujantis Ilyrijos klimatas ir dirvožemiai (lengvos ir vidutiniškai sunkios, kalkingos, humusingos priemolio dirvos, kuriose gausu mineralinių medžiagų) ir nustatytoje geografinėje vietovėje auginamos veislės. Štirijoje esančios auginimo vietovės geografinė padėtis klimato požiūriu yra panaši į Šiaurės Meksikos ir Gvatemalos (Centrinė Amerika), iš kur ir kilo Phaseolus coccineus L., tai ir leidžia sėkmingai auginti Štirijos raudonžiedes pupeles. Klimato nulemta neretai didelė oro drėgmė (10–20 tvankių dienų), gausūs krituliai vasaros mėnesiais, staigių oro permainų nebuvimas, mažas vėjuotumas ir aukštos bendros temperatūros vyravimas (daug saulėtų valandų ir vidutiniškai aukštesnė nei 20 °C temperatūra) – ypač pupelių žydėjimo metu – sudaro puikias sąlygas Štirijos raudonžiedėms pupelėms tarpti ir išskirtinio dydžio sėkloms subrandinti (minėtam tūkstančio sėklų svoriui pasiekti). Kad augtų optimaliai, joms reikia kur kas daugiau drėgmės nei daržo pupelėms – tai užtikrina gausūs krituliai nustatytoje geografinėje vietovėje, nes užsitęsusi sausra pupelių derliui daro didelę žalą. Šios pupelės jautrios šalnoms, žydėjimo metu joms turi pakakti šilumos ir vandens, kartu jos kur kas geriau pakenčia šaltį ir darganą nei kitos pupelės. Tokių idealių augimo sąlygų Austrijoje nėra niekur kitur – tik nustatytoje geografinėje vietovėje.

Phaseolus coccineus

Augintojų sukaupta patirtis yra lemiamas Štirijos raudonžiedžių pupelių kokybinių savybių užtikrinimo veiksnys. Tik regiono augintojų sukauptos pupelių auginimo pagrindų ir metodų žinios ir patirtis, Štirijoje atliekant sėklos selekciją (aptinkama užuominų, kad raudonžiedžių pupelių selekcija Štirijoje buvo kultivuojama dar 19-ajame amžiuje), leido šioms pupelėms dar geriau prisitaikyti geografinės vietovės klimato ir dirvožemio sąlygų. Taip buvo išveistos veislės „Bonela“ ir „Melange“, daugiausiai auginamos „Steirische Käferbohne“ (SKVN) gaminti. Kaip ir seniau – nuo pat pupelių auginimo Štirijoje pradžios – nustatytos geografinės vietovės ūkininkai sėklą atrenka patys. Per šimtmečius šios atrankos dėka susiformavo prie Štirijos klimato geriau prisitaikiusios išskirtinio margumo ir marmuriškumo, tipiškos konsistencijos ir skonio Štirijos raudonžiedės pupelės.

Didelę šio regiono augintojų kompetenciją lemia tradicinės amato žinios, kaip atrinkti sėklą, kaip išlaikyti selekcines savybes, kokias auginimo formas naudoti, kaip parinkti tinkamus atraminius augalus, kai auginamos mišrios kultūros (pvz., pupelės auginamos kartu su kukurūzais), kokius naudoti auginimo ir derliaus nuėmimo metodus, kada geriausia nuimti derlių, kaip tausojamuoju būdu išdžiovinti pupeles ir paruošti galutinį produktą, – šias žinias išpuoselėjo ne viena augintojų karta, jos ir lemia Štirijos raudonžiedžių pupelių išvaizdą, skonį ir derlumą.

5.2.   Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

Štirijos raudonžiedės pupelės, užaugintos iš geografinėje vietovėje pačių ūkininkų atrinktų Phaseolus coccineus L. sėklų, nuo kitų pupelių labiausiai skiriasi spalva ir margumu (dvispalvės, nuo tamsiai violetinės iki rusvai kreminės spalvos, margos ar marmuriškos pupelės) ir išskirtiniu dydžiu (tūkstančio sėklų svoris ne mažesnis kaip 1 200 g). Paruoštos valgyti pupelės yra kone dvigubai didesnės, nes brinkdamos prisigeria vandens. Paruoštų valgyti Štirijos raudonžiedžių pupelių skonis panašus į valgomųjų kaštainių, joms būdingas švelnus riešutų skonis. Švelnios kreminės konsistencijos, tirpsta burnoje, nemiltingos. Štirijos raudonžiedės pupelės naudojamos tiek pikantiškiems, tiek saldiems patiekalams ruošti.

Phaseolus coccineus L.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Štirijos raudonžiedžių pupelių savybės yra susiformavusios išskirtinai dėl natūralių geografinės vietovės sąlygų (klimato ir dirvožemio) ir augintojų sukauptų tradicinių žinių sąveikos. Jos išskiria dydžiu, kitokiu dvispalviu margumu, nemiltingumu ir švelniu, kreminiu riešutų skoniu. Šias ypatybes lemia tiek auginimo vietovės klimatas ir dirvožemio savybės, tiek nustatytoje geografinėje vietovėje auginamos joje išvestos ir išlaikytos veislės. Šias išskirtines pupeles Štirijoje augina jau ne viena regiono augintojų karta, sukaupusi daug specialių žinių, Štirijos ūkininkai atrinkdavo savo išaugintas sėklas ir vykdydami tokią selekciją išvedė veisles, kurios yra optimaliai prisitaikiusios prie nustatytos geografinės vietovės sąlygų ir turi tiesioginę įtaką produkto kokybei ir savybėms, – jo dydžiui ir formai, spalvų intensyvumui ir proporcijoms, konsistencijai ir skoniui. Mineralinių medžiagų gausiose, kalkingose, humusingose priemolių dirvose augančios Štirijos raudonžiedės pupelės subrandina puikias sėklas. Brendimo procesui įtakos turi ne tik dirvožemio ypatybės, bet ir klimato sąlygos, jos lemia pupelių dydį, puikų skonį ir derlumą. Be nustatytos geografinės vietovės dirvožemio ypatybių ir klimato sąlygų, produkto unikalumui įtakos turi nuolatinė pačių augintojų išaugintos sėklos selekcija bei prisitaikymas ir nuolat vykdomos veislės išlaikymo priemonės, leidžiančios išvengti mutacijų ir kryžminimosi. Vietos sąlygų išmanymas ir regiono augintojų karta iš kartos perduodamos žinios, kaip išvesti prie geografinių sąlygų prisitaikiusias pupeles, kaip jas auginti ir nuimti jų derlių, kada jį nuimti geriausia, lėmė optimalių organoleptinių produkto savybių susiformavimą.

Štirijos raudonžiedės pupelės yra tipiškas regiono produktas ir prisideda prie kaimo struktūros išlaikymo. Iš šių pupelių sukurta įvairių kulinarinių patiekalų (žinomiausias valgis – Štirijos raudonžiedžių pupelių mišrainė), jas galima įvairiai pritaikyti kulinarijoje. Produkto svarbą ir gerą vardą aiškiai rodo tai, kad Štirijos raudonžiedės pupelės yra labai populiarios tarp Štirijos gyventojų ir prisideda prie vietos identiteto išlaikymo (pavadinimas, įvairiopas kulinarinis pritaikymas, kultūros renginiai, dizaino motyvai ir pan.).

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti adresu http://www.patentamt.at/Media/Steirische_Kaeferbohne_Antrag.pdf

arba Austrijos patentų biuro svetainėje (www.patentamt.at), spustelėjus nuorodas „Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe“ (http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/). Specifikacija pateikiama po kokybės nuorodos pavadinimu.

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/12

---

Pranešimas apie prašymą, teikiamą pagal Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnį

Perkančiojo subjekto pateiktas prašymas

(2016/C 127/08)

2016 m. vasario 2 d. Komisija gavo prašymą pagal 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (1), 35 straipsnį. Pirmoji darbo diena po prašymo gavimo dienos yra 2016 m. vasario 3 d.

Šis prašymas, kurį „Poczta Polska S.A.“ vardu pateikė Elektroninių ryšių tarnybos pirmininkas, yra susijęs su kurjerių paslaugų ir kitų nei pašto paslaugų teikimu Lenkijoje. Direktyvos 2014/25/ES 35 straipsnyje nustatyta, kad ši direktyva netaikoma, kai atitinkama veikla yra tiesiogiai veikiama konkurencijos rinkose, į kurias patekti nėra apribojimų. Ar šios sąlygos įvykdytos, vertinama tik atsižvelgiant į Direktyvos 2014/25/ES tikslus ir nedarant poveikio konkurencijos taisyklių taikymui.

Vadovaujantis Direktyvos 2014/25/ES IV priedo 1 punkto pirmos pastraipos a papunkčiu, sprendimui dėl šio prašymo priimti Komisijai suteikiamas 105 darbo dienų laikotarpis, prasidedantis pirmiau nurodytą darbo dieną. Taigi šis laikotarpis baigsis 2016 m. liepos 7 d.

---

(1)  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

---

Klaidų ištaisymas

| 9.4.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 127/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 127/13

---

Papildymas

(2016/C 127/09)

Komisijos pranešimas dėl Komisijos ir ES valstybių narių nacionalinių teismų bendradarbiavimo taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius laikytinas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio specialiojo leidimo lietuvių kalba 8 skyriaus 3 tomo dalimi

Komisijos pranešimas dėl Komisijos ir ES valstybių narių nacionalinių teismų bendradarbiavimo taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius

(2004/C 101/04)

(Tekstas svarbus EEE)

I.   PRANEŠIMO TAIKYMO SRITIS

| 1. | Šiame pranešime aptariamas Komisijos ir ES valstybių narių teismų bendradarbiavimas pastariesiems taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius. Šiame pranešime ES valstybių narių teismai (toliau — nacionaliniai teismai) – tai tie ES valstybių narių teismai ir tribunolai, kurie gali taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius ir pagal EB sutarties 234 straipsnio 1 dalį yra įgalioti teikti Europos Bendrijų Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą (1). |
| --- | --- |

1.

Šiame pranešime aptariamas Komisijos ir ES valstybių narių teismų bendradarbiavimas pastariesiems taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius. Šiame pranešime ES valstybių narių teismai (toliau — nacionaliniai teismai) – tai tie ES valstybių narių teismai ir tribunolai, kurie gali taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius ir pagal EB sutarties 234 straipsnio 1 dalį yra įgalioti teikti Europos Bendrijų Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą (1).

| 2. | Nacionaliniams teismams gali tekti taikyti EB sutarties 81 arba 82 straipsnį nagrinėjant privačių šalių ieškinius, pavyzdžiui, ieškinius dėl sutarčių arba dėl žalos atlyginimo. Jie taip pat gali veikti kaip teisę įgyvendinančios valstybinės institucijos arba apeliacinės instancijos teismai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (toliau – reglamentas) 35 straipsnio 1 dalį nacionalinis teismas gali būti paskirtas valstybės narės konkurencijos institucija (toliau — nacionalinė konkurencijos institucija) (2). Tokiu atveju nacionaliniai teismai ir Komisija bendradarbiauja ne tik pagal šį pranešimą, bet ir pagal Pranešimą dėl konkurencijos institucijų tinklui priklausančių institucijų bendradarbiavimo (3). |
| --- | --- |

2.

Nacionaliniams teismams gali tekti taikyti EB sutarties 81 arba 82 straipsnį nagrinėjant privačių šalių ieškinius, pavyzdžiui, ieškinius dėl sutarčių arba dėl žalos atlyginimo. Jie taip pat gali veikti kaip teisę įgyvendinančios valstybinės institucijos arba apeliacinės instancijos teismai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (toliau – reglamentas) 35 straipsnio 1 dalį nacionalinis teismas gali būti paskirtas valstybės narės konkurencijos institucija (toliau — nacionalinė konkurencijos institucija) (2). Tokiu atveju nacionaliniai teismai ir Komisija bendradarbiauja ne tik pagal šį pranešimą, bet ir pagal Pranešimą dėl konkurencijos institucijų tinklui priklausančių institucijų bendradarbiavimo (3).

II.   NACIONALINIŲ TEISMŲ ATLIEKAMAS EB KONKURENCIJOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS

A.   NACIONALINIŲ TEISMŲ KOMPETENCIJA TAIKYTI EB KONKURENCIJOS TAISYKLES

| 3. | Jei nacionaliniai teismai turi jurisdikciją nagrinėti bylą (4), jie turi teisę taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius (5). Be to, reikėtų prisiminti, kad EB sutarties 81 ir 82 straipsniai yra viešosios tvarkos klausimas ir yra svarbūs įgyvendinant Bendrijai pavestus uždavinius, ypač siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą (6). Teisingumo Teismo teigimu, jei pagal nacionalinę teisę, remdamiesi privalomosiomis nacionalinėmis taisyklėmis, nacionaliniai teismai turi savo iniciatyva kelti teisės klausimus, kurių bylos šalys neiškėlė, tokios pareigos reikia laikytis ir taikant privalomas Bendrijos taisykles, pavyzdžiui, EB konkurencijos taisykles. Tas pats galioja, jei pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams suteikiama diskrecija savo iniciatyva taikyti privalomas teisės normas: nacionaliniai teismai privalo taikyti EB konkurencijos taisykles, net kai bylos šalis, suinteresuota taikyti šias nuostatas, jomis nesirėmė, jei pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams toks taikymas leidžiamas. Tačiau pagal Bendrijos teisę nereikalaujama, kad nacionaliniai teismai savo iniciatyva keltų su Bendrijos teisės nuostatų pažeidimu susijusius teisės klausimus, jei dėl tų klausimų nagrinėjimo teismai būtų priversti atsisakyti jiems paskirto pasyvaus vaidmens ir taip peržengtų pačių bylos šalių apibrėžtas ginčo ribas ir remtųsi kitais faktais bei aplinkybėmis negu tais, kuriais tas nuostatas taikyti suinteresuota bylos šalis grindžia savo ieškinį (7). |
| --- | --- |

3.

Jei nacionaliniai teismai turi jurisdikciją nagrinėti bylą (4), jie turi teisę taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius (5). Be to, reikėtų prisiminti, kad EB sutarties 81 ir 82 straipsniai yra viešosios tvarkos klausimas ir yra svarbūs įgyvendinant Bendrijai pavestus uždavinius, ypač siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą (6). Teisingumo Teismo teigimu, jei pagal nacionalinę teisę, remdamiesi privalomosiomis nacionalinėmis taisyklėmis, nacionaliniai teismai turi savo iniciatyva kelti teisės klausimus, kurių bylos šalys neiškėlė, tokios pareigos reikia laikytis ir taikant privalomas Bendrijos taisykles, pavyzdžiui, EB konkurencijos taisykles. Tas pats galioja, jei pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams suteikiama diskrecija savo iniciatyva taikyti privalomas teisės normas: nacionaliniai teismai privalo taikyti EB konkurencijos taisykles, net kai bylos šalis, suinteresuota taikyti šias nuostatas, jomis nesirėmė, jei pagal nacionalinę teisę nacionaliniams teismams toks taikymas leidžiamas. Tačiau pagal Bendrijos teisę nereikalaujama, kad nacionaliniai teismai savo iniciatyva keltų su Bendrijos teisės nuostatų pažeidimu susijusius teisės klausimus, jei dėl tų klausimų nagrinėjimo teismai būtų priversti atsisakyti jiems paskirto pasyvaus vaidmens ir taip peržengtų pačių bylos šalių apibrėžtas ginčo ribas ir remtųsi kitais faktais bei aplinkybėmis negu tais, kuriais tas nuostatas taikyti suinteresuota bylos šalis grindžia savo ieškinį (7).

| 4. | Priklausomai nuo nacionaliniams teismams pagal nacionalinę teisę paskirtų funkcijų, jiems gali tekti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius taikyti administraciniuose, civiliniuose arba baudžiamuosiuose procesuose (8). Visų pirma, kai fizinis arba juridinis asmuo prašo nacionalinio teismo ginti jo subjektines teises, nacionalinis teismas atlieka ypatingą vaidmenį įgyvendinant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, kuris skiriasi nuo Komisijos arba nacionalinių konkurencijos institucijų užtikrinamo teisės įgyvendinimo visuomenės labui (9). Žinoma, nacionaliniai teismai gali įgyvendinti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, pripažindami sutartis niekinėmis arba priteisdami atlyginti žalą. |
| --- | --- |

4.

Priklausomai nuo nacionaliniams teismams pagal nacionalinę teisę paskirtų funkcijų, jiems gali tekti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius taikyti administraciniuose, civiliniuose arba baudžiamuosiuose procesuose (8). Visų pirma, kai fizinis arba juridinis asmuo prašo nacionalinio teismo ginti jo subjektines teises, nacionalinis teismas atlieka ypatingą vaidmenį įgyvendinant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, kuris skiriasi nuo Komisijos arba nacionalinių konkurencijos institucijų užtikrinamo teisės įgyvendinimo visuomenės labui (9). Žinoma, nacionaliniai teismai gali įgyvendinti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, pripažindami sutartis niekinėmis arba priteisdami atlyginti žalą.

| 5. | Nacionaliniai teismai gali taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, nebūtinai tuo pačiu metu taikydami nacionalinę konkurencijos teisę. Vis dėlto, jei nacionaliniai teismai įmonių susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams arba jų suderintiems veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (10), kaip apibrėžta EB sutarties 81 straipsnio 1 dalyje, arba bet kokiam EB sutarties 82 straipsniu draudžiamam piktnaudžiavimui taiko nacionalinę konkurencijos teisę, tiems susitarimams, sprendimams arba veiksmams jie privalo taikyti ir EB konkurencijos taisykles (11). |
| --- | --- |

5.

Nacionaliniai teismai gali taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, nebūtinai tuo pačiu metu taikydami nacionalinę konkurencijos teisę. Vis dėlto, jei nacionaliniai teismai įmonių susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams arba jų suderintiems veiksmams, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (10), kaip apibrėžta EB sutarties 81 straipsnio 1 dalyje, arba bet kokiam EB sutarties 82 straipsniu draudžiamam piktnaudžiavimui taiko nacionalinę konkurencijos teisę, tiems susitarimams, sprendimams arba veiksmams jie privalo taikyti ir EB konkurencijos taisykles (11).

| 6. | Reglamentu nacionaliniams teismams ne tik suteikiama teisė taikyti EB konkurencijos teisę. Įmonių susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams ar jų suderintiems veiksmams, kurie veikia valstybių narių tarpusavio prekybą, tuo pačiu metu taikant nacionalinę konkurencijos teisę, rezultatas negali būti kitoks, negu taikant EB konkurencijos teisę. Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagal nacionalinę konkurencijos teisę negali būti draudžiami susitarimai, sprendimai ar suderinti veiksmai, kurie nepažeidžia EB sutarties 81 straipsnio 1 dalies arba tenkina EB sutarties 81 straipsnio 3 dalies sąlygas (12). Kita vertus, Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad EB sutarties 81 straipsnio 1 dalį pažeidžiantys ir 81 straipsnio 3 dalies sąlygų netenkinantys susitarimai, sprendimai arba suderinti veiksmai negali būti leistini pagal nacionalinę teisę (13). Kalbant apie vienalaikį nacionalinės konkurencijos teisės ir EB sutarties 82 straipsnio taikymą vienašaliam elgesiui, reglamento 3 straipsnyje nenustatyta panaši pareiga derinti teisės aktus. Vis dėlto, kai nuostatos viena kitai prieštarauja, pagal bendrą Bendrijos teisės viršenybės principą reikalaujama, kad nacionaliniai teismai netaikytų tos nacionalinės teisės nuostatos, kuri prieštarauja Bendrijos taisyklei, nepriklausomai nuo to, ar ta nacionalinės teisės nuostata priimta prieš priimant Bendrijos taisyklę, ar po to (14). |
| --- | --- |

6.

Reglamentu nacionaliniams teismams ne tik suteikiama teisė taikyti EB konkurencijos teisę. Įmonių susitarimams, įmonių asociacijų sprendimams ar jų suderintiems veiksmams, kurie veikia valstybių narių tarpusavio prekybą, tuo pačiu metu taikant nacionalinę konkurencijos teisę, rezultatas negali būti kitoks, negu taikant EB konkurencijos teisę. Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagal nacionalinę konkurencijos teisę negali būti draudžiami susitarimai, sprendimai ar suderinti veiksmai, kurie nepažeidžia EB sutarties 81 straipsnio 1 dalies arba tenkina EB sutarties 81 straipsnio 3 dalies sąlygas (12). Kita vertus, Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad EB sutarties 81 straipsnio 1 dalį pažeidžiantys ir 81 straipsnio 3 dalies sąlygų netenkinantys susitarimai, sprendimai arba suderinti veiksmai negali būti leistini pagal nacionalinę teisę (13). Kalbant apie vienalaikį nacionalinės konkurencijos teisės ir EB sutarties 82 straipsnio taikymą vienašaliam elgesiui, reglamento 3 straipsnyje nenustatyta panaši pareiga derinti teisės aktus. Vis dėlto, kai nuostatos viena kitai prieštarauja, pagal bendrą Bendrijos teisės viršenybės principą reikalaujama, kad nacionaliniai teismai netaikytų tos nacionalinės teisės nuostatos, kuri prieštarauja Bendrijos taisyklei, nepriklausomai nuo to, ar ta nacionalinės teisės nuostata priimta prieš priimant Bendrijos taisyklę, ar po to (14).

| 7. | Be EB sutarties 81 ir 82 straipsnių, nacionaliniai teismai taip pat kompetentingi taikyti teisės aktus, kuriuos ES institucijos priėmė pagal EB sutartį arba pagal priemones, priimtas siekiant įgyvendinti Sutartį, jei tų aktų poveikis yra tiesioginis. Todėl nacionaliniams teismams gali tekti užtikrinti Komisijos sprendimų (15) arba reglamentų vykdymą, taikant EB sutarties 81 straipsnio 3 dalį tam tikrų rūšių susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams. Taikydami šias EB konkurencijos taisykles nacionaliniai teismai veikia pagal Bendrijos teisę, todėl privalo laikytis bendrų Bendrijos teisės principų (16). |
| --- | --- |

7.

Be EB sutarties 81 ir 82 straipsnių, nacionaliniai teismai taip pat kompetentingi taikyti teisės aktus, kuriuos ES institucijos priėmė pagal EB sutartį arba pagal priemones, priimtas siekiant įgyvendinti Sutartį, jei tų aktų poveikis yra tiesioginis. Todėl nacionaliniams teismams gali tekti užtikrinti Komisijos sprendimų (15) arba reglamentų vykdymą, taikant EB sutarties 81 straipsnio 3 dalį tam tikrų rūšių susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams. Taikydami šias EB konkurencijos taisykles nacionaliniai teismai veikia pagal Bendrijos teisę, todėl privalo laikytis bendrų Bendrijos teisės principų (16).

| 8. | Kaip nacionaliniams teismams taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, dažnai priklauso nuo sudėtingo ekonominio ir teisinio vertinimo (17). Taikydami EB konkurencijos taisykles nacionaliniai teismai yra saistomi Bendrijos teismų praktikos ir Komisijos reglamentų, kuriais EB sutarties 81 straipsnio 3 dalis taikoma tam tikrų rūšių susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams (18). Be to, nacionalinius teismus saisto Komisijos praktika taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius tam tikroje byloje, kai toje pačioje byloje EB konkurencijos taisykles jie taiko tuo pačiu metu kaip Komisija arba vėliau nei ji (19). Galiausiai, nepažeisdami Teisingumo Teismui teisės pateikti galutinį EB sutarties išaiškinimą, nacionaliniai teismai gali remtis Komisijos reglamentais ir sprendimais, kuriuose yra nacionalinių teismų nagrinėjamoms byloms analogiškų nuostatų, taip pat Komisijos pranešimais ir gairėmis, susijusiais su EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymu (20), ir metine konkurencijos politikos ataskaita (21). |
| --- | --- |

8.

Kaip nacionaliniams teismams taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, dažnai priklauso nuo sudėtingo ekonominio ir teisinio vertinimo (17). Taikydami EB konkurencijos taisykles nacionaliniai teismai yra saistomi Bendrijos teismų praktikos ir Komisijos reglamentų, kuriais EB sutarties 81 straipsnio 3 dalis taikoma tam tikrų rūšių susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams (18). Be to, nacionalinius teismus saisto Komisijos praktika taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius tam tikroje byloje, kai toje pačioje byloje EB konkurencijos taisykles jie taiko tuo pačiu metu kaip Komisija arba vėliau nei ji (19). Galiausiai, nepažeisdami Teisingumo Teismui teisės pateikti galutinį EB sutarties išaiškinimą, nacionaliniai teismai gali remtis Komisijos reglamentais ir sprendimais, kuriuose yra nacionalinių teismų nagrinėjamoms byloms analogiškų nuostatų, taip pat Komisijos pranešimais ir gairėmis, susijusiais su EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymu (20), ir metine konkurencijos politikos ataskaita (21).

B.   PROCEDŪRINIAI NACIONALINIŲ TEISMŲ ATLIEKAMO EB KONKURENCIJOS TAISYKLIŲ TAIKYMO ASPEKTAI

| 9. | Procedūrines sąlygas, kuriomis nacionaliniai teismai turi užtikrinti EB konkurencijos taisyklių įgyvendinimą, ir sankcijas, kurias jie gali skirti už šių taisyklių pažeidimą, daugiausia reglamentuoja nacionalinė teisė. Vis dėlto tam tikru mastu sąlygos, kuriomis užtikrinamas EB konkurencijos taisyklių įgyvendinimas, nustatomos ir pagal Bendrijos teisę. Tokiose Bendrijos teisės nuostatose nacionaliniams teismams gali būti numatyta galimybė naudotis tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, prašyti Komisijos pateikti nuomonę EB konkurencijos taisyklių taikymo klausimais (22), arba jose gali būti sukurtos taisyklės, kurių privaloma laikytis per teismo procesą, pavyzdžiui, leisti Komisijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms teikti rašytines pastabas (23). Tokios Bendrijos teisės nuostatos yra viršesnės už nacionalines taisykles. Todėl nacionaliniai teismai privalo netaikyti nacionalinių taisyklių, kurios, jei būtų taikomos, prieštarautų Bendrijos teisės nuostatoms. Jei tokios Bendrijos teisės nuostatos taikytinos tiesiogiai, jos yra tiesioginis teisių ir prievolių šaltinis visiems susijusiems asmenims ir jas privaloma visapusiškai ir vienodai taikyti visose valstybėse narėse nuo jų įsigaliojimo dienos (24). |
| --- | --- |

9.

Procedūrines sąlygas, kuriomis nacionaliniai teismai turi užtikrinti EB konkurencijos taisyklių įgyvendinimą, ir sankcijas, kurias jie gali skirti už šių taisyklių pažeidimą, daugiausia reglamentuoja nacionalinė teisė. Vis dėlto tam tikru mastu sąlygos, kuriomis užtikrinamas EB konkurencijos taisyklių įgyvendinimas, nustatomos ir pagal Bendrijos teisę. Tokiose Bendrijos teisės nuostatose nacionaliniams teismams gali būti numatyta galimybė naudotis tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, prašyti Komisijos pateikti nuomonę EB konkurencijos taisyklių taikymo klausimais (22), arba jose gali būti sukurtos taisyklės, kurių privaloma laikytis per teismo procesą, pavyzdžiui, leisti Komisijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms teikti rašytines pastabas (23). Tokios Bendrijos teisės nuostatos yra viršesnės už nacionalines taisykles. Todėl nacionaliniai teismai privalo netaikyti nacionalinių taisyklių, kurios, jei būtų taikomos, prieštarautų Bendrijos teisės nuostatoms. Jei tokios Bendrijos teisės nuostatos taikytinos tiesiogiai, jos yra tiesioginis teisių ir prievolių šaltinis visiems susijusiems asmenims ir jas privaloma visapusiškai ir vienodai taikyti visose valstybėse narėse nuo jų įsigaliojimo dienos (24).

| 10. | Jeigu Bendrijos teisės nuostatų dėl procedūrų ir sankcijų, susijusių su nacionalinių teismų atliekamu EB taisyklių įgyvendinimo užtikrinimu, nėra, nacionaliniai teismai taiko nacionalinę proceso teisę ir, kiek leidžia jų kompetencija, pagal nacionalinę teisę skiria numatytas sankcijas. Tačiau šių nacionalinių nuostatų taikymas būtinai turi atitikti bendrus Bendrijos teisės principus. Šiuo atžvilgiu naudinga prisiminti Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią:






  a) | jei padarytas Bendrijos teisės pažeidimas, pagal nacionalinę teisę būtinai turi būti numatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos (25); |
| --- | --- | --- |

10.

Jeigu Bendrijos teisės nuostatų dėl procedūrų ir sankcijų, susijusių su nacionalinių teismų atliekamu EB taisyklių įgyvendinimo užtikrinimu, nėra, nacionaliniai teismai taiko nacionalinę proceso teisę ir, kiek leidžia jų kompetencija, pagal nacionalinę teisę skiria numatytas sankcijas. Tačiau šių nacionalinių nuostatų taikymas būtinai turi atitikti bendrus Bendrijos teisės principus. Šiuo atžvilgiu naudinga prisiminti Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią:

a)

jei padarytas Bendrijos teisės pažeidimas, pagal nacionalinę teisę būtinai turi būti numatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos (25);

| b) | jei dėl Bendrijos teisės pažeidimo padaroma žala fiziniam asmeniui, jis tam tikromis aplinkybėmis turėtų turėti galimybę prašyti nacionalinio teismo atlyginti žalą (26); |
| --- | --- |

b)

jei dėl Bendrijos teisės pažeidimo padaroma žala fiziniam asmeniui, jis tam tikromis aplinkybėmis turėtų turėti galimybę prašyti nacionalinio teismo atlyginti žalą (26);

| c) | taisyklės dėl procedūrų ir sankcijų, kurias nacionaliniai teismai taiko, kad užtikrintų Bendrijos teisės įgyvendinimą, neturi:






  — | per daug apsunkinti įgyvendinimo užtikrinimo arba padaryti jį beveik neįmanomą (veiksmingumo principas) (27), |
| --- | --- | --- |

c)

taisyklės dėl procedūrų ir sankcijų, kurias nacionaliniai teismai taiko, kad užtikrintų Bendrijos teisės įgyvendinimą, neturi:

—

per daug apsunkinti įgyvendinimo užtikrinimo arba padaryti jį beveik neįmanomą (veiksmingumo principas) (27),

| — | būti nepalankesnės negu lygiavertės nacionalinės teisės įgyvendinimui užtikrinti taikomos taisyklės (lygiavertiškumo principas) (28). |
| --- | --- |

—

būti nepalankesnės negu lygiavertės nacionalinės teisės įgyvendinimui užtikrinti taikomos taisyklės (lygiavertiškumo principas) (28).

Remiantis Bendrijos teisės viršenybės principu, nacionalinis teismas negali taikyti nacionalinių taisyklių, kurios neatitinka šių principų.

C.   NACIONALINIŲ TEISMŲ ATLIEKAMAS EB KONKURENCIJOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS TUO PAČIU METU KAIP KOMISIJA ARBA VĖLIAU NEI JI

| 11. | Nacionalinis teismas gali EB konkurencijos teisę susitarimams, sprendimams, suderintiems veiksmams arba vienašaliams veiksmams, kurie veikia valstybių narių tarpusavio prekybą, taikyti tuo pačiu metu kaip Komisija arba vėliau nei ji (29). Tolesniuose punktuose apibendrinamos kai kurios pareigos, kurių nacionaliniai teismai šiomis aplinkybėmis turi laikytis. |
| --- | --- |

11.

Nacionalinis teismas gali EB konkurencijos teisę susitarimams, sprendimams, suderintiems veiksmams arba vienašaliams veiksmams, kurie veikia valstybių narių tarpusavio prekybą, taikyti tuo pačiu metu kaip Komisija arba vėliau nei ji (29). Tolesniuose punktuose apibendrinamos kai kurios pareigos, kurių nacionaliniai teismai šiomis aplinkybėmis turi laikytis.

| 12. | Jeigu nacionalinis teismas priima sprendimą anksčiau nei Komisija, jis turi vengti priimti sprendimą, kuris prieštarautų Komisijos ketinamam priimti sprendimui (30). Šiuo tikslu nacionalinis teismas gali klausti Komisijos, ar ji pradėjo nagrinėti bylą dėl tų pačių susitarimų, sprendimų arba veiksmų (31), ir, jei taip, teirautis apie bylos nagrinėjimo eigą ir tikimybę dėl tos bylos priimti sprendimą (32). Nacionalinis teismas dėl teisinio tikrumo gali apsvarstyti galimybę sustabdyti savo procesą iki tol, kol Komisija priims sprendimą (33). Komisija savo ruožtu stengsis pirmenybę teikti byloms, kurių nagrinėjimą ji nusprendė pradėti pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 2 straipsnio 1 dalį ir kurios yra nacionalinio teismo sustabdyto proceso dalykas, ypač jeigu nuo jų priklauso civilinio ginčo rezultatas. Tačiau, jei nacionalinis teismas neturi pagrindo abejoti Komisijos ketinamu priimti sprendimu arba jei Komisija jau priėmė sprendimą dėl panašios bylos, nacionalinis teismas gali priimti sprendimą dėl savo nagrinėjamos bylos pagal tą ketinamą priimti arba anksčiau priimtą sprendimą, nebūtinai prašydamas Komisijos pateikti minėtą informaciją arba laukdamas Komisijos sprendimo. |
| --- | --- |

12.

Jeigu nacionalinis teismas priima sprendimą anksčiau nei Komisija, jis turi vengti priimti sprendimą, kuris prieštarautų Komisijos ketinamam priimti sprendimui (30). Šiuo tikslu nacionalinis teismas gali klausti Komisijos, ar ji pradėjo nagrinėti bylą dėl tų pačių susitarimų, sprendimų arba veiksmų (31), ir, jei taip, teirautis apie bylos nagrinėjimo eigą ir tikimybę dėl tos bylos priimti sprendimą (32). Nacionalinis teismas dėl teisinio tikrumo gali apsvarstyti galimybę sustabdyti savo procesą iki tol, kol Komisija priims sprendimą (33). Komisija savo ruožtu stengsis pirmenybę teikti byloms, kurių nagrinėjimą ji nusprendė pradėti pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 2 straipsnio 1 dalį ir kurios yra nacionalinio teismo sustabdyto proceso dalykas, ypač jeigu nuo jų priklauso civilinio ginčo rezultatas. Tačiau, jei nacionalinis teismas neturi pagrindo abejoti Komisijos ketinamu priimti sprendimu arba jei Komisija jau priėmė sprendimą dėl panašios bylos, nacionalinis teismas gali priimti sprendimą dėl savo nagrinėjamos bylos pagal tą ketinamą priimti arba anksčiau priimtą sprendimą, nebūtinai prašydamas Komisijos pateikti minėtą informaciją arba laukdamas Komisijos sprendimo.

| 13. | Jei Komisija dėl konkrečios bylos sprendimą priima anksčiau negu nacionalinis teismas, pastarasis negali priimti Komisijos sprendimui prieštaraujančio sprendimo. Žinoma, tai, kad Komisijos sprendimas privalomas, neturi įtakos tam, kaip Teisingumo Teismas aiškina Bendrijos teisę. Taigi, jei nacionalinis teismas abejoja Komisijos sprendimo teisėtumu, sprendimas vis tiek jam privalomas, nebent Teisingumo Teismas priima priešingą sprendimą (34). Todėl, jei nacionalinis teismas ketina priimti sprendimą, kuris prieštarauja Komisijos sprendimui, jis šiuo klausimu privalo kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą (EB sutarties 234 straipsnis). Tada Teisingumo Teismas sprendžia, ar Komisijos sprendimas atitinka Bendrijos teisę. Tačiau, jei Komisijos sprendimas ginčijamas Bendrijos teismuose pagal EB sutarties 230 straipsnį, o nacionalinio teismo nagrinėjamo ginčo rezultatas priklauso nuo Komisijos sprendimo galiojimo, nacionalinis teismas turėtų sustabdyti savo procesą iki tol, kol Bendrijos teismai priims galutinį sprendimą dėl ieškinio dėl Komisijos sprendimo panaikinimo, nebent nacionalinis teismas laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į bylos aplinkybes, kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą dėl Komisijos sprendimo galiojimo yra pateisinama (35). |
| --- | --- |

13.

Jei Komisija dėl konkrečios bylos sprendimą priima anksčiau negu nacionalinis teismas, pastarasis negali priimti Komisijos sprendimui prieštaraujančio sprendimo. Žinoma, tai, kad Komisijos sprendimas privalomas, neturi įtakos tam, kaip Teisingumo Teismas aiškina Bendrijos teisę. Taigi, jei nacionalinis teismas abejoja Komisijos sprendimo teisėtumu, sprendimas vis tiek jam privalomas, nebent Teisingumo Teismas priima priešingą sprendimą (34). Todėl, jei nacionalinis teismas ketina priimti sprendimą, kuris prieštarauja Komisijos sprendimui, jis šiuo klausimu privalo kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą (EB sutarties 234 straipsnis). Tada Teisingumo Teismas sprendžia, ar Komisijos sprendimas atitinka Bendrijos teisę. Tačiau, jei Komisijos sprendimas ginčijamas Bendrijos teismuose pagal EB sutarties 230 straipsnį, o nacionalinio teismo nagrinėjamo ginčo rezultatas priklauso nuo Komisijos sprendimo galiojimo, nacionalinis teismas turėtų sustabdyti savo procesą iki tol, kol Bendrijos teismai priims galutinį sprendimą dėl ieškinio dėl Komisijos sprendimo panaikinimo, nebent nacionalinis teismas laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į bylos aplinkybes, kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą dėl Komisijos sprendimo galiojimo yra pateisinama (35).

| 14. | Jei nacionalinis teismas sustabdo savo procesą, pavyzdžiui, laukdamas, kol Komisija priims sprendimą (šio pranešimo 12 punkte aprašyta situacija) ar Bendrijos teismai priims galutinį sprendimą dėl ieškinio dėl panaikinimo, arba vykdydamas prejudicinio sprendimo procedūrą (šio pranešimo 13 punkte aprašyta situacija), nacionalinis teismas privalo ištirti, ar būtina įsakyti taikyti laikinąsias apsaugos priemones siekiant apsaugoti šalių interesus (36). |
| --- | --- |

14.

Jei nacionalinis teismas sustabdo savo procesą, pavyzdžiui, laukdamas, kol Komisija priims sprendimą (šio pranešimo 12 punkte aprašyta situacija) ar Bendrijos teismai priims galutinį sprendimą dėl ieškinio dėl panaikinimo, arba vykdydamas prejudicinio sprendimo procedūrą (šio pranešimo 13 punkte aprašyta situacija), nacionalinis teismas privalo ištirti, ar būtina įsakyti taikyti laikinąsias apsaugos priemones siekiant apsaugoti šalių interesus (36).

III.   KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ TEISMŲ BENDRADARBIAVIMAS

| 15. | EB sutartyje (234 straipsnis) nustatytas tik nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo bendradarbiavimo mechanizmas, o nuostatų, kuriose būtų aiškiai numatytas nacionalinių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo mechanizmas, nėra. Tačiau, aiškindami EB sutarties 10 straipsnį, kuriuo valstybės narės įpareigojamos padėti atlikti Bendrijos uždavinius, Bendrijos teismai konstatavo, kad šia Sutarties nuostata Europos institucijoms ir valstybėms narėms nustatomos savitarpio pareigos lojaliai bendradarbiauti siekiant EB sutarties tikslų. Taigi, tai reiškia, kad pagal EB sutarties 10 straipsnį Komisija privalo padėti nacionaliniams teismams, jiems taikant Bendrijos teisę (37). Nacionaliniai teismai taip pat gali būti įpareigoti padėti Komisijai įgyvendinti jos uždavinius (38). |
| --- | --- |

15.

EB sutartyje (234 straipsnis) nustatytas tik nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo bendradarbiavimo mechanizmas, o nuostatų, kuriose būtų aiškiai numatytas nacionalinių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo mechanizmas, nėra. Tačiau, aiškindami EB sutarties 10 straipsnį, kuriuo valstybės narės įpareigojamos padėti atlikti Bendrijos uždavinius, Bendrijos teismai konstatavo, kad šia Sutarties nuostata Europos institucijoms ir valstybėms narėms nustatomos savitarpio pareigos lojaliai bendradarbiauti siekiant EB sutarties tikslų. Taigi, tai reiškia, kad pagal EB sutarties 10 straipsnį Komisija privalo padėti nacionaliniams teismams, jiems taikant Bendrijos teisę (37). Nacionaliniai teismai taip pat gali būti įpareigoti padėti Komisijai įgyvendinti jos uždavinius (38).

| 16. | Taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, taip pat reikėtų prisiminti nacionalinių teismų ir nacionalinių valdžios institucijų, ypač nacionalinių konkurencijos institucijų, bendradarbiavimą. Nors šių nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą visų pirma reglamentuoja nacionalinės taisyklės, pagal reglamento 15 straipsnio 3 dalį nacionalinėms konkurencijos institucijoms numatyta galimybė teikti pastabų savo valstybės narės nacionaliniams teismams. Pastabos teikiamos pagal mutatis mutandis šio pranešimo 31 punktą ir 33–35 punktus. |
| --- | --- |

16.

Taikant EB sutarties 81 ir 82 straipsnius, taip pat reikėtų prisiminti nacionalinių teismų ir nacionalinių valdžios institucijų, ypač nacionalinių konkurencijos institucijų, bendradarbiavimą. Nors šių nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą visų pirma reglamentuoja nacionalinės taisyklės, pagal reglamento 15 straipsnio 3 dalį nacionalinėms konkurencijos institucijoms numatyta galimybė teikti pastabų savo valstybės narės nacionaliniams teismams. Pastabos teikiamos pagal mutatis mutandis šio pranešimo 31 punktą ir 33–35 punktus.

A.   KOMISIJA KAIP AMICUS CURIAE

| 17. | Kad nacionaliniams teismams padėtų taikyti EB konkurencijos taisykles, Komisija pasiryžusi jiems teikti tokią pagalbą, jeigu jiems ji būtina sprendimui dėl bylos priimti. Reglamento 15 straipsnyje nurodoma, kad dažniausiai Komisija teikia tokių rūšių pagalbą: perduoda informaciją (21–26 punktai) ir teikia nuomonę (27–30 punktai), abiem atvejais remdamasi nacionalinio teismo prašymu, ir gali teikti pastabų (31–35 punktai). Kadangi tokių rūšių pagalba numatyta reglamente, ji negali būti apribota jokiomis valstybių narių taisyklėmis. Tačiau, jei šiuo tikslu nėra priimta Bendrijos procedūrinių taisyklių ir jei jos būtinos siekiant palengvinti tokių formų pagalbos teikimą, valstybės narės privalo priimti tinkamas procedūrines taisykles, pagal kurias tiek nacionaliniams teismams, tiek Komisijai būtų leidžiama visapusiškai naudotis reglamente numatytomis galimybėmis (39). |
| --- | --- |

17.

Kad nacionaliniams teismams padėtų taikyti EB konkurencijos taisykles, Komisija pasiryžusi jiems teikti tokią pagalbą, jeigu jiems ji būtina sprendimui dėl bylos priimti. Reglamento 15 straipsnyje nurodoma, kad dažniausiai Komisija teikia tokių rūšių pagalbą: perduoda informaciją (21–26 punktai) ir teikia nuomonę (27–30 punktai), abiem atvejais remdamasi nacionalinio teismo prašymu, ir gali teikti pastabų (31–35 punktai). Kadangi tokių rūšių pagalba numatyta reglamente, ji negali būti apribota jokiomis valstybių narių taisyklėmis. Tačiau, jei šiuo tikslu nėra priimta Bendrijos procedūrinių taisyklių ir jei jos būtinos siekiant palengvinti tokių formų pagalbos teikimą, valstybės narės privalo priimti tinkamas procedūrines taisykles, pagal kurias tiek nacionaliniams teismams, tiek Komisijai būtų leidžiama visapusiškai naudotis reglamente numatytomis galimybėmis (39).

| 18. | Nacionalinis teismas raštišką pagalbos prašymą gali siųsti įprastu paštu adresu





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate General for Competition |
| 1049 Brussels |
| Belgium |

18.

Nacionalinis teismas raštišką pagalbos prašymą gali siųsti įprastu paštu adresu

European Commission

Directorate General for Competition

1049 Brussels

Belgium

arba elektroniniu paštu adresu comp-amicus@cec.eu.int.

| 19. | Reikėtų prisiminti, kad Komisija gerbs nacionalinių teismų nepriklausomumą, kad ir kokiu būdu su jais bendradarbiaus. Todėl Komisijos siūloma pagalba nacionaliniams teismams nėra privaloma. Komisija taip pat privalo atlikti pareigą išlaikyti tarnybinę paslaptį ir užtikrinti savo pačios funkcionavimą bei nepriklausomumą (40). Atlikdama EB sutarties 10 straipsnyje nustatytą pareigą padėti nacionaliniams teismams taikyti EB konkurencijos taisykles, Komisija turi likti neutrali ir objektyvi. Teikti pagalbą nacionaliniams teismams Komisija privalo, nes jos pareiga – ginti viešąjį interesą. Todėl ji neketina tarnauti privatiems nacionalinio teismo nagrinėjamoje byloje dalyvaujančių šalių interesams. Dėl šios priežasties Komisija neišklausys nė vienos iš bylos šalių dėl jos teikiamos pagalbos nacionaliniam teismui. Jeigu į Komisiją kreipsis kuri nors šalis, dalyvaujanti nacionalinio teismo nagrinėjamoje byloje, kurioje svarstomi jam iškelti klausimai, apie tai ji praneš nacionaliniam teismui, nepriklausomai nuo to, ar šalys kreipėsi prieš tai, kai nacionalinis teismas paprašė bendradarbiauti, ar po to. |
| --- | --- |

19.

Reikėtų prisiminti, kad Komisija gerbs nacionalinių teismų nepriklausomumą, kad ir kokiu būdu su jais bendradarbiaus. Todėl Komisijos siūloma pagalba nacionaliniams teismams nėra privaloma. Komisija taip pat privalo atlikti pareigą išlaikyti tarnybinę paslaptį ir užtikrinti savo pačios funkcionavimą bei nepriklausomumą (40). Atlikdama EB sutarties 10 straipsnyje nustatytą pareigą padėti nacionaliniams teismams taikyti EB konkurencijos taisykles, Komisija turi likti neutrali ir objektyvi. Teikti pagalbą nacionaliniams teismams Komisija privalo, nes jos pareiga – ginti viešąjį interesą. Todėl ji neketina tarnauti privatiems nacionalinio teismo nagrinėjamoje byloje dalyvaujančių šalių interesams. Dėl šios priežasties Komisija neišklausys nė vienos iš bylos šalių dėl jos teikiamos pagalbos nacionaliniam teismui. Jeigu į Komisiją kreipsis kuri nors šalis, dalyvaujanti nacionalinio teismo nagrinėjamoje byloje, kurioje svarstomi jam iškelti klausimai, apie tai ji praneš nacionaliniam teismui, nepriklausomai nuo to, ar šalys kreipėsi prieš tai, kai nacionalinis teismas paprašė bendradarbiauti, ar po to.

| 20. | Tai, kaip vyko bendradarbiavimas su nacionaliniais teismais pagal šį pranešimą, Komisija apibendrins metinėje konkurencijos politikos ataskaitoje. Nuomones ir pastabas Komisija taip pat gali skelbti savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

20.

Tai, kaip vyko bendradarbiavimas su nacionaliniais teismais pagal šį pranešimą, Komisija apibendrins metinėje konkurencijos politikos ataskaitoje. Nuomones ir pastabas Komisija taip pat gali skelbti savo interneto svetainėje.

1.   Komisijos pareiga perduoti informaciją nacionaliniams teismams

| 21. | Komisijos pareigą padėti nacionaliniams teismams taikyti EB konkurencijos teisę iš esmės atspindi jos pareiga perduoti jiems turimą informaciją. Nacionalinis teismas gali, pavyzdžiui, Komisijos prašyti pateikti turimus dokumentus arba procedūrinio pobūdžio informaciją, kad jis galėtų išsiaiškinti, ar Komisija atlieka su tam tikra byla susijusį tyrimą, ar ji pradėjo procedūrą arba ar jau užėmė poziciją. Be to, nacionalinis teismas gali Komisijos klausti, kada galima tikėtis jos sprendimo, kad galėtų nustatyti, kokiomis aplinkybėmis priimti sprendimą sustabdyti procesą arba ar reikia skirti laikinąsias apsaugos priemones (41). |
| --- | --- |

21.

Komisijos pareigą padėti nacionaliniams teismams taikyti EB konkurencijos teisę iš esmės atspindi jos pareiga perduoti jiems turimą informaciją. Nacionalinis teismas gali, pavyzdžiui, Komisijos prašyti pateikti turimus dokumentus arba procedūrinio pobūdžio informaciją, kad jis galėtų išsiaiškinti, ar Komisija atlieka su tam tikra byla susijusį tyrimą, ar ji pradėjo procedūrą arba ar jau užėmė poziciją. Be to, nacionalinis teismas gali Komisijos klausti, kada galima tikėtis jos sprendimo, kad galėtų nustatyti, kokiomis aplinkybėmis priimti sprendimą sustabdyti procesą arba ar reikia skirti laikinąsias apsaugos priemones (41).

| 22. | Siekdama užtikrinti bendradarbiavimo su nacionaliniais teismais veiksmingumą, Komisija stengiasi reikiamą informaciją nacionaliniam teismui pateikti per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos. Kai Komisija turi prašyti nacionalinio teismo papildomai patikslinti prašymą arba kai Komisija turi konsultuotis su asmenimis, kuriems informacijos perdavimas daro tiesioginį poveikį, tas laikotarpis prasideda nuo reikiamos informacijos gavimo momento. |
| --- | --- |

22.

Siekdama užtikrinti bendradarbiavimo su nacionaliniais teismais veiksmingumą, Komisija stengiasi reikiamą informaciją nacionaliniam teismui pateikti per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos. Kai Komisija turi prašyti nacionalinio teismo papildomai patikslinti prašymą arba kai Komisija turi konsultuotis su asmenimis, kuriems informacijos perdavimas daro tiesioginį poveikį, tas laikotarpis prasideda nuo reikiamos informacijos gavimo momento.

| 23. | Perduodama informaciją nacionaliniams teismams Komisija turi užtikrinti EB sutarties 287 straipsniu fiziniams ir juridiniams asmenims suteikiamas garantijas (42). EB sutarties 287 straipsniu Komisijos nariams, pareigūnams ir kitiems tarnautojams draudžiama atskleisti informaciją, kurią jie privalo saugoti kaip tarnybinę paslaptį. Kaip tarnybinė paslaptis gali būti saugoma tiek konfidenciali informacija, tiek verslo paslaptys. Verslo paslaptys – tai informacija, kurią ne tik atskleidus visuomenei, bet ir paprasčiausiai perdavus kitam nei informaciją pateikusiam asmeniui gali būti labai pakenkta tą informaciją pateikusio asmens interesams (43). |
| --- | --- |

23.

Perduodama informaciją nacionaliniams teismams Komisija turi užtikrinti EB sutarties 287 straipsniu fiziniams ir juridiniams asmenims suteikiamas garantijas (42). EB sutarties 287 straipsniu Komisijos nariams, pareigūnams ir kitiems tarnautojams draudžiama atskleisti informaciją, kurią jie privalo saugoti kaip tarnybinę paslaptį. Kaip tarnybinė paslaptis gali būti saugoma tiek konfidenciali informacija, tiek verslo paslaptys. Verslo paslaptys – tai informacija, kurią ne tik atskleidus visuomenei, bet ir paprasčiausiai perdavus kitam nei informaciją pateikusiam asmeniui gali būti labai pakenkta tą informaciją pateikusio asmens interesams (43).

| 24. | EB sutarties 10 ir 287 straipsniais nesiekiama Komisijai visiškai uždrausti perduoti nacionaliniams teismams informaciją, kurią įsipareigota saugoti kaip tarnybinę paslaptį. Bendrijos teismų praktika patvirtina, kad, atsižvelgdama į pareigą lojaliai bendradarbiauti, Komisija nacionalinių teismų prašymu turi pateikti bet kokią, netgi kaip tarnybinę paslaptį saugomą informaciją. Tačiau, bendradarbiaudama su nacionaliniais teismais, Komisija jokiomis aplinkybėmis negali pakenkti EB sutarties 287 straipsnyje nustatytoms garantijoms. |
| --- | --- |

24.

EB sutarties 10 ir 287 straipsniais nesiekiama Komisijai visiškai uždrausti perduoti nacionaliniams teismams informaciją, kurią įsipareigota saugoti kaip tarnybinę paslaptį. Bendrijos teismų praktika patvirtina, kad, atsižvelgdama į pareigą lojaliai bendradarbiauti, Komisija nacionalinių teismų prašymu turi pateikti bet kokią, netgi kaip tarnybinę paslaptį saugomą informaciją. Tačiau, bendradarbiaudama su nacionaliniais teismais, Komisija jokiomis aplinkybėmis negali pakenkti EB sutarties 287 straipsnyje nustatytoms garantijoms.

| 25. | Todėl, prieš nacionaliniam teismui perduodama kaip tarnybinę paslaptį saugomą informaciją, Komisija jam primins, kad pagal Bendrijos teisę ji privalo užtikrinti EB sutarties 287 straipsniu fiziniams ir juridiniams asmenims suteikiamas teises, ir klaus teismo, ar jis gali garantuoti ir ar garantuos konfidencialios informacijos ir verslo paslapčių apsaugą. Jeigu nacionalinis teismas to garantuoti negali, Komisija jam neperduos informacijos, kuri saugoma kaip tarnybinė paslaptis (44). Tik jei nacionalinis teismas garantuos, kad apsaugos konfidencialią informaciją ir verslo paslaptis, Komisija perduos prašomą informaciją, nurodydama, kurios dalys yra kaip tarnybinė paslaptis saugoma informacija, o kurios nėra tokia informacija ir todėl gali būti atskleistos. |
| --- | --- |

25.

Todėl, prieš nacionaliniam teismui perduodama kaip tarnybinę paslaptį saugomą informaciją, Komisija jam primins, kad pagal Bendrijos teisę ji privalo užtikrinti EB sutarties 287 straipsniu fiziniams ir juridiniams asmenims suteikiamas teises, ir klaus teismo, ar jis gali garantuoti ir ar garantuos konfidencialios informacijos ir verslo paslapčių apsaugą. Jeigu nacionalinis teismas to garantuoti negali, Komisija jam neperduos informacijos, kuri saugoma kaip tarnybinė paslaptis (44). Tik jei nacionalinis teismas garantuos, kad apsaugos konfidencialią informaciją ir verslo paslaptis, Komisija perduos prašomą informaciją, nurodydama, kurios dalys yra kaip tarnybinė paslaptis saugoma informacija, o kurios nėra tokia informacija ir todėl gali būti atskleistos.

| 26. | Yra ir kitų išimčių, susijusių su Komisijos atliekamu informacijos atskleidimu nacionaliniams teismams. Komisija visų pirma gali atsisakyti perduoti informaciją nacionaliniams teismams dėl viršesnių priežasčių, susijusių su poreikiu apsaugoti Bendrijos interesus arba vengti pakenkti jos funkcionavimui ir nepriklausomumui, ypač trukdant jai vykdyti pavestus uždavinius (45). Taigi Komisija nacionaliniams teismams neperduos informacijos, kurią savanoriškai pateikė prašymą atleisti nuo baudos arba ją sumažinti pateikęs asmuo, negavusi jo sutikimo. |
| --- | --- |

26.

Yra ir kitų išimčių, susijusių su Komisijos atliekamu informacijos atskleidimu nacionaliniams teismams. Komisija visų pirma gali atsisakyti perduoti informaciją nacionaliniams teismams dėl viršesnių priežasčių, susijusių su poreikiu apsaugoti Bendrijos interesus arba vengti pakenkti jos funkcionavimui ir nepriklausomumui, ypač trukdant jai vykdyti pavestus uždavinius (45). Taigi Komisija nacionaliniams teismams neperduos informacijos, kurią savanoriškai pateikė prašymą atleisti nuo baudos arba ją sumažinti pateikęs asmuo, negavusi jo sutikimo.

2.   Prašymas pateikti nuomonę EB konkurencijos taisyklių taikymo klausimais

| 27. | Jei nacionalinis teismas nagrinėjamai bylai turi taikyti EB konkurencijos taisykles, jis pirmiausia gali remtis Bendrijos teismų praktika arba Komisijos reglamentais, sprendimais, pranešimais ir gairėmis dėl EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymo (46). Jei šiuose dokumentuose nėra pakankamų orientyrų, nacionalinis teismas gali prašyti Komisijos pateikti nuomonę EB konkurencijos taisyklių taikymo klausimais. Nacionalinis teismas Komisijos gali prašyti pateikti nuomonę ekonominiais, faktiniais ir teisiniais klausimais (47). Žinoma, tai neturi prieštarauti nacionalinio teismo galimybei arba prievolei prašyti Teisingumo Teismo pagal EB sutarties 234 straipsnį priimti prejudicinį sprendimą dėl Bendrijos teisės nuostatų išaiškinimo arba galiojimo. |
| --- | --- |

27.

Jei nacionalinis teismas nagrinėjamai bylai turi taikyti EB konkurencijos taisykles, jis pirmiausia gali remtis Bendrijos teismų praktika arba Komisijos reglamentais, sprendimais, pranešimais ir gairėmis dėl EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymo (46). Jei šiuose dokumentuose nėra pakankamų orientyrų, nacionalinis teismas gali prašyti Komisijos pateikti nuomonę EB konkurencijos taisyklių taikymo klausimais. Nacionalinis teismas Komisijos gali prašyti pateikti nuomonę ekonominiais, faktiniais ir teisiniais klausimais (47). Žinoma, tai neturi prieštarauti nacionalinio teismo galimybei arba prievolei prašyti Teisingumo Teismo pagal EB sutarties 234 straipsnį priimti prejudicinį sprendimą dėl Bendrijos teisės nuostatų išaiškinimo arba galiojimo.

| 28. | Kad Komisija galėtų nacionaliniam teismui pateikti naudingą nuomonę, ji gali prašyti nacionalinio teismo pateikti daugiau informacijos (48). Siekdama užtikrinti bendradarbiavimo su nacionaliniais teismais veiksmingumą, Komisija stengsis prašomą nuomonę nacionaliniam teismui pateikti per keturis mėnesius nuo prašymo gavimo dienos. Jei, siekdama parengti nuomonę, Komisija prašo nacionalinio teismo pateikti daugiau informacijos, tas laikotarpis prasideda nuo papildomos informacijos gavimo momento. |
| --- | --- |

28.

Kad Komisija galėtų nacionaliniam teismui pateikti naudingą nuomonę, ji gali prašyti nacionalinio teismo pateikti daugiau informacijos (48). Siekdama užtikrinti bendradarbiavimo su nacionaliniais teismais veiksmingumą, Komisija stengsis prašomą nuomonę nacionaliniam teismui pateikti per keturis mėnesius nuo prašymo gavimo dienos. Jei, siekdama parengti nuomonę, Komisija prašo nacionalinio teismo pateikti daugiau informacijos, tas laikotarpis prasideda nuo papildomos informacijos gavimo momento.

| 29. | Nuomonėje nacionaliniam teismui Komisija pateiks tik prašytą faktinę informaciją arba ekonominį arba teisinį paaiškinimą, nenagrinėdama nacionalinio teismo svarstomos bylos iš esmės. Be to, skirtingai nei Bendrijos teismų atliekamas autoritetingas Bendrijos teisės aiškinimas, Komisijos nuomonė nacionaliniam teismui nėra teisiškai privaloma. |
| --- | --- |

29.

Nuomonėje nacionaliniam teismui Komisija pateiks tik prašytą faktinę informaciją arba ekonominį arba teisinį paaiškinimą, nenagrinėdama nacionalinio teismo svarstomos bylos iš esmės. Be to, skirtingai nei Bendrijos teismų atliekamas autoritetingas Bendrijos teisės aiškinimas, Komisijos nuomonė nacionaliniam teismui nėra teisiškai privaloma.

| 30. | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta šio pranešimo 19 punkte, Komisija neišklausys bylos šalių prieš rengdama nuomonę nacionaliniam teismui. Gavęs Komisijos nuomonę nacionalinis teismas turės imtis veiksmų pagal atitinkamas nacionalines procedūrines taisykles, neprieštaraujančias bendriems Bendrijos teisės principams. |
| --- | --- |

30.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta šio pranešimo 19 punkte, Komisija neišklausys bylos šalių prieš rengdama nuomonę nacionaliniam teismui. Gavęs Komisijos nuomonę nacionalinis teismas turės imtis veiksmų pagal atitinkamas nacionalines procedūrines taisykles, neprieštaraujančias bendriems Bendrijos teisės principams.

3.   Komisijos pastabų teikimas nacionaliniam teismui

| 31. | Pagal reglamento 15 straipsnio 3 dalį nacionalinės konkurencijos institucijos ir Komisija gali teikti pastabų EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo klausimais nacionaliniam teismui, kuris turi tas nuostatas taikyti. Reglamente rašytinės pastabos, kurias nacionalinės konkurencijos institucijos ir Komisija gali teikti savo iniciatyva, skiriamos nuo žodinių pastabų, kurias galima teikti tik gavus nacionalinio teismo leidimą (49). |
| --- | --- |

31.

Pagal reglamento 15 straipsnio 3 dalį nacionalinės konkurencijos institucijos ir Komisija gali teikti pastabų EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo klausimais nacionaliniam teismui, kuris turi tas nuostatas taikyti. Reglamente rašytinės pastabos, kurias nacionalinės konkurencijos institucijos ir Komisija gali teikti savo iniciatyva, skiriamos nuo žodinių pastabų, kurias galima teikti tik gavus nacionalinio teismo leidimą (49).

| 32. | Reglamente nurodoma, kad Komisija pastabas teiks tik jei to reikia siekiant nuosekliai taikyti EB sutarties 81 arba 82 straipsnį. Kadangi toks yra pastabų teikimo tikslas, Komisija jose apsiribos ekonomine ir teisine nacionalinio teismo nagrinėjamos bylos aplinkybių analize. |
| --- | --- |

32.

Reglamente nurodoma, kad Komisija pastabas teiks tik jei to reikia siekiant nuosekliai taikyti EB sutarties 81 arba 82 straipsnį. Kadangi toks yra pastabų teikimo tikslas, Komisija jose apsiribos ekonomine ir teisine nacionalinio teismo nagrinėjamos bylos aplinkybių analize.

| 33. | Tam, kad Komisija galėtų pateikti naudingas pastabas, nacionalinių teismų gali būti prašoma perduoti Komisijai visų bylai įvertinti reikalingų dokumentų kopijas arba pasirūpinti jų perdavimu Komisijai. Atsižvelgiant į reglamento 15 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, tuos dokumentus Komisija naudos tik tam, kad galėtų parengti pastabas (50). |
| --- | --- |

33.

Tam, kad Komisija galėtų pateikti naudingas pastabas, nacionalinių teismų gali būti prašoma perduoti Komisijai visų bylai įvertinti reikalingų dokumentų kopijas arba pasirūpinti jų perdavimu Komisijai. Atsižvelgiant į reglamento 15 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, tuos dokumentus Komisija naudos tik tam, kad galėtų parengti pastabas (50).

| 34. | Kadangi reglamente nenumatoma procedūrinė sistema, pagal kurią reikia teikti pastabas, vadovaujamasi valstybių narių procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika. Jei valstybė narė dar nesukūrė atitinkamos procedūrinės sistemos, nacionalinis teismas turi nustatyti, kokios procedūrinės taisyklės yra tinkamos pastaboms dėl nacionalinio teismo nagrinėjamos bylos teikti. |
| --- | --- |

34.

Kadangi reglamente nenumatoma procedūrinė sistema, pagal kurią reikia teikti pastabas, vadovaujamasi valstybių narių procedūrinėmis taisyklėmis ir praktika. Jei valstybė narė dar nesukūrė atitinkamos procedūrinės sistemos, nacionalinis teismas turi nustatyti, kokios procedūrinės taisyklės yra tinkamos pastaboms dėl nacionalinio teismo nagrinėjamos bylos teikti.

| 35. | Procedūrinė sistema turėtų atitikti šio pranešimo 10 punkte nustatytus principus. Tai, be kita ko, reiškia, kad procedūrinė pastabų dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo klausimų teikimo sistema:






  a) | turi derėti su bendrais Bendrijos teisės principais, ypač su pagrindinėmis bylos šalių teisėmis; |
| --- | --- | --- |

35.

Procedūrinė sistema turėtų atitikti šio pranešimo 10 punkte nustatytus principus. Tai, be kita ko, reiškia, kad procedūrinė pastabų dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo klausimų teikimo sistema:

a)

turi derėti su bendrais Bendrijos teisės principais, ypač su pagrindinėmis bylos šalių teisėmis;

| b) | negali veikti taip, kad tokias pastabas teikti būtų per daug sunku arba praktiškai neįmanoma (veiksmingumo principas) (51), ir |
| --- | --- |

b)

negali veikti taip, kad tokias pastabas teikti būtų per daug sunku arba praktiškai neįmanoma (veiksmingumo principas) (51), ir

| c) | negali veikti taip, kad pastabas teikti būtų sunkiau, negu jas teikti per teismo procesą, taikant lygiavertę nacionalinę teisę (lygiavertiškumo principas). |
| --- | --- |

c)

negali veikti taip, kad pastabas teikti būtų sunkiau, negu jas teikti per teismo procesą, taikant lygiavertę nacionalinę teisę (lygiavertiškumo principas).

B.   NACIONALINIŲ TEISMŲ PAGALBA KOMISIJAI UŽTIKRINANT EB KONKURENCIJOS TAISYKLIŲ ĮGYVENDINIMĄ

| 36. | Kadangi pareiga lojaliai bendradarbiauti reiškia ir tai, kad valstybių narių institucijos privalo padėti Europos institucijoms siekti EB sutarties tikslų (52), reglamente pateikiami trys tokios pagalbos pavyzdžiai: 1) bylai, dėl kurios Komisija norėtų pateikti pastabų, įvertinti būtinų dokumentų perdavimas (žr. 33 punktą), 2) teismų sprendimų dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo perdavimas ir 3) nacionalinių teismų vaidmuo Komisijai atliekant patikrinimą. |
| --- | --- |

36.

Kadangi pareiga lojaliai bendradarbiauti reiškia ir tai, kad valstybių narių institucijos privalo padėti Europos institucijoms siekti EB sutarties tikslų (52), reglamente pateikiami trys tokios pagalbos pavyzdžiai: 1) bylai, dėl kurios Komisija norėtų pateikti pastabų, įvertinti būtinų dokumentų perdavimas (žr. 33 punktą), 2) teismų sprendimų dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo perdavimas ir 3) nacionalinių teismų vaidmuo Komisijai atliekant patikrinimą.

1.   Nacionalinių teismų sprendimų dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo perdavimas

| 37. | Pagal reglamento 15 straipsnio 2 dalį valstybės narės siunčia Komisijai kiekvieno rašytinio nacionalinių teismų sprendimo dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo kopiją. Kopija perduodama nedelsiant, kai tik bylos šalys supažindinamos su visu rašytiniu sprendimo tekstu. Gavusi nacionalinio teismo sprendimo dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo kopiją ir informacijos apie nacionalinio teismo procesą, Komisija visų pirma gali laiku susipažinti su byla, dėl kurios būtų tikslinga pateikti pastabų, jei viena iš bylos šalių apskųstų teismo sprendimą apeliacine tvarka. |
| --- | --- |

37.

Pagal reglamento 15 straipsnio 2 dalį valstybės narės siunčia Komisijai kiekvieno rašytinio nacionalinių teismų sprendimo dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo kopiją. Kopija perduodama nedelsiant, kai tik bylos šalys supažindinamos su visu rašytiniu sprendimo tekstu. Gavusi nacionalinio teismo sprendimo dėl EB sutarties 81 arba 82 straipsnio taikymo kopiją ir informacijos apie nacionalinio teismo procesą, Komisija visų pirma gali laiku susipažinti su byla, dėl kurios būtų tikslinga pateikti pastabų, jei viena iš bylos šalių apskųstų teismo sprendimą apeliacine tvarka.

2.   Nacionalinių teismų vaidmuo Komisijai atliekant patikrinimą

| 38. | Galiausiai nacionaliniai teismai gali atlikti tam tikrą vaidmenį Komisijai atliekant įmonių ir jų asociacijų patikrinimą. Nacionalinių teismų vaidmuo priklauso nuo to, ar patikrinimas atliekamas verslo ar ne verslo patalpose. |
| --- | --- |

38.

Galiausiai nacionaliniai teismai gali atlikti tam tikrą vaidmenį Komisijai atliekant įmonių ir jų asociacijų patikrinimą. Nacionalinių teismų vaidmuo priklauso nuo to, ar patikrinimas atliekamas verslo ar ne verslo patalpose.

| 39. | Patikrinimą atliekant verslo patalpose, pagal nacionalinę teisę nacionalinio teismo gali būti reikalaujama išduoti leidimą nacionalinei teisės vykdymą užtikrinančiai tarnybai padėti Komisijai, jei atitinkama įmonė tam prieštarauja. Tokio leidimo taip pat gali būti reikalaujama kaip atsargumo priemonės. Nagrinėdamas prašymą nacionalinis teismas turi teisę patikrinti, ar Komisijos sprendimas dėl patikrinimo yra autentiškas ir ar numatytos prievartos priemonės nėra savavališkos arba perdėtos atsižvelgiant į patikrinimo objektą. Tikrindamas, ar prievartos priemonės proporcingos, nacionalinis teismas gali tiesiogiai arba per nacionalinę konkurencijos instituciją prašyti Komisijos pateikti išsamų paaiškinimą, ypač dėl to, kuo remdamasi Komisija įtaria esant EB sutarties 81 ir 82 straipsnių pažeidimą, koks yra įtariamo pažeidimo sunkumas ir koks yra atitinkamos įmonės dalyvavimo darant pažeidimą pobūdis (53). |
| --- | --- |

39.

Patikrinimą atliekant verslo patalpose, pagal nacionalinę teisę nacionalinio teismo gali būti reikalaujama išduoti leidimą nacionalinei teisės vykdymą užtikrinančiai tarnybai padėti Komisijai, jei atitinkama įmonė tam prieštarauja. Tokio leidimo taip pat gali būti reikalaujama kaip atsargumo priemonės. Nagrinėdamas prašymą nacionalinis teismas turi teisę patikrinti, ar Komisijos sprendimas dėl patikrinimo yra autentiškas ir ar numatytos prievartos priemonės nėra savavališkos arba perdėtos atsižvelgiant į patikrinimo objektą. Tikrindamas, ar prievartos priemonės proporcingos, nacionalinis teismas gali tiesiogiai arba per nacionalinę konkurencijos instituciją prašyti Komisijos pateikti išsamų paaiškinimą, ypač dėl to, kuo remdamasi Komisija įtaria esant EB sutarties 81 ir 82 straipsnių pažeidimą, koks yra įtariamo pažeidimo sunkumas ir koks yra atitinkamos įmonės dalyvavimo darant pažeidimą pobūdis (53).

| 40. | Siekiant atlikti patikrinimą ne verslo patalpose, pagal reglamentą reikalaujama gauti nacionalinio teismo leidimą prieš įgyvendinant Komisijos sprendimą atlikti tokį patikrinimą. Tokiu atveju nacionalinis teismas gali patikrinti, ar Komisijos sprendimas dėl patikrinimo yra autentiškas ir ar numatytos prievartos priemonės nėra savavališkos arba perdėtos, atsižvelgiant visų pirma į įtariamo pažeidimo sunkumą, siekiamų gauti įrodymų svarbą, įmonės dalyvavimą darant pažeidimą ir pagrįstą tikimybę, kad veiklos knygos ir dokumentai, susiję su patikrinimo objektu, yra laikomos patalpose, dėl kurių prašoma leidimo. Nacionalinis teismas gali tiesiogiai arba per nacionalinę konkurencijos instituciją prašyti Komisijos išsamiai paaiškinti tuos aspektus, būtinus numatytų prievartos priemonių proporcingumui patikrinti (54). |
| --- | --- |

40.

Siekiant atlikti patikrinimą ne verslo patalpose, pagal reglamentą reikalaujama gauti nacionalinio teismo leidimą prieš įgyvendinant Komisijos sprendimą atlikti tokį patikrinimą. Tokiu atveju nacionalinis teismas gali patikrinti, ar Komisijos sprendimas dėl patikrinimo yra autentiškas ir ar numatytos prievartos priemonės nėra savavališkos arba perdėtos, atsižvelgiant visų pirma į įtariamo pažeidimo sunkumą, siekiamų gauti įrodymų svarbą, įmonės dalyvavimą darant pažeidimą ir pagrįstą tikimybę, kad veiklos knygos ir dokumentai, susiję su patikrinimo objektu, yra laikomos patalpose, dėl kurių prašoma leidimo. Nacionalinis teismas gali tiesiogiai arba per nacionalinę konkurencijos instituciją prašyti Komisijos išsamiai paaiškinti tuos aspektus, būtinus numatytų prievartos priemonių proporcingumui patikrinti (54).

| 41. | Abiem 39 ir 40 punktuose nurodytais atvejais nacionalinis teismas negali nei abejoti Komisijos sprendimo teisėtumu arba būtinybe atlikti patikrinimą, nei reikalauti, kad jam būtų pateikta Komisijos byloje saugoma informacija (55). Be to, atlikdamas lojalaus bendradarbiavimo pareigą, nacionalinis teismas turi priimti sprendimą per tinkamą laikotarpį, kad Komisija galėtų veiksmingai atlikti patikrinimą (56). |
| --- | --- |

41.

Abiem 39 ir 40 punktuose nurodytais atvejais nacionalinis teismas negali nei abejoti Komisijos sprendimo teisėtumu arba būtinybe atlikti patikrinimą, nei reikalauti, kad jam būtų pateikta Komisijos byloje saugoma informacija (55). Be to, atlikdamas lojalaus bendradarbiavimo pareigą, nacionalinis teismas turi priimti sprendimą per tinkamą laikotarpį, kad Komisija galėtų veiksmingai atlikti patikrinimą (56).

IV.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| 42. | Šis pranešimas parengtas siekiant padėti nacionaliniams teismams taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius. Pranešimas nacionaliniams teismams nėra privalomas ir nedaro poveikio Bendrijos teisėje nustatytoms ES valstybių narių ir fizinių arba juridinių asmenų teisėms ir prievolėms. |
| --- | --- |

42.

Šis pranešimas parengtas siekiant padėti nacionaliniams teismams taikyti EB sutarties 81 ir 82 straipsnius. Pranešimas nacionaliniams teismams nėra privalomas ir nedaro poveikio Bendrijos teisėje nustatytoms ES valstybių narių ir fizinių arba juridinių asmenų teisėms ir prievolėms.

| 43. | Šis pranešimas pakeičia 1993 m. Pranešimą dėl nacionalinių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo taikant EEB sutarties 85 ir 86 straipsnius (57). |
| --- | --- |

43.

Šis pranešimas pakeičia 1993 m. Pranešimą dėl nacionalinių teismų ir Komisijos bendradarbiavimo taikant EEB sutarties 85 ir 86 straipsnius (57).

PRIEDAS

KOMISIJOS BENDROSIOS IŠIMTIES REGLAMENTAI, PRANEŠIMAI IR GAIRĖS

Šis atnaujinamas sąrašas pateikiamas ir Europos Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje

http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/legislation/

A.   Su konkrečiu sektoriumi nesusijusios taisyklės

1.   Bendro pobūdžio pranešimai

| — | Pranešimas dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (OL C 372, 1997 12 9, p. 5). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisės tikslams (OL C 372, 1997 12 9, p. 5).

| — | Pranešimas dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (OL C 368, 2001 12 22, p. 13). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 81 straipsnio 1 dalį (de minimis) (OL C 368, 2001 12 22, p. 13).

| — | Pranešimas dėl Sutarties 81 ir 82 straipsniuose pateiktos poveikio prekybai sąvokos (OL C 101, 2004 4 27, p. 81). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Sutarties 81 ir 82 straipsniuose pateiktos poveikio prekybai sąvokos (OL C 101, 2004 4 27, p. 81).

| — | Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo gairės (OL C 101, 2004 4 27, p. 2). |
| --- | --- |

—

Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo gairės (OL C 101, 2004 4 27, p. 2).

2.   Vertikalieji susitarimai

| — | 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2790/1999 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų grupėms (OL L 336, 1999 12 29, p. 21). |
| --- | --- |

—

1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2790/1999 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų grupėms (OL L 336, 1999 12 29, p. 21).

| — | Vertikaliųjų apribojimų gairės (OL C 291, 2000 10 13, p. 1). |
| --- | --- |

—

Vertikaliųjų apribojimų gairės (OL C 291, 2000 10 13, p. 1).

3.   Horizontalieji bendradarbiavimo susitarimai

| — | 2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2658/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo specializacijos susitarimų grupėms (OL L 304, 2000 12 5, p. 3). |
| --- | --- |

—

2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2658/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo specializacijos susitarimų grupėms (OL L 304, 2000 12 5, p. 3).

| — | 2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2659/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros susitarimų grupėms (OL L 304, 2000 12 5, p. 7). |
| --- | --- |

—

2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2659/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros susitarimų grupėms (OL L 304, 2000 12 5, p. 7).

| — | Rekomendacijos dėl 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (OL C 3, 2001 1 6, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rekomendacijos dėl 81 straipsnio taikymo horizontalaus bendradarbiavimo susitarimams (OL C 3, 2001 1 6, p. 2).

4.   Licencijavimo susitarimai dėl technologijų perdavimo

| — | 2004 m. balandžio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 773/2004 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo technologijų perdavimo susitarimų kategorijoms (OL L 123, 2004 4 27). |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 773/2004 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo technologijų perdavimo susitarimų kategorijoms (OL L 123, 2004 4 27).

| — | Sutarties 81 straipsnio taikymo technologijų perdavimo susitarimams gairės (OL C 101, 2004 4 27, p. 2). |
| --- | --- |

—

Sutarties 81 straipsnio taikymo technologijų perdavimo susitarimams gairės (OL C 101, 2004 4 27, p. 2).

B.   Su konkrečiu sektoriumi susijusios taisyklės

1.   Draudimas

| — | 2003 m. vasario 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 358/2003 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų rūšims draudimo sektoriuje (OL L 53, 2003 2 28, p. 8). |
| --- | --- |

—

2003 m. vasario 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 358/2003 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų rūšims draudimo sektoriuje (OL L 53, 2003 2 28, p. 8).

2.   Motorinės transporto priemonės

| — | 2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1400/2002 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikalių susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims motorinių transporto priemonių sektoriuje (OL L 203, 2002 8 1, p. 30). |
| --- | --- |

—

2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1400/2002 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikalių susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims motorinių transporto priemonių sektoriuje (OL L 203, 2002 8 1, p. 30).

3.   Telekomunikacijų ir pašto paslaugos

| — | EEB konkurencijos taisyklių taikymo telekomunikacijų sektoriuje gairės (OL C 233, 1991 9 6, p. 2). |
| --- | --- |

—

EEB konkurencijos taisyklių taikymo telekomunikacijų sektoriuje gairės (OL C 233, 1991 9 6, p. 2).

| — | Pranešimas dėl konkurencijos taisyklių taikymo pašto sektoriui ir tam tikrų valstybės priemonių, susijusių su pašto paslaugomis, vertinimo (OL C 39, 1998 2 6, p. 2). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl konkurencijos taisyklių taikymo pašto sektoriui ir tam tikrų valstybės priemonių, susijusių su pašto paslaugomis, vertinimo (OL C 39, 1998 2 6, p. 2).

| — | „Pranešimas apie konkurencijos taisyklių taikymą prisijungimo susitarimams telekomunikacijų sektoriuje. Teisiniai pagrindai, atitinkamos rinkos ir principai“ (OL C 265, 1998 8 22, p. 2). |
| --- | --- |

—

„Pranešimas apie konkurencijos taisyklių taikymą prisijungimo susitarimams telekomunikacijų sektoriuje. Teisiniai pagrindai, atitinkamos rinkos ir principai“ (OL C 265, 1998 8 22, p. 2).

| — | Komisijos gairės dėl rinkos analizės ir didelės įtakos rinkoje vertinimo pagal Bendrijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą (OL C 165, 2002 7 11, p. 6). |
| --- | --- |

—

Komisijos gairės dėl rinkos analizės ir didelės įtakos rinkoje vertinimo pagal Bendrijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą (OL C 165, 2002 7 11, p. 6).

4.   Transportas

| — | Reglamentas (EEB) Nr. 1617/93 dėl Sutarties 85 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų grupių susitarimams ir suderintiems veiksmams, susijusiems su bendru tvarkaraščių planavimu ir derinimu, bendromis operacijomis, konsultacijomis dėl keleivių ir krovinių reguliariojo oro susisiekimo tarifų ir laiko tarpsnių paskirstymo oro uostuose (OL L 155, 1993 6 26, p. 18). |
| --- | --- |

—

Reglamentas (EEB) Nr. 1617/93 dėl Sutarties 85 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų grupių susitarimams ir suderintiems veiksmams, susijusiems su bendru tvarkaraščių planavimu ir derinimu, bendromis operacijomis, konsultacijomis dėl keleivių ir krovinių reguliariojo oro susisiekimo tarifų ir laiko tarpsnių paskirstymo oro uostuose (OL L 155, 1993 6 26, p. 18).

| — | Komunikatas dėl Komisijos rekomendacijų dėl konkurencijos taisyklių taikymo naujiems transporto infrastruktūros projektams išaiškinimo (OL C 298, 1997 9 30, p. 5). |
| --- | --- |

—

Komunikatas dėl Komisijos rekomendacijų dėl konkurencijos taisyklių taikymo naujiems transporto infrastruktūros projektams išaiškinimo (OL C 298, 1997 9 30, p. 5).

| — | 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėms (OL L 100, 2000 4 20, p. 24). |
| --- | --- |

—

2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 823/2000 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms linijinės laivybos bendrovių (konsorciumų) susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų grupėms (OL L 100, 2000 4 20, p. 24).

---

(1)  Kriterijai, pagal kuriuos galima nustatyti, kuriuos subjektus galima laikyti teismais arba tribunolais, kaip apibrėžta EB sutarties 234 straipsnyje, pateikti, pavyzdžiui, 2002 m. gegužės 30 d. Sprendimo Schmid, C-516/99, Rink. I-4573, 34 punkte: „Teismas atsižvelgia į kai kuriuos veiksnius, pavyzdžiui, ar institucija įsteigta teisėtai, ar ji yra nuolatinė, ar jos jurisdikcija yra privaloma, ar jos procesas grindžiamas rungimosi principu, ar institucija taiko teisės aktus, taip pat ar ji yra nepriklausoma.“

1

Schmid

(2)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

2

(3)  Pranešimas dėl konkurencijos institucijų tinklui priklausančių institucijų bendradarbiavimo (OL C 101, 2004 4 27, p. 43). Šiame pranešime nacionalinė konkurencijos institucija – tai pagal reglamento 35 straipsnio 1 dalį valstybės narės paskirta institucija.

3

(4)  Nacionalinio teismo jurisdikcija priklauso nuo nacionalinių, europinių ir tarptautinių jurisdikcijos taisyklių. Šiuo atžvilgiu galima prisiminti, kad visoms komercinio ir civilinio pobūdžio konkurencijos byloms turi būti taikomas 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 12, 2001 1 16, p. 1).

4

(5)  Žr. reglamento 6 straipsnį.

5

(6)  Žr. EB sutarties 2 ir 3 straipsnius, 1999 m. birželio 1 d. Sprendimo Eco Swiss, C-126/97, Rink. I-3055, 36 punktą, 1994 m. spalio 27 d. Sprendimo Fiatagri UK ir New Holland Ford, T-34/92, Rink. II-905, 39 punktą ir 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris, T-128/98, Rink. II-3929, 241 punktą.

6

Eco Swiss

Fiatagri UK ir New Holland Ford

Aéroports de Paris

(7)  1995 m. gruodžio 14 d. Sprendimo van Schijndel, sujungtos bylos C-430/93 ir C-431/93, Rink. I-4705, 13–15 ir 22 punktai.

7

van Schijndel

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 8 konstatuojamosios dalies paskutinį sakinį reglamentas netaikomas nacionaliniams įstatymams, kuriais nustatomos baudžiamosios sankcijos fiziniams asmenims, nebent tokios sankcijos būtų priemonė užtikrinti įmonėms taikomų konkurencijos taisyklių laikymąsi.

8

(9)  1992 m. rugsėjo 18 d. Sprendimo Automec, T-24/90, Rink. II-2223, 85 punktas.

9

Automec

(10)  Poveikio prekybai koncepcija išsamiau paaiškinta pranešime šiuo klausimu (OL C 101, 2004 4 27, p. 81).

10

(11)  Reglamento 3 straipsnio 1 dalis.

11

(12)  Taip pat žr. Pranešimą dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo (OL C 101, 2004 4 27, p. 2).

12

(13)  1969 m. vasario 13 d. Sprendimas Walt Wilhelm,14/68, Rink. 1, ir 1980 m. liepos 10 d. Sprendimo Giry ir Guerlain, sujungtos bylos 253/78 ir 1–3/79, Rink. 2327, 15–17 punktai.

13

Walt Wilhelm

Giry ir Guerlain

(14)  1978 m. kovo 9 d. Sprendimo Simmenthal, 106/77, Rink. 629, 21 punktas ir 2003 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF), C-198/01, Rink. I-8055, 49 punktas.

14

Simmenthal

Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF)

(15)  Pavyzdžiui, nacionalinio teismo gali būti prašoma užtikrinti pagal reglamento 7–10, 23 ir 24 straipsnius Komisijos priimtų sprendimų vykdymą.

15

(16)  Žr., pavyzdžiui, 1989 m. liepos 13 d. Sprendimo Wachauf, 5/88, Rink. 2609, 19 punktą.

16

Wachauf

(17)  1999 m. sausio 21 d. Sprendimo Bagnasco, sujungtos bylos C-215/96 ir C-216/96, Rink. I-135, 50 punktas.

17

Bagnasco

(18)  1976 m. vasario 3 d. Sprendimo Fonderies Roubaix, 63/75, Rink. 111, 9–11 punktai ir 1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 46 punktas.

18

Fonderies Roubaix

Delimitis

(19)  Apie nacionalinių teismų ir Komisijos atliekamą vienalaikį arba nuoseklų EB konkurencijos taisyklių taikymą taip pat kalbama 11–14 punktuose.

19

(20)  1989 m. balandžio 11 d. Sprendimo Ahmed Saeed Flugreisen, 66/86, Rink. 803, 27 punktas ir 1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 50 punktas. Komisijos konkurencijos politikos srities gairių, pranešimų ir reglamentų, ypač reglamentų dėl EB sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų rūšių susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams, sąrašas pateiktas šio pranešimo priede. (Nuo 1964 m.) Komisijos sprendimai dėl EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymo skelbiami adresu http://www.europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/.

20

Ahmed Saeed Flugreisen

Delimitis

(21)  1995 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Dijkstra, sujungtos bylos C-319/93, C-40/94 ir C-224/94, Rink. I-4471, 32 punktas.

21

Dijkstra

(22)  Daugiau informacijos apie nacionalinių teismų galimybę prašyti Komisijos pateikti nuomonę pateikta 27–30 punktuose.

22

(23)  Daugiau informacijos apie pastabų teikimą pateikta 31–35 punktuose.

23

(24)  1978 m. kovo 9 d. Sprendimo Simmenthal, 106/77, Rink. 629, 14 ir 15 punktai.

24

Simmenthal

(25)  1989 m. rugsėjo 21 d. Sprendimo Komisija prieš Graikiją, 68/88, Rink. 2965, 23–25 punktai.

25

Komisija prieš Graikiją

(26)  Daugiau informacijos apie žalą, atsiradusią įmonei padarius pažeidimą, pateikta 2001 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Courage ir Crehan, C-453/99, Rink. 6297, 26 ir 27 punktuose. Daugiau informacijos apie valstybės narės arba valdžios institucijos padaryto pažeidimo keliamą žalą ir dėl tokios valstybės atsakomybės sąlygų pateikta, pavyzdžiui, 1991 m. lapkričio 19 d. Sprendimo Francovich, sujungtos bylos C-6/90 ir C-9/90, Rink. I-5357, 33–36 punktuose; 1993 m. rugpjūčio 2 d. Sprendimo Marshall prieš Southampton ir South West Hampshire Area Health Authority, C-271/91, Rink. I-4367, 30 ir 34–35 punktuose; 1996 m. kovo 5 d. Sprendime Brasserie du Pêcheur and Factortame, sujungtos bylos C-46/93 ir C-48/93, Rink. I-1029; 1996 m. kovo 26 d. Sprendimo British Telecommunications, C-392/93, Rink. I-1631, 39–46 punktuose ir 1996 m. spalio 8 d. Sprendimo Dillenkofer, sujungtos bylos C-178/94, C-179/94 ir C-188/94–190/94, Rink. I-4845, 22–26 ir 72 punktuose.

26

Courage ir Crehan

Francovich

Marshall prieš Southampton ir South West Hampshire Area Health Authority

Brasserie du Pêcheur and Factortame

British Telecommunications

Dillenkofer

(27)  Žr., pavyzdžiui, 1976 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Rewe, 33/76, Rink. 1989, 5 punktą; 1976 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Comet, 45/76, Rink. 2043, 12 punktą ir 1984 m. balandžio 10 d. Sprendimo Harz, 79/83 Rink. 1921, 18 ir 23 punktus.

27

Rewe

Comet

Harz

(28)  Žr., pavyzdžiui, 1976 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Rewe, 33/76, Rink. 1989, 5 punktą; 1981 m. liepos 7 d. Sprendimo Rewe, 158/80, Rink. 1805, 44 punktą; 1983 m. lapkričio 9 d. Sprendimo San Giorgio, 199/82, Rink. 3595, 12 punktą ir 1998 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo Edis, C-231/96, Rink. I-4951, 36 ir 37 punktus.

28

Rewe

Rewe

San Giorgio

Edis

(29)  Pagal reglamento 11 straipsnio 6 dalį kartu su 35 straipsnio 3 ir 4 dalimis Komisijai ir nacionaliniam teismui draudžiama vienu metu taikyti EB sutarties 81 arba 82 straipsnį tik jei nacionalinis teismas paskirtas nacionaline konkurencijos institucija.

29

(30)  Reglamento 16 straipsnio 1 dalis.

30

(31)  Komisija viešai paskelbia apie bylos nagrinėjimo pradėjimą, siekdama priimti sprendimą pagal reglamento 7–10 straipsnius (žr. 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 773/2004 dėl bylų nagrinėjimo Komisijoje pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius tvarkos (OL C 101, 2004 4 27, p. 18)). Teisingumo Teismo teigimu, bylos nagrinėjimo pradėjimas yra oficialus Komisijos veiksmas, kuris įrodo jos ketinimą priimti sprendimą (1973 m. vasario 6 d. Sprendimo Brasserie de Haecht, 48/72, Rink. 77, 16 punktas).

31

Brasserie de Haecht

(32)  1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 53 punktas ir 1995 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Dijkstra, sujungtos bylos C-319/93, C-40/94 ir C-224/94, Rink. I-4471, 34 punktas. Daugiau informacijos šiuo klausimu pateikiama šio pranešimo 21 punkte.

32

Delimitis

Dijkstra

(33)  Žr. reglamento 16 straipsnio 1 dalį, 1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 47 punktą ir 2000 m. gruodžio 14 d. Sprendimo Masterfoods, C-344/98, Rink. I-11369, 51 punktą.

33

Delimitis

Masterfoods

(34)  1987 m. spalio 22 d. Sprendimo Foto-Frost, 314/85, Rink. 4199, 12–20 punktai.

34

Foto-Frost

(35)  Žr. reglamento 16 straipsnio 1 dalį ir 2000 m. gruodžio 14 d. Sprendimo Masterfoods, C-344/98, Rink. I-11369, 52–59 punktus.

35

Masterfoods

(36)  2000 m. gruodžio 14 d. Sprendimo Masterfoods, C-344/98, Rink. I-11369, 58 punktas.

36

Masterfoods

(37)  1990 m. gruodžio 6 d. Sprendimo Imm Zwartveld, C-2/88, Rink. I-3365, 16–22 punktai ir 1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 53 punktas.

37

Imm Zwartveld

Delimitis

(38)  2002 m. spalio 22 d. Sprendimo Roquette Frères, C-94/00, Rink. 9011, 31 punktas.

38

Roquette Frères

(39)  Daugiau informacijos apie tokių nacionalinių procesinių taisyklių derėjimą su bendrais Bendrijos teisės principais pateikta šio pranešimo 9 ir 10 punktuose.

39

(40)  Daugiau informacijos apie šias pareigas pateikta, pavyzdžiui, šio pranešimo 23–26 punktuose.

40

(41)  1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 53 punktas ir 1995 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Dijkstra, sujungtos bylos C-319/93, C-40/94 ir C-224/94, Rink. I-4471, 34 punktas.

41

Delimitis

Dijkstra

(42)  1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 53 punktas.

42

Delimitis

(43)  1996 m. rugsėjo 18 d. Sprendimo Postbank, T-353/94, Rink. II-921, 86 ir 87 punktai ir 1985 m. lapkričio 7 d. Sprendimo Adams, 145/83, Rink. 3539, 34 punktas.

43

Postbank

Adams

(44)  1990 m. gruodžio 6 d. Sprendimo Zwartveld, C-2/88, Rink. I-4405, 10 ir 11 punktai ir 1996 m. rugsėjo 18 d. Sprendimo Postbank, T-353/94, Rink. II-921, 93 punktas.

44

Zwartveld

Postbank

(45)  1990 m. gruodžio 6 d. Sprendimo Zwartveld, C-2/88, Rink. I-4405, 10 ir 11 punktai; 2002 m. lapkričio 26 d. Sprendimo First ir Franex, C-275/00, Rink. I-10943, 49 punktas ir 1996 m. rugsėjo 18 d. Sprendimo Postbank, T-353/94, Rink. II-921, 93 punktas.

45

Zwartveld

First ir Franex

Postbank

(46)  Žr. šio pranešimo 8 punktą.

46

(47)  1991 m. vasario 28 d. Sprendimo Delimitis, C-234/89, Rink. I-935, 53 punktas ir 1995 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Dijkstra, sujungtos bylos C-319/93, C-40/94 ir C-224/94, Rink. I-4471, 34 punktas.

47

Delimitis

Dijkstra

(48)  Plg. 1982 m. gegužės 25 d. Sprendimo Komisija prieš Nyderlandus, 96/81, Rink. 1791, 7 punktą ir 1988 m. rugsėjo 22 d. Sprendimo Komisija prieš Graikiją, 272/86, Rink. 4875, 30 punktą.

48

Komisija prieš Nyderlandus

Komisija prieš Graikiją

(49)  Pagal reglamento 15 straipsnio 4 dalį šios nuostatos nepažeidžia nacionalinėms konkurencijos institucijoms pagal nacionalinę teisę suteiktų platesnių teisių teikti pastabas teismams.

49

(50)  Taip pat žr. reglamento 28 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Komisijai draudžiama atskleisti gautą informaciją, kurią ji privalo saugoti kaip tarnybinę paslaptį.

50

(51)  1989 m. rugsėjo 21 d. Sprendimo Hoechst, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88, Rink. 2859, 33 punktas. Taip pat žr. reglamento 15 straipsnio 3 dalį.

51

Hoechst

(52)  1991 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-69/90, Rink. 6011, 15 punktas.

52

Komisija prieš Italiją

(53)  Reglamento 20 straipsnio 6–8 dalys ir 2002 m. spalio 22 d. Sprendimas Roquette Frères, C-94/00, Rink. 9011.

53

Roquette Frères

(54)  Reglamento 21 straipsnio 3 dalis.

54

(55)  2002 m. spalio 22 d. Sprendimo Roquette Frères, C-94/00, Rink. 9011, 39 ir 62–66 punktai.

55

Roquette Frères

(56)  Žr. ten pat, 91 ir 92 punktai.

56

(57)  OL C 39, 1993 2 13, p. 6.

57

---