# Eiropas Savienības C 141/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 141 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 22. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 141

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 22. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 141/01 | Regulas nepiemērojamība paziņotajam darījumam (Lieta M.7940 – Netto / Grocery store at Armitage Avenue Little Hulton) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 141/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7726 – Coty / Procter & Gamble Beauty Businesses) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 141/01

Regulas nepiemērojamība paziņotajam darījumam (Lieta M.7940 – Netto / Grocery store at Armitage Avenue Little Hulton) (
  1
  )

Netto / Grocery store at Armitage Avenue Little Hulton

1

1

2016/C 141/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7726 – Coty / Procter & Gamble Beauty Businesses) (
  1
  )

Coty / Procter & Gamble Beauty Businesses

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 141/03 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2016/C 141/04 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2016. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7637 Liberty Global / BASE Beļģija – Ziņotāja dalībvalsts – Čehijas Republika | 3 |
| 2016/C 141/05 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Liberty Global / BASE Beļģija (M.7637) | 5 |
| 2016/C 141/06 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2016. gada 4. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.7637 – Liberty Global / BASE Belgium) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 531)
   (
  1
  ) | 7 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 141/03

Euro maiņas kurss

2

2016/C 141/04

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2016. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7637 Liberty Global / BASE Beļģija – Ziņotāja dalībvalsts – Čehijas Republika

Liberty Global

BASE

3

2016/C 141/05

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Liberty Global / BASE Beļģija (M.7637)

Liberty Global

BASE

5

2016/C 141/06

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2016. gada 4. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.7637 – Liberty Global / BASE Belgium) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 531)
   (
  1
  )

Liberty Global / BASE Belgium

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 531)

1

7

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 141/07 | Komisijas paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā AT.40023 – Pārrobežu piekļuve maksas televīzijai | 13 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 141/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 16 |
| 2016/C 141/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 21 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 141/07

Komisijas paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā AT.40023 – Pārrobežu piekļuve maksas televīzijai

13

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 141/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

16

2016/C 141/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/1

---

Regulas nepiemērojamība paziņotajam darījumam

(Lieta M.7940 – Netto / Grocery store at Armitage Avenue Little Hulton)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 141/01)

Komisija 2016. gada 26. februārī nolēma, ka paziņotais darījums iepriekš minētajā lietā neietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) piemērošanas jomā, jo tas nerada koncentrāciju minētās regulas 3. panta nozīmē. Šis lēmums ir pamatots ar regulas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7940. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7940. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7726 – Coty / Procter & Gamble Beauty Businesses)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 141/02)

Komisija 2016. gada 16. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7726. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7726. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 21. aprīlis

(2016/C 141/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1355 |
| JPY | Japānas jena | 124,50 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4411 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,78693 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1845 |
| CHF | Šveices franks | 1,0989 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,2015 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,024 |
| HUF | Ungārijas forints | 310,70 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3085 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4815 |
| TRY | Turcijas lira | 3,1962 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4496 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4346 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8088 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6262 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5252 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 286,36 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,0999 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3525 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4870 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 903,44 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4105 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,822 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,8545 |
| THB | Taizemes bāts | 39,743 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,0043 |
| MXN | Meksikas peso | 19,6232 |
| INR | Indijas rūpija | 75,2595 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1355

JPY

Japānas jena

124,50

DKK

Dānijas krona

7,4411

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,78693

SEK

Zviedrijas krona

9,1845

CHF

Šveices franks

1,0989

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,2015

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,024

HUF

Ungārijas forints

310,70

PLN

Polijas zlots

4,3085

RON

Rumānijas leja

4,4815

TRY

Turcijas lira

3,1962

AUD

Austrālijas dolārs

1,4496

CAD

Kanādas dolārs

1,4346

HKD

Hongkongas dolārs

8,8088

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6262

SGD

Singapūras dolārs

1,5252

KRW

Dienvidkorejas vona

1 286,36

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,0999

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3525

HRK

Horvātijas kuna

7,4870

IDR

Indonēzijas rūpija

14 903,44

MYR

Malaizijas ringits

4,4105

PHP

Filipīnu peso

52,822

RUB

Krievijas rublis

73,8545

THB

Taizemes bāts

39,743

BRL

Brazīlijas reāls

4,0043

MXN

Meksikas peso

19,6232

INR

Indijas rūpija

75,2595

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/3

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2016. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7637 Liberty Global / BASE Beļģija

Ziņotāja dalībvalsts – Čehijas Republika

(2016/C 141/04)

Koncentrācija

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu.

Konkrētie tirgi

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt lēmuma projektā sniegtajām Komisijas definīcijām attiecībā uz konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt lēmuma projektā sniegtajām Komisijas definīcijām attiecībā uz konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem.

Konkurences novērtējums

Horizontālā ietekme

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var izraisīt nesaskaņotu horizontālu ietekmi, kas radīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū Beļģijā. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var izraisīt nesaskaņotu horizontālu ietekmi, kas radīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū Beļģijā.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu tirgū Beļģijā (proti, i) maza apjoma TV pakalpojumu tirgū, ii) maza apjoma fiksētā interneta pakalpojumu tirgū un iii) maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgū), jo nav izpildīti nosacījumi, lai koncentrācija ar potenciālo konkurentu radītu ievērojamu pret konkurenci vērstu ietekmi. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu tirgū Beļģijā (proti, i) maza apjoma TV pakalpojumu tirgū, ii) maza apjoma fiksētā interneta pakalpojumu tirgū un iii) maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgū), jo nav izpildīti nosacījumi, lai koncentrācija ar potenciālo konkurentu radītu ievērojamu pret konkurenci vērstu ietekmi.

Vertikālā ietekme

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), norobežojot maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu sniedzējus Beļģijā no liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Beļģijā. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), norobežojot maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu sniedzējus Beļģijā no liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Beļģijā.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), i) norobežojot maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu (proti, fiksētās telefonijas, fiksētā interneta un TV pakalpojumu) sniedzējus un ii) maza apjoma fiksēto un mobilo telesakaru pakalpojumu komplektu sniedzējus Beļģijā no liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei Telenet kabeļtīklam. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), i) norobežojot maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu (proti, fiksētās telefonijas, fiksētā interneta un TV pakalpojumu) sniedzējus un ii) maza apjoma fiksēto un mobilo telesakaru pakalpojumu komplektu sniedzējus Beļģijā no liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei Telenet kabeļtīklam.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), norobežojot maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu sniedzējus Beļģijā no piekļuves i) liela apjoma nomāto līniju tirgum, ii) liela apjoma iekšzemes zvanu tranzītpakalpojumu tirgū un iii) savienojuma pabeigšanas pakalpojumu un zvanu veikšanas uz neģeogrāfiskiem numuriem liela apjoma pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs vertikālu ietekmi (norobežošana no izejmateriāliem), norobežojot maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu sniedzējus Beļģijā no piekļuves i) liela apjoma nomāto līniju tirgum, ii) liela apjoma iekšzemes zvanu tranzītpakalpojumu tirgū un iii) savienojuma pabeigšanas pakalpojumu un zvanu veikšanas uz neģeogrāfiskiem numuriem liela apjoma pakalpojumu tirgū.

Konglomerāta ietekme

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs konglomerāta ietekmi, norobežojot apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurentus i) maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū, ii) maza apjoma TV pakalpojumu tirgū, iii) maza apjoma fiksētā interneta pakalpojumu tirgū un iv) maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgū, pamatojoties uz to, ka apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra ir nokomplektējusi šos fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumus. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, neradīs konglomerāta ietekmi, norobežojot apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurentus i) maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū, ii) maza apjoma TV pakalpojumu tirgū, iii) maza apjoma fiksētā interneta pakalpojumu tirgū un iv) maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgū, pamatojoties uz to, ka apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra ir nokomplektējusi šos fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumus.

Risinājums

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2015. gada 18. decembrī, ir pietiekamas, lai kliedētu ierosinātās koncentrācijas izraisītās bažas par tās nesaskaņoto horizontālo ietekmi Beļģijas maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2015. gada 18. decembrī, ir pietiekamas, lai kliedētu ierosinātās koncentrācijas izraisītās bažas par tās nesaskaņoto horizontālo ietekmi Beļģijas maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū.

| 11. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, pilnībā ievērojot galīgās saistības, ir maz ticams, ka ierosinātā koncentrācija būtiski traucēs efektīvu konkurenci iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

11.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, pilnībā ievērojot galīgās saistības, ir maz ticams, ka ierosinātā koncentrācija būtiski traucēs efektīvu konkurenci iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| 12. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātā koncentrācija būtu jāpaziņo par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

12.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātā koncentrācija būtu jāpaziņo par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/5

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Liberty Global / BASE Beļģija

(M.7637)

(2016/C 141/05)

| 1. | Eiropas Komisija 2015. gada 17. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Telenet NV (turpmāk – “Telenet”), ko kontrolē Liberty Global Broadband I Limited (“paziņotāja puse”), iegūtu kontroli pār visu uzņēmumu BASE Company NV (turpmāk – “BASE”), iegādājoties akcijas (turpmāk – “ierosinātais darījums”). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2015. gada 17. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Telenet NV (turpmāk – “Telenet”), ko kontrolē Liberty Global Broadband I Limited (“paziņotāja puse”), iegūtu kontroli pār visu uzņēmumu BASE Company NV (turpmāk – “BASE”), iegādājoties akcijas (turpmāk – “ierosinātais darījums”).

| 2. | Komisija 2015. gada 5. oktobrī pieņēma lēmumu sākt lietas izskatīšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (“Apvienošanās regula”) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka ierosinātais darījums ietilpst Apvienošanās regulas darbības jomā un ka tas raisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību attiecībā uz maza un liela apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu potenciālajiem tirgiem Beļģijā. Tajā pašā dienā Komisija nodrošināja paziņotājai pusei piekļuvi pie galvenajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

2.

Komisija 2015. gada 5. oktobrī pieņēma lēmumu sākt lietas izskatīšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (“Apvienošanās regula”) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka ierosinātais darījums ietilpst Apvienošanās regulas darbības jomā un ka tas raisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību attiecībā uz maza un liela apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu potenciālajiem tirgiem Beļģijā. Tajā pašā dienā Komisija nodrošināja paziņotājai pusei piekļuvi pie galvenajiem dokumentiem.

| 3. | Pēc paziņotājas puses lūguma un saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas pirmo teikumu ierosinātā darījuma izvērtēšanas perioda otrais posms 2015. gada 6. oktobrī tika pagarināts par 10 darba dienām. Termiņš 2015. gada 30. oktobrī tika pagarināts par papildu 10 darba dienām ar paziņotājas puses piekrišanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas trešo teikumu. |
| --- | --- |

3.

Pēc paziņotājas puses lūguma un saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas pirmo teikumu ierosinātā darījuma izvērtēšanas perioda otrais posms 2015. gada 6. oktobrī tika pagarināts par 10 darba dienām. Termiņš 2015. gada 30. oktobrī tika pagarināts par papildu 10 darba dienām ar paziņotājas puses piekrišanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otrās daļas trešo teikumu.

| 4. | Ņemot vērā argumentētu lūgumu, 2015. gada 27. oktobrī es atļāvu uzklausīt Proximus NV van publiek recht kā ieinteresētu trešo personu saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 5. pantu. |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā argumentētu lūgumu, 2015. gada 27. oktobrī es atļāvu uzklausīt Proximus NV van publiek recht kā ieinteresētu trešo personu saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 5. pantu.

| 5. | Paziņotāja puse 2015. gada 14. septembrī izmeklēšanas pirmajā posmā iesniedza ierosinātās saistības, lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci. Paziņotāja puse 2015. gada 18. septembrī iesniedza grozītās saistības. |
| --- | --- |

5.

Paziņotāja puse 2015. gada 14. septembrī izmeklēšanas pirmajā posmā iesniedza ierosinātās saistības, lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci. Paziņotāja puse 2015. gada 18. septembrī iesniedza grozītās saistības.

| 6. | Pamatojoties uz tirgus pārbaudes rezultātiem, Komisija uzskatīja, ka grozītās saistības izmeklēšanas pirmajā posmā nekliedēja pilnībā un nepārprotamā veidā Komisijas konstatētās nopietnās bažas un tādēļ neatbilda pieņemama risinājuma standartam izmeklēšanas pirmajā posmā. |
| --- | --- |

6.

Pamatojoties uz tirgus pārbaudes rezultātiem, Komisija uzskatīja, ka grozītās saistības izmeklēšanas pirmajā posmā nekliedēja pilnībā un nepārprotamā veidā Komisijas konstatētās nopietnās bažas un tādēļ neatbilda pieņemama risinājuma standartam izmeklēšanas pirmajā posmā.

| 7. | Pēc izmeklēšanas otrā posma paziņotāja puse 2015. gada 27. oktobrī iesniedza jaunu saistību kopumu. Tajā pašā datumā paziņotāja puse informēja Komisiju par līgumiem, kas ietver Medialaan NV kā iespējamu sākotnējo tiesiskās aizsardzības līdzekļa izmantotāju. |
| --- | --- |

7.

Pēc izmeklēšanas otrā posma paziņotāja puse 2015. gada 27. oktobrī iesniedza jaunu saistību kopumu. Tajā pašā datumā paziņotāja puse informēja Komisiju par līgumiem, kas ietver Medialaan NV kā iespējamu sākotnējo tiesiskās aizsardzības līdzekļa izmantotāju.

| 8. | Nākamajā dienā Komisija veica tirgus pētījumu par ierosinājumiem. |
| --- | --- |

8.

Nākamajā dienā Komisija veica tirgus pētījumu par ierosinājumiem.

| 9. | Pēc šā otrā tirgus pētījuma paziņotāja puse 2015. gada 26. novembrī un 2015. gada 2. decembrī iesniedza pārskatītās saistības. Tā iesniedza galīgo saistību kopumu 2015. gada 18. decembrī (“galīgās saistības”). |
| --- | --- |

9.

Pēc šā otrā tirgus pētījuma paziņotāja puse 2015. gada 26. novembrī un 2015. gada 2. decembrī iesniedza pārskatītās saistības. Tā iesniedza galīgo saistību kopumu 2015. gada 18. decembrī (“galīgās saistības”).

| 10. | Komisija nepauda iebildumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3) 13. panta 2. punktu. Oficiālā mutiskā uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika. |
| --- | --- |

10.

Komisija nepauda iebildumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3) 13. panta 2. punktu. Oficiālā mutiskā uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika.

| 11. | Lēmuma projektā Komisija secina, ka galīgās saistības pilnībā kliedē Komisijas konstatētās bažas par būtisku efektīvas konkurences traucējumu ierosinātā darījuma rezultātā. Tādējādi ierosinātais darījums lēmuma projektā tiek atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību atbilstīgi Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktam un 8. panta 2. punktam un EEZ līguma 57. pantam, ja tiek pilnībā ievērotas galīgās saistības. |
| --- | --- |

11.

Lēmuma projektā Komisija secina, ka galīgās saistības pilnībā kliedē Komisijas konstatētās bažas par būtisku efektīvas konkurences traucējumu ierosinātā darījuma rezultātā. Tādējādi ierosinātais darījums lēmuma projektā tiek atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību atbilstīgi Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktam un 8. panta 2. punktam un EEZ līguma 57. pantam, ja tiek pilnībā ievērotas galīgās saistības.

| 12. | Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. un 17. pantu es esmu izvērtējis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Es secinu, ka tas tā ir. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. un 17. pantu es esmu izvērtējis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Es secinu, ka tas tā ir.

| 13. | Kopumā es secinu, ka visas puses varēja efektīvi izmantot savas procesuālās tiesības šajā lietā. |
| --- | --- |

13.

Kopumā es secinu, ka visas puses varēja efektīvi izmantot savas procesuālās tiesības šajā lietā.

Briselē, 2016. gada 26. janvārī

Joos STRAGIER

---

(1)  Saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmuma 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā 16. un 17. pantu (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.).

1

(2)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

---

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/7

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2016. gada 4. februāris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta M.7637 – Liberty Global / BASE Belgium)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 531)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 141/06)

Komisija 2016. gada 4. februārī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju
   (1)
  (turpmāk – “Apvienošanās regula”) un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilnā lēmuma nekonfidenciālās versijas provizoriskais teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES

| 1. | Telenet NV (turpmāk – “Telenet”), kuru kontrolē Liberty Global Broadband I Limited (turpmāk – “Liberty Global”), ir kabeļtīkla operators Beļģijā un specializējas fiksētā interneta, fiksētās telefonijas un kabeļtelevīzijas pakalpojumu sniegšanā klientiem Flandrijas teritorijā un atsevišķās Briseles daļās. Telenet arī piedāvā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus, darbojoties Beļģijā kā mobilo sakaru virtuālā tīkla operators (turpmāk – “MSVTO”). Vairākums uzņēmuma mobilo sakaru pakalpojumu klientu dzīvo Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, kas ir Flandrija un atsevišķas Briseles daļas. |
| --- | --- |

1.

Telenet NV (turpmāk – “Telenet”), kuru kontrolē Liberty Global Broadband I Limited (turpmāk – “Liberty Global”), ir kabeļtīkla operators Beļģijā un specializējas fiksētā interneta, fiksētās telefonijas un kabeļtelevīzijas pakalpojumu sniegšanā klientiem Flandrijas teritorijā un atsevišķās Briseles daļās. Telenet arī piedāvā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus, darbojoties Beļģijā kā mobilo sakaru virtuālā tīkla operators (turpmāk – “MSVTO”). Vairākums uzņēmuma mobilo sakaru pakalpojumu klientu dzīvo Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, kas ir Flandrija un atsevišķas Briseles daļas.

| 2. | BASE Company NV (turpmāk – “BASE”) ir Holandes telesakaru grupas KPN meitasuzņēmums. BASE ir mobilo sakaru tīkla operators (turpmāk – “MSTO”) un piedāvā mobilo telesakaru pakalpojumus Beļģijā. BASE arī piedāvā Beļģijas MSVTO liela apjoma pakalpojumu piekļuvi savam tīklam. BASE pieder 50 % akciju uzņēmumā VikingCo NV (turpmāk – “Mobile Vikings”). Mobile Vikings ir MSVTO, kas pārdod mobilo sakaru pakalpojumus ar Mobile Vikings zīmolu un izmanto BASE mobilo sakaru tīklu. Pārējie 50 % no Mobile Vikings akcijām pieder uzņēmumam VikingCo International NV. |
| --- | --- |

2.

BASE Company NV (turpmāk – “BASE”) ir Holandes telesakaru grupas KPN meitasuzņēmums. BASE ir mobilo sakaru tīkla operators (turpmāk – “MSTO”) un piedāvā mobilo telesakaru pakalpojumus Beļģijā. BASE arī piedāvā Beļģijas MSVTO liela apjoma pakalpojumu piekļuvi savam tīklam. BASE pieder 50 % akciju uzņēmumā VikingCo NV (turpmāk – “Mobile Vikings”). Mobile Vikings ir MSVTO, kas pārdod mobilo sakaru pakalpojumus ar Mobile Vikings zīmolu un izmanto BASE mobilo sakaru tīklu. Pārējie 50 % no Mobile Vikings akcijām pieder uzņēmumam VikingCo International NV.

II.   DARBĪBA

| 3. | Pirkšanas un pārdošanas līgums (“PPL”) starp pārdevējiem – KPN Mobile International B.V. un KPN Mobile N.V. – un pircēju – Telenet – tika noslēgts 2015. gada 18. aprīlī, un saskaņā ar šo līgumu Telenet iegūtu visas emitētās un neapmaksātās akcijas BASE kapitālā. Saskaņā ar PPL Telenet iegūs pilnīgu kontroli pār BASE. |
| --- | --- |

3.

Pirkšanas un pārdošanas līgums (“PPL”) starp pārdevējiem – KPN Mobile International B.V. un KPN Mobile N.V. – un pircēju – Telenet – tika noslēgts 2015. gada 18. aprīlī, un saskaņā ar šo līgumu Telenet iegūtu visas emitētās un neapmaksātās akcijas BASE kapitālā. Saskaņā ar PPL Telenet iegūs pilnīgu kontroli pār BASE.

| 4. | Komisija 2015. gada 17. augustā atbilstīgi Apvienošanās regulas 4. pantam saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē Telenet iegūst kontroli pār visu uzņēmumu BASE, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

4.

Komisija 2015. gada 17. augustā atbilstīgi Apvienošanās regulas 4. pantam saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē Telenet iegūst kontroli pār visu uzņēmumu BASE, iegādājoties akcijas.

III.   KONKRĒTAIS PRODUKTU UN ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| 5. | Darbība attiecas uz liela un maza apjoma pakalpojumiem, kas tiek sniegti Beļģijas telesakaru nozarē. |
| --- | --- |

5.

Darbība attiecas uz liela un maza apjoma pakalpojumiem, kas tiek sniegti Beļģijas telesakaru nozarē.

| 6. | Komisija noteica vispārējo produktu tirgu maza apjoma mobilo sakaru telesakaru pakalpojumu sniegšanai. Komisija noteica, ka pēc darbības jomas šāds maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgus ir valsts mēroga tirgus. Tomēr, novērtējot darbības ietekmi uz konkurenci, Komisija ņēma vērā faktu, ka Telenet konkurē gandrīz tikai tādā ģeogrāfiskā apgabalā, kas atbilst tā kabeļtīkla aptvēruma teritorijai. |
| --- | --- |

6.

Komisija noteica vispārējo produktu tirgu maza apjoma mobilo sakaru telesakaru pakalpojumu sniegšanai. Komisija noteica, ka pēc darbības jomas šāds maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgus ir valsts mēroga tirgus. Tomēr, novērtējot darbības ietekmi uz konkurenci, Komisija ņēma vērā faktu, ka Telenet konkurē gandrīz tikai tādā ģeogrāfiskā apgabalā, kas atbilst tā kabeļtīkla aptvēruma teritorijai.

| 7. | Saistībā ar maza apjoma TV pakalpojumiem Komisija noteica, ka konkrētais produktu tirgus ir vispārējais maza apjoma TV pakalpojumu tirgus. Saistībā ar tā ģeogrāfisko tvērumu Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tas ir valsts vai reģiona mēroga tirgus vai arī atbilst Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijai. |
| --- | --- |

7.

Saistībā ar maza apjoma TV pakalpojumiem Komisija noteica, ka konkrētais produktu tirgus ir vispārējais maza apjoma TV pakalpojumu tirgus. Saistībā ar tā ģeogrāfisko tvērumu Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tas ir valsts vai reģiona mēroga tirgus vai arī atbilst Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijai.

| 8. | Saistībā ar maza apjoma fiksētā interneta piekļuves pakalpojumiem Komisija noteica, ka tirgus ir vispārējais tirgus maza apjoma fiksētā interneta piekļuves pakalpojumiem, un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tirgum vajadzētu būt valsts vai reģiona mēroga tirgum, vai arī ierobežotam tirgum, kas nepārsniedz Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritoriju. |
| --- | --- |

8.

Saistībā ar maza apjoma fiksētā interneta piekļuves pakalpojumiem Komisija noteica, ka tirgus ir vispārējais tirgus maza apjoma fiksētā interneta piekļuves pakalpojumiem, un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tirgum vajadzētu būt valsts vai reģiona mēroga tirgum, vai arī ierobežotam tirgum, kas nepārsniedz Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritoriju.

| 9. | Komisija noteica vispārējo produktu tirgu maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumiem un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tirgum vajadzētu būt valsts vai reģiona mēroga tirgum, vai arī ierobežotam tirgum, kas nepārsniedz Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritoriju. |
| --- | --- |

9.

Komisija noteica vispārējo produktu tirgu maza apjoma fiksētās telefonijas pakalpojumiem un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai tirgum vajadzētu būt valsts vai reģiona mēroga tirgum, vai arī ierobežotam tirgum, kas nepārsniedz Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritoriju.

| 10. | Komisija arī novērtēja, vai Beļģijā pastāv atsevišķs tirgus maza apjoma fiksēto un mobilo sakaru daudzpakalpojumu paketēm, kas ir maza apjoma pakalpojumu tirgus, kurā klienti pērk mobilo telesakaru pakalpojumus kopā ar vienu vai vairākiem fiksēto telesakaru pakalpojumiem (TV, fiksētā interneta pakalpojumi, fiksētās telefonijas pakalpojumi). Komisija secināja, ka patlaban Beļģijā šāda tirgus nav, un iemesls tam cita starpā ir tas, ka klienti vienkopus iegādājas tikai ierobežotu mobilo un fiksēto sakaru pakalpojumu apjomu. Pat ja šāds maza apjoma daudzpakalpojumu paketes tirgus pastāvētu, ietekme, kādu radītu šāda tirgus darbība, būtu ņemta vērā Komisijas sagatavotajā konkurences novērtējumā par iespējamo konglomerāta ietekmi. |
| --- | --- |

10.

Komisija arī novērtēja, vai Beļģijā pastāv atsevišķs tirgus maza apjoma fiksēto un mobilo sakaru daudzpakalpojumu paketēm, kas ir maza apjoma pakalpojumu tirgus, kurā klienti pērk mobilo telesakaru pakalpojumus kopā ar vienu vai vairākiem fiksēto telesakaru pakalpojumiem (TV, fiksētā interneta pakalpojumi, fiksētās telefonijas pakalpojumi). Komisija secināja, ka patlaban Beļģijā šāda tirgus nav, un iemesls tam cita starpā ir tas, ka klienti vienkopus iegādājas tikai ierobežotu mobilo un fiksēto sakaru pakalpojumu apjomu. Pat ja šāds maza apjoma daudzpakalpojumu paketes tirgus pastāvētu, ietekme, kādu radītu šāda tirgus darbība, būtu ņemta vērā Komisijas sagatavotajā konkurences novērtējumā par iespējamo konglomerāta ietekmi.

| 11. | Saistībā ar liela apjoma pakalpojumiem Komisija noteica, ka pēc savas darbības jomas tirgus piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

11.

Saistībā ar liela apjoma pakalpojumiem Komisija noteica, ka pēc savas darbības jomas tirgus piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos ir valsts mēroga tirgus.

| 12. | Komisija arī konstatēja, ka pastāv atsevišķi tirgi liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei TV un internetam, un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šādi tirgi pēc savas darbības jomas būtu valsts mēroga tirgi vai ierobežoti tirgi, kas nepārsniedz Telenet aptvēruma teritoriju. |
| --- | --- |

12.

Komisija arī konstatēja, ka pastāv atsevišķi tirgi liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei TV un internetam, un atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šādi tirgi pēc savas darbības jomas būtu valsts mēroga tirgi vai ierobežoti tirgi, kas nepārsniedz Telenet aptvēruma teritoriju.

| 13. | Komisija arī konstatēja un noteica šādus konkrētos tirgus: liela apjoma savienojuma pabeigšanas pakalpojumu tirgus mobilo sakaru tīklos, liela apjoma starptautiskās viesabonēšanas pakalpojumu tirgus, liela apjoma savienojuma pabeigšanas pakalpojumu tirgus fiksēto sakaru tīklos, liela apjoma iekšzemes zvanu tranzītpakalpojumi fiksēto sakaru tīklos, liela apjoma pakalpojumi tādu zvanu pabeigšanai un saņemšanai, kas tiek veikti uz neģeogrāfiskiem numuriem, un liela apjoma pakalpojumi piekļuvei nomātām līnijām. Tomēr Komisija konstatēja, ka to darbība nerada bažas par konkurenci saistībā ar kādu no šiem tirgiem. |
| --- | --- |

13.

Komisija arī konstatēja un noteica šādus konkrētos tirgus: liela apjoma savienojuma pabeigšanas pakalpojumu tirgus mobilo sakaru tīklos, liela apjoma starptautiskās viesabonēšanas pakalpojumu tirgus, liela apjoma savienojuma pabeigšanas pakalpojumu tirgus fiksēto sakaru tīklos, liela apjoma iekšzemes zvanu tranzītpakalpojumi fiksēto sakaru tīklos, liela apjoma pakalpojumi tādu zvanu pabeigšanai un saņemšanai, kas tiek veikti uz neģeogrāfiskiem numuriem, un liela apjoma pakalpojumi piekļuvei nomātām līnijām. Tomēr Komisija konstatēja, ka to darbība nerada bažas par konkurenci saistībā ar kādu no šiem tirgiem.

IV.   KONKURENCES NOVĒRTĒJUMS

1.   Horizontālais novērtējums: efektīva konkurence tiktu ievērojami traucēta maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū

| 14. | Saistībā ar maza apjoma pakalpojumiem BASE un Telenet darbības pārklājas tikai tādā jomā kā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumi. Šajā tirgū BASE darbojas kā MSTO, kam pieder pašam savs mobilo sakaru tīkls. BASE tirgus daļa 2014. gadā bija [10–20] % ienākumu izteiksmē un [20–30] % abonentu skaita izteiksmē. |
| --- | --- |

14.

Saistībā ar maza apjoma pakalpojumiem BASE un Telenet darbības pārklājas tikai tādā jomā kā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumi. Šajā tirgū BASE darbojas kā MSTO, kam pieder pašam savs mobilo sakaru tīkls. BASE tirgus daļa 2014. gadā bija [10–20] % ienākumu izteiksmē un [20–30] % abonentu skaita izteiksmē.

| 15. | Telenet piedāvā arī maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus, taču uzņēmumam nav sava mobilo sakaru tīkla. Tas darbojas kā MSVTO, izmantojot liela apjoma piekļuvi mobilo sakaru tīklam, kas pieder Mobistar – vienam no MSTO, kurš darbojas Beļģijā. Telenet sāka piedāvāt maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus 2006. gadā, būdams MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras (“light MNVO”), un 2012. gadā tas kļuva par MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru (“full MNVO”). Uzņēmuma tirgus daļa 2014. gadā bija [5–10] % ienākumu izteiksmē un [5–10] % abonentu skaita izteiksmē. Telenet bija veiksmīgs MSVTO, pateicoties dažiem īpašiem faktoriem, piemēram, faktam, ka laikā, kad tas sāka darboties kā MSVTO, uzņēmumam jau bija stabils stāvoklis tirgū un zīmols Beļģijā, pamatojoties uz tā fiksēto TV un interneta pakalpojumu sniedzēja darbību. |
| --- | --- |

15.

Telenet piedāvā arī maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus, taču uzņēmumam nav sava mobilo sakaru tīkla. Tas darbojas kā MSVTO, izmantojot liela apjoma piekļuvi mobilo sakaru tīklam, kas pieder Mobistar – vienam no MSTO, kurš darbojas Beļģijā. Telenet sāka piedāvāt maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumus 2006. gadā, būdams MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras (“light MNVO”), un 2012. gadā tas kļuva par MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru (“full MNVO”). Uzņēmuma tirgus daļa 2014. gadā bija [5–10] % ienākumu izteiksmē un [5–10] % abonentu skaita izteiksmē. Telenet bija veiksmīgs MSVTO, pateicoties dažiem īpašiem faktoriem, piemēram, faktam, ka laikā, kad tas sāka darboties kā MSVTO, uzņēmumam jau bija stabils stāvoklis tirgū un zīmols Beļģijā, pamatojoties uz tā fiksēto TV un interneta pakalpojumu sniedzēja darbību.

| 16. | Komisija secināja, ka darbība ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, kas izriet no nesaskaņotas, pret konkurenci vērstas ietekmes uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu Beļģijā. Šajā valstī maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgus ir ļoti koncentrēts, un uzņēmumi sastopas ar ievērojamiem šķēršļiem, lai tajā iekļūtu. Trīs MSTO Beļģijā un Telenet 2014. gada beigās kopā veidoja [90–100] % no visiem ienākumiem. BASE 2014. gada beigās bija trešais lielākais MSTO ienākumu izteiksmē un otrs lielākais MSTO abonentu skaita izteiksmē. Telenet bija lielākais MSVTO Beļģijā gan ienākumu, gan abonentu skaita izteiksmē. Tas bija ceturtais lielākais mobilo sakaru pakalpojumu operators Beļģijā gan ienākumu, gan abonentu skaita izteiksmē. Darbība radītu struktūru, kas kļūtu par otro lielāko mobilo sakaru pakalpojumu operatoru abonentu skaita izteiksmē, ierindojoties aiz Proximus, un trešo lielāko mobilo sakaru pakalpojumu operatoru ienākumu izteiksmē, ierindojoties aiz Proximus un Mobistar. |
| --- | --- |

16.

Komisija secināja, ka darbība ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, kas izriet no nesaskaņotas, pret konkurenci vērstas ietekmes uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu Beļģijā. Šajā valstī maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgus ir ļoti koncentrēts, un uzņēmumi sastopas ar ievērojamiem šķēršļiem, lai tajā iekļūtu. Trīs MSTO Beļģijā un Telenet 2014. gada beigās kopā veidoja [90–100] % no visiem ienākumiem. BASE 2014. gada beigās bija trešais lielākais MSTO ienākumu izteiksmē un otrs lielākais MSTO abonentu skaita izteiksmē. Telenet bija lielākais MSVTO Beļģijā gan ienākumu, gan abonentu skaita izteiksmē. Tas bija ceturtais lielākais mobilo sakaru pakalpojumu operators Beļģijā gan ienākumu, gan abonentu skaita izteiksmē. Darbība radītu struktūru, kas kļūtu par otro lielāko mobilo sakaru pakalpojumu operatoru abonentu skaita izteiksmē, ierindojoties aiz Proximus, un trešo lielāko mobilo sakaru pakalpojumu operatoru ienākumu izteiksmē, ierindojoties aiz Proximus un Mobistar.

| 17. | Komisija konstatēja, ka BASE un Telenet bijuši īpaši aktīvi un agresīvi konkurenti maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, sevišķi šā tirgus privātajā segmentā (segmentā, kas nestrādā ar uzņēmumiem). Pēc darbības pabeigšanas apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra konkurētu mazāk agresīvi, tādējādi mazinot konkurenci maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

17.

Komisija konstatēja, ka BASE un Telenet bijuši īpaši aktīvi un agresīvi konkurenti maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, sevišķi šā tirgus privātajā segmentā (segmentā, kas nestrādā ar uzņēmumiem). Pēc darbības pabeigšanas apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra konkurētu mazāk agresīvi, tādējādi mazinot konkurenci maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū.

| 18. | Saistībā ar maza apjoma pakalpojumiem Telenet arī darbojas tirgos, kas sniedz TV pakalpojumus, fiksētā interneta piekļuves pakalpojumus un fiksētās telefonijas pakalpojumus. BASE nedarbojas šajos tirgos, jo uzņēmums kopš 2014. gada decembra vairs nesniedz šos fiksēto sakaru pakalpojumus. Tādēļ Komisija konstatēja, ka darbība nerada bažas par horizontālu konkurenci šajos tirgos un darbības rezultātā BASE kā (faktisks vai potenciāls) Telenet konkurents maza apjoma TV pakalpojumu, fiksētā interneta piekļuves pakalpojumu un fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgos netiktu izstumts no tirgus. |
| --- | --- |

18.

Saistībā ar maza apjoma pakalpojumiem Telenet arī darbojas tirgos, kas sniedz TV pakalpojumus, fiksētā interneta piekļuves pakalpojumus un fiksētās telefonijas pakalpojumus. BASE nedarbojas šajos tirgos, jo uzņēmums kopš 2014. gada decembra vairs nesniedz šos fiksēto sakaru pakalpojumus. Tādēļ Komisija konstatēja, ka darbība nerada bažas par horizontālu konkurenci šajos tirgos un darbības rezultātā BASE kā (faktisks vai potenciāls) Telenet konkurents maza apjoma TV pakalpojumu, fiksētā interneta piekļuves pakalpojumu un fiksētās telefonijas pakalpojumu tirgos netiktu izstumts no tirgus.

2.   Vertikālais novērtējums: efektīva konkurence netiktu būtiski traucēta, liela apjoma pakalpojumi piekļuvei BASE mobilo sakaru tīklam vai Telenet kabeļtīklam tiktu samazināti (norobežošana no izejmateriāliem)

| 19. | Saistībā ar liela apjoma pakalpojumu tirgu piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Komisija analizēja, vai apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra norobežotu BASE tīklā esošo MSVTO piekļuvi BASE mobilo sakaru tīklam (veiktu norobežošanu no izejmateriāliem). Pirmkārt, Komisija secināja, ka darbība nemainītu apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras spēju veikt norobežošanu no izejmateriāliem, jo BASE varēja liegt MSVTO piekļuvi jau pirms darbības sākšanas. Otrkārt, Komisija konstatēja, ka darbība mainītu apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras stimulu veikt norobežošanu no izejmateriāliem tikai ierobežotā apmērā. Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka pat tad, ja apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra veiktu MSVTO norobežošanu no izejmateriāliem, šādai rīcībai būtu ierobežota ietekme, jo MSVTO (kas nav Telenet) nav pietiekami svarīgi dalībnieki konkurences procesā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka darbība neradītu būtiskus traucējumus efektīvai konkurencei, ja tiktu veikta norobežošana no izejmateriāliem liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Beļģijā. |
| --- | --- |

19.

Saistībā ar liela apjoma pakalpojumu tirgu piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Komisija analizēja, vai apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra norobežotu BASE tīklā esošo MSVTO piekļuvi BASE mobilo sakaru tīklam (veiktu norobežošanu no izejmateriāliem). Pirmkārt, Komisija secināja, ka darbība nemainītu apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras spēju veikt norobežošanu no izejmateriāliem, jo BASE varēja liegt MSVTO piekļuvi jau pirms darbības sākšanas. Otrkārt, Komisija konstatēja, ka darbība mainītu apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras stimulu veikt norobežošanu no izejmateriāliem tikai ierobežotā apmērā. Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka pat tad, ja apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra veiktu MSVTO norobežošanu no izejmateriāliem, šādai rīcībai būtu ierobežota ietekme, jo MSVTO (kas nav Telenet) nav pietiekami svarīgi dalībnieki konkurences procesā maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka darbība neradītu būtiskus traucējumus efektīvai konkurencei, ja tiktu veikta norobežošana no izejmateriāliem liela apjoma pakalpojumiem piekļuvei mobilo sakaru tīkliem un savienojuma uzsākšanai mobilo sakaru tīklos Beļģijā.

| 20. | Saistībā ar liela apjoma pakalpojumu tirgiem piekļuvei TV un internetam Komisija novērtēja, vai darbība mainītu Telenet spēju un stimulu norobežot citus telesakaru operatorus, apgrūtinot tiem piekļuvi savam kabeļtīklam, jo tā tīkls var būt izejmateriāls maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu sniegšanai, piemēram, fiksētās telefonijas, fiksētā interneta un TV pakalpojumiem. Komisija norādīja, ka Beļģijas telesakaru regulatori piemērojuši Telenet pienākumu piešķirt piekļuvi savam kabeļtīklam maza apjoma TV pakalpojumu sniegšanai un apvienojumā ar maza apjoma TV pakalpojumiem arī maza apjoma pakalpojumiem piekļuvei internetam. Ņemot vērā reglamentējošo režīmu, Komisija secināja, ka Telenet nevar norobežot piekļuvi savam kabeļtīklam, lai sniegtu TV pakalpojumus vai fiksētā interneta pakalpojumus kopā ar TV pakalpojumiem, un darbība nemainītu šo situāciju. Saistībā ar atsevišķiem interneta pakalpojumiem Komisija norādījusi, ka Telenet nav iespēju un stimula norobežot piekļuvi savam kabeļtīklam, jo Telenet nav tiesību aktos noteikta pienākuma piešķirt liela apjoma piekļuvi savam tīklam saistībā ar atsevišķiem fiksētā interneta pakalpojumiem. Tomēr šāda situācija pastāvēja jau pirms darbības veikšanas, un darbība to neietekmētu. Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka darbība neradītu būtiskus traucējumus efektīvai konkurencei, ja tiktu veikta norobežošana no izejmateriāliem liela apjoma pakalpojumu piekļuvei Telenet kabeļtīklam. |
| --- | --- |

20.

Saistībā ar liela apjoma pakalpojumu tirgiem piekļuvei TV un internetam Komisija novērtēja, vai darbība mainītu Telenet spēju un stimulu norobežot citus telesakaru operatorus, apgrūtinot tiem piekļuvi savam kabeļtīklam, jo tā tīkls var būt izejmateriāls maza apjoma fiksēto telesakaru pakalpojumu sniegšanai, piemēram, fiksētās telefonijas, fiksētā interneta un TV pakalpojumiem. Komisija norādīja, ka Beļģijas telesakaru regulatori piemērojuši Telenet pienākumu piešķirt piekļuvi savam kabeļtīklam maza apjoma TV pakalpojumu sniegšanai un apvienojumā ar maza apjoma TV pakalpojumiem arī maza apjoma pakalpojumiem piekļuvei internetam. Ņemot vērā reglamentējošo režīmu, Komisija secināja, ka Telenet nevar norobežot piekļuvi savam kabeļtīklam, lai sniegtu TV pakalpojumus vai fiksētā interneta pakalpojumus kopā ar TV pakalpojumiem, un darbība nemainītu šo situāciju. Saistībā ar atsevišķiem interneta pakalpojumiem Komisija norādījusi, ka Telenet nav iespēju un stimula norobežot piekļuvi savam kabeļtīklam, jo Telenet nav tiesību aktos noteikta pienākuma piešķirt liela apjoma piekļuvi savam tīklam saistībā ar atsevišķiem fiksētā interneta pakalpojumiem. Tomēr šāda situācija pastāvēja jau pirms darbības veikšanas, un darbība to neietekmētu. Šo iemeslu dēļ Komisija secināja, ka darbība neradītu būtiskus traucējumus efektīvai konkurencei, ja tiktu veikta norobežošana no izejmateriāliem liela apjoma pakalpojumu piekļuvei Telenet kabeļtīklam.

3.   Konglomerāta novērtējums – darbība neradītu konglomerāta ietekmi, ņemot vērā fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu klāsta komplektēšanu

| 21. | Komisija novērtēja, vai darbība radītu konglomerāta ietekmi. Darbība apvieno MSTO un operatoru ar fiksēto sakaru tīklu, un tādēļ Komisija novērtēja, vai apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra norobežotu konkurentus, apvienojot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu klāstu. |
| --- | --- |

21.

Komisija novērtēja, vai darbība radītu konglomerāta ietekmi. Darbība apvieno MSTO un operatoru ar fiksēto sakaru tīklu, un tādēļ Komisija novērtēja, vai apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra norobežotu konkurentus, apvienojot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu klāstu.

| 22. | Komisija norādīja, ka pirms darbības veikšanas Telenet jau piedāvā visus četrus maza apjoma fiksēto un mobilo sakaru daudzpakalpojumu paketes elementus (TV, fiksētā interneta, fiksētās telefonijas un mobilo telesakaru pakalpojumi). Tādēļ Telenet var jau tagad pārdot patērētājiem fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus. Komisija turklāt norādīja, ka darbība nemaina Telenet stāvokli jebkurā no fiksēto sakaru tirgiem, jo BASE nedarbojas nevienā no šiem tirgiem. Tomēr darbība palielina apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras mobilo sakaru pakalpojumu klientu bāzi, jo tā apvienos BASE un Telenet klientus. Tas savukārt varētu veicināt fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu apvienošanu divos veidos. Pirmkārt, tas var atvieglot Telenet fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu pārdošanu tiem BASE abonentiem, kas vēl nepērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet. Otrkārt, tas var atvieglot Telenet fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu pārdošanu tiem BASE abonentiem, kas jau pērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet. |
| --- | --- |

22.

Komisija norādīja, ka pirms darbības veikšanas Telenet jau piedāvā visus četrus maza apjoma fiksēto un mobilo sakaru daudzpakalpojumu paketes elementus (TV, fiksētā interneta, fiksētās telefonijas un mobilo telesakaru pakalpojumi). Tādēļ Telenet var jau tagad pārdot patērētājiem fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus. Komisija turklāt norādīja, ka darbība nemaina Telenet stāvokli jebkurā no fiksēto sakaru tirgiem, jo BASE nedarbojas nevienā no šiem tirgiem. Tomēr darbība palielina apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras mobilo sakaru pakalpojumu klientu bāzi, jo tā apvienos BASE un Telenet klientus. Tas savukārt varētu veicināt fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu apvienošanu divos veidos. Pirmkārt, tas var atvieglot Telenet fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu pārdošanu tiem BASE abonentiem, kas vēl nepērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet. Otrkārt, tas var atvieglot Telenet fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu pārdošanu tiem BASE abonentiem, kas jau pērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet.

| 23. | Saistībā ar pirmo no šiem diviem iespējamiem uzvedības veidiem, kurus varētu sekmēt darbība (norobežošana, pārdodot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus BASE mobilo sakaru pakalpojumu abonentiem, kas vēl nepērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet), Komisija norādīja uz šādiem aspektiem. Pirmkārt, ir maz ticams, ka apvienošanās rezultātā darbība izveidotajai struktūrai dotu spēju veikt norobežošanu, komplektējot pakalpojumus. Ievērojama daļa no viesiem BASE klientiem dzīvo ārpus Telenet aptvēruma teritorijas, un ir maz ticams, ka apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra piedāvātu fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumus ārpus tā aptvēruma teritorijas. Turklāt to BASE klientu skaits, kam Telenet vēl nepārdod savus fiksēto sakaru pakalpojumus, ir ierobežots, un daudzi BASE klienti ir priekšapmaksas klienti, kam būtu vispirms jākļūst par pēcabonēšanas klientiem, lai varētu saņemt fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu piedāvājumus. Tas ir papildu šķērslis, kas apgrūtina fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu kombinēto pārdošanu. Turklāt apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra neieņems dominējošu stāvokli maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, un tādēļ ir apšaubāms, ka apvienošanās rezultātā izveidotajai struktūrai būtu pietiekamas tirgus spējas, lai norobežotu konkurentus, komplektējot pakalpojumus. Visbeidzot, apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurenti varētu izmantot pretdarbības stratēģijas, piemēram, paši piedāvājot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus vai mobilo sakaru pakalpojumus par pievilcīgām cenām, lai novērstu, ka klienti pērk fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus no apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras. |
| --- | --- |

23.

Saistībā ar pirmo no šiem diviem iespējamiem uzvedības veidiem, kurus varētu sekmēt darbība (norobežošana, pārdodot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus BASE mobilo sakaru pakalpojumu abonentiem, kas vēl nepērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet), Komisija norādīja uz šādiem aspektiem. Pirmkārt, ir maz ticams, ka apvienošanās rezultātā darbība izveidotajai struktūrai dotu spēju veikt norobežošanu, komplektējot pakalpojumus. Ievērojama daļa no viesiem BASE klientiem dzīvo ārpus Telenet aptvēruma teritorijas, un ir maz ticams, ka apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra piedāvātu fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumus ārpus tā aptvēruma teritorijas. Turklāt to BASE klientu skaits, kam Telenet vēl nepārdod savus fiksēto sakaru pakalpojumus, ir ierobežots, un daudzi BASE klienti ir priekšapmaksas klienti, kam būtu vispirms jākļūst par pēcabonēšanas klientiem, lai varētu saņemt fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu piedāvājumus. Tas ir papildu šķērslis, kas apgrūtina fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektu kombinēto pārdošanu. Turklāt apvienošanās rezultātā izveidotā struktūra neieņems dominējošu stāvokli maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, un tādēļ ir apšaubāms, ka apvienošanās rezultātā izveidotajai struktūrai būtu pietiekamas tirgus spējas, lai norobežotu konkurentus, komplektējot pakalpojumus. Visbeidzot, apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurenti varētu izmantot pretdarbības stratēģijas, piemēram, paši piedāvājot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus vai mobilo sakaru pakalpojumus par pievilcīgām cenām, lai novērstu, ka klienti pērk fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus no apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras.

| 24. | Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka nav skaidrs, vai Telenet būtu stimuls uzsākt savu fiksēto sakaru pakalpojumu kombinēto pārdošanu BASE mobilo sakaru pakalpojumu klientiem, jo, visticamāk, ka tam būtu jāpiedāvā šie pakalpojumi ar atlaidi, kas būtu jāsedz Telenet. |
| --- | --- |

24.

Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka nav skaidrs, vai Telenet būtu stimuls uzsākt savu fiksēto sakaru pakalpojumu kombinēto pārdošanu BASE mobilo sakaru pakalpojumu klientiem, jo, visticamāk, ka tam būtu jāpiedāvā šie pakalpojumi ar atlaidi, kas būtu jāsedz Telenet.

| 25. | Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka ir maz ticams, ka šāda uzvedība negatīvi ietekmētu cenas un izvēli, jo ir maz ticams, ka konkurenti izstātos no tirgus vai zaudētu efektīvu konkurētspēju. Pārdošanas apjoms, ko darbības rezultātā varētu norobežot ar komplektēšanu, ir ierobežots. Turklāt lielākā daļa no visiem mobilo sakaru pakalpojumiem Beļģijā joprojām tiek iegādāta kā atsevišķi pakalpojumi un nevis kā komplekts. Pārējie MSTO Beļģijas tirgū ir Proximus un Mobistar, un tie arī varētu uzsākt komplektu piedāvāšanu. Proximus ir lielākais operators Beļģijas maza apjoma telesakaru pakalpojumu tirgū, un pats nodarbojas ar fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektēšanu. Mobistar ir otrs lielākais mobilo sakaru pakalpojumu operators pēc Proximus ienākumu ziņā pat pēc darbības uzsākšanas. Tas varētu piedāvāt fiksēto sakaru pakalpojumus, pamatojoties uz liela apjoma telesakaru pakalpojumu tirgus piekļuvi Telenet kabeļtīklam, un jau ir paziņojis par šādu ieceri. Telenet ir tiesību aktos noteikts pienākums nodrošināt piekļuvi savam tīklam, lai alternatīvie operatori varētu piedāvāt TV un fiksētā interneta pakalpojumus apvienojumā ar TV pakalpojumiem. |
| --- | --- |

25.

Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka ir maz ticams, ka šāda uzvedība negatīvi ietekmētu cenas un izvēli, jo ir maz ticams, ka konkurenti izstātos no tirgus vai zaudētu efektīvu konkurētspēju. Pārdošanas apjoms, ko darbības rezultātā varētu norobežot ar komplektēšanu, ir ierobežots. Turklāt lielākā daļa no visiem mobilo sakaru pakalpojumiem Beļģijā joprojām tiek iegādāta kā atsevišķi pakalpojumi un nevis kā komplekts. Pārējie MSTO Beļģijas tirgū ir Proximus un Mobistar, un tie arī varētu uzsākt komplektu piedāvāšanu. Proximus ir lielākais operators Beļģijas maza apjoma telesakaru pakalpojumu tirgū, un pats nodarbojas ar fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektēšanu. Mobistar ir otrs lielākais mobilo sakaru pakalpojumu operators pēc Proximus ienākumu ziņā pat pēc darbības uzsākšanas. Tas varētu piedāvāt fiksēto sakaru pakalpojumus, pamatojoties uz liela apjoma telesakaru pakalpojumu tirgus piekļuvi Telenet kabeļtīklam, un jau ir paziņojis par šādu ieceri. Telenet ir tiesību aktos noteikts pienākums nodrošināt piekļuvi savam tīklam, lai alternatīvie operatori varētu piedāvāt TV un fiksētā interneta pakalpojumus apvienojumā ar TV pakalpojumiem.

| 26. | Saistībā ar otro uzvedības veidu (norobežošana, pārdodot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus tiem BASE mobilo sakaru pakalpojumu abonentiem, kas jau pērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet), Komisija norādīja uz šādiem aspektiem. Pirmkārt, darbība būtiski nepalielinātu Telenet spēju norobežot konkurentus, piedāvājot vienu rēķinu vai komplektu tiem BASE abonentiem, kas jau pērk Telenet pakalpojumus. Kā norādīts 22. punktā, minēto priekšrocību patiešām ierobežo vairāki elementi, jo īpaši fakts, ka ievērojama BASE abonentu daļa dzīvo ārpus Telenet aptvēruma teritorijas un ir priekšapmaksas abonenti. Turklāt Telenet pat pēc darbības veikšanas neieņemtu dominējošu stāvokli maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, un apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurenti varētu uzsākt pretdarbības stratēģijas, reaģējot uz komplektēšanu. Otrkārt, nebija skaidrs, vai Telenet būtu stimuls šādi rīkoties, ņemot vērā norobežošanas stratēģijas ilgtermiņa ieguvumu spekulatīvo raksturu. Visbeidzot, kā paskaidrots 24. punktā, maz ticams, ka šāda rīcība negatīvi ietekmētu cenas vai novestu pie konkurentu norobežošanas, ņemot vērā to, ka viņi paši varētu piedāvāt komplektus vai savus mobilo sakaru pakalpojumus par zemākām cenām, lai novērstu, ka klienti pērk komplektus no apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras. |
| --- | --- |

26.

Saistībā ar otro uzvedības veidu (norobežošana, pārdodot fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu komplektus tiem BASE mobilo sakaru pakalpojumu abonentiem, kas jau pērk fiksēto sakaru pakalpojumus no Telenet), Komisija norādīja uz šādiem aspektiem. Pirmkārt, darbība būtiski nepalielinātu Telenet spēju norobežot konkurentus, piedāvājot vienu rēķinu vai komplektu tiem BASE abonentiem, kas jau pērk Telenet pakalpojumus. Kā norādīts 22. punktā, minēto priekšrocību patiešām ierobežo vairāki elementi, jo īpaši fakts, ka ievērojama BASE abonentu daļa dzīvo ārpus Telenet aptvēruma teritorijas un ir priekšapmaksas abonenti. Turklāt Telenet pat pēc darbības veikšanas neieņemtu dominējošu stāvokli maza apjoma mobilo sakaru pakalpojumu tirgū, un apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras konkurenti varētu uzsākt pretdarbības stratēģijas, reaģējot uz komplektēšanu. Otrkārt, nebija skaidrs, vai Telenet būtu stimuls šādi rīkoties, ņemot vērā norobežošanas stratēģijas ilgtermiņa ieguvumu spekulatīvo raksturu. Visbeidzot, kā paskaidrots 24. punktā, maz ticams, ka šāda rīcība negatīvi ietekmētu cenas vai novestu pie konkurentu norobežošanas, ņemot vērā to, ka viņi paši varētu piedāvāt komplektus vai savus mobilo sakaru pakalpojumus par zemākām cenām, lai novērstu, ka klienti pērk komplektus no apvienošanās rezultātā izveidotās struktūras.

4.   Secinājums par konkurences novērtējumu

| 27. | Komisija secināja, ka darbība ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, kas izriet no nesaskaņotas, pret konkurenci vērstas ietekmes uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu Beļģijā. Komisija uzskatīja, ka darbība neradītu efektīvas konkurences būtisku traucējumu attiecībā uz vertikālu un konglomerāta ietekmi uz maza apjoma vai liela apjoma fiksēto un mobilo telesakaru pakalpojumu tirgiem. |
| --- | --- |

27.

Komisija secināja, ka darbība ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, kas izriet no nesaskaņotas, pret konkurenci vērstas ietekmes uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu Beļģijā. Komisija uzskatīja, ka darbība neradītu efektīvas konkurences būtisku traucējumu attiecībā uz vertikālu un konglomerāta ietekmi uz maza apjoma vai liela apjoma fiksēto un mobilo telesakaru pakalpojumu tirgiem.

V.   SAISTĪBAS

| 28. | Lai kliedētu Komisijas paustās bažas par konkurenci maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū, Liberty Global iesniedza saistības. |
| --- | --- |

28.

Lai kliedētu Komisijas paustās bažas par konkurenci maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū, Liberty Global iesniedza saistības.

1.   Saistību apraksts

| 29. | Liberty Global iesniegtās galīgās saistības ietver divus elementus. Pirmkārt, Telenet atsavinātu divas BASE klientu bāzes, kuru skaits sasniedz aptuveni [...] aktīvo abonentu, vienam un tam pašam pircējam. Otrkārt, Telenet noslēgtu MSVTO vienošanos ar klientu bāzu pircēju, ļaujot aizsardzības līdzekļa izmantotājam darboties maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū kā MSVTO BASE tīklā. Galīgās saistības ietvēra sākotnējā pircēja klauzulu (Telenet nevarētu izbeigt darbību, kamēr tas nebūtu noslēdzis vienošanos par klientu bāzu atsavinājumu) un prasību saņemt no Komisijas apstiprinājumu, ka MSVTO vienošanās atbilst galīgajās saistībās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

29.

Liberty Global iesniegtās galīgās saistības ietver divus elementus. Pirmkārt, Telenet atsavinātu divas BASE klientu bāzes, kuru skaits sasniedz aptuveni [...] aktīvo abonentu, vienam un tam pašam pircējam. Otrkārt, Telenet noslēgtu MSVTO vienošanos ar klientu bāzu pircēju, ļaujot aizsardzības līdzekļa izmantotājam darboties maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū kā MSVTO BASE tīklā. Galīgās saistības ietvēra sākotnējā pircēja klauzulu (Telenet nevarētu izbeigt darbību, kamēr tas nebūtu noslēdzis vienošanos par klientu bāzu atsavinājumu) un prasību saņemt no Komisijas apstiprinājumu, ka MSVTO vienošanās atbilst galīgajās saistībās noteiktajām prasībām.

| 30. | Liberty Global ieteica Komisijai uzņēmumu Medialaan kā “iepriekšējas novēršanas” aizsardzības līdzekļa izmantotāju. Liberty Global arī iesniedza Komisijai šādu dokumentu kopijas: i) vienošanās ar Medialaan par BASE klientu bāzu pārdošanu un ii) MSVTO vienošanās ar Medialaan. |
| --- | --- |

30.

Liberty Global ieteica Komisijai uzņēmumu Medialaan kā “iepriekšējas novēršanas” aizsardzības līdzekļa izmantotāju. Liberty Global arī iesniedza Komisijai šādu dokumentu kopijas: i) vienošanās ar Medialaan par BASE klientu bāzu pārdošanu un ii) MSVTO vienošanās ar Medialaan.

| 31. | Saskaņā ar galīgajām saistībām Telenet nodotu Medialaan īpašumtiesības uz zīmola JIM Mobile klientiem un savus 50 % no Mobile Vikings akcijām, kas ir MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras. JIM Mobile ir zīmols, kas jau pieder Medialaan, taču JIM Mobile klienti pieder BASE. Mobile Vikings ir MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras, kas darbojas BASE tīklā, kur BASE pieder 50 % akciju. Paralēli Mobile Vikings akciju iegādei no BASE uzņēmums Medialaan atsevišķi iegādājās pārējos 50 % Mobile Vikings akciju. Tādējādi galīgo saistību un Medialaan atsevišķās iegādes kopējās ietekmes rezultātā Medialaan tieši vai netieši piederēs 100 % no Mobile Vikings. |
| --- | --- |

31.

Saskaņā ar galīgajām saistībām Telenet nodotu Medialaan īpašumtiesības uz zīmola JIM Mobile klientiem un savus 50 % no Mobile Vikings akcijām, kas ir MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras. JIM Mobile ir zīmols, kas jau pieder Medialaan, taču JIM Mobile klienti pieder BASE. Mobile Vikings ir MSVTO bez savas pamatinfrastruktūras, kas darbojas BASE tīklā, kur BASE pieder 50 % akciju. Paralēli Mobile Vikings akciju iegādei no BASE uzņēmums Medialaan atsevišķi iegādājās pārējos 50 % Mobile Vikings akciju. Tādējādi galīgo saistību un Medialaan atsevišķās iegādes kopējās ietekmes rezultātā Medialaan tieši vai netieši piederēs 100 % no Mobile Vikings.

| 32. | Galīgās saistības paredzēja, ka MSVTO vienošanās iezīmes būtu šādas: i) Medialaan ar Telenet atbalstu kļūtu par MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru noteiktā laika posmā; ii) MSVTO vienošanās ilgums būtu pieci gadi, sākot no MSVTO, kam ir sava pamatinfrastruktūra, darbības uzsākšanas; iii) saskaņā ar MSVTO vienošanos MSVTO darbotos pēc principa pay-as-you-go (tūlītējas apmaksas), taču tam būtu iespēja datiem iegādāties jaudu no BASE (princips pay-as-you-go attiektos arī uz balss un SMS pakalpojumiem); iv) saskaņā ar jaudas izvēles iespēju Medialaan varētu par fiksētu gada maksu iegādāties 20 % no BASE tīkla jaudas ar iespēju iegādāties papildu jaudu (5 % plus vēl 5 %); v) jaudas izvēles iespējas izmantošanas gadījumā MSVTO vienošanās tiktu pagarināta par pieciem gadiem, sākot no jaudas izvēles iespējas īstenošanas pirmā gada; vi) uz MSVTO vienošanos attiektos noteikta laikposma ekskluzivitātes periods, sākot no klientu bāzu atsavinājuma datuma, un tā laikā Medialaan nevarētu paļauties uz citu MSTO uzturētāju; vii) saskaņā ar jaudas izvēles iespēju, ja Medialaan pārsniegtu no BASE iegādāto jaudu, pēc ekskluzivitātes perioda tam būtu tiesības paļauties uz citu MSTO nepieciešamās papildu jaudas nodrošināšanai (alternatīvi papildu jaudas iegādei no BASE). |
| --- | --- |

32.

Galīgās saistības paredzēja, ka MSVTO vienošanās iezīmes būtu šādas: i) Medialaan ar Telenet atbalstu kļūtu par MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru noteiktā laika posmā; ii) MSVTO vienošanās ilgums būtu pieci gadi, sākot no MSVTO, kam ir sava pamatinfrastruktūra, darbības uzsākšanas; iii) saskaņā ar MSVTO vienošanos MSVTO darbotos pēc principa pay-as-you-go (tūlītējas apmaksas), taču tam būtu iespēja datiem iegādāties jaudu no BASE (princips pay-as-you-go attiektos arī uz balss un SMS pakalpojumiem); iv) saskaņā ar jaudas izvēles iespēju Medialaan varētu par fiksētu gada maksu iegādāties 20 % no BASE tīkla jaudas ar iespēju iegādāties papildu jaudu (5 % plus vēl 5 %); v) jaudas izvēles iespējas izmantošanas gadījumā MSVTO vienošanās tiktu pagarināta par pieciem gadiem, sākot no jaudas izvēles iespējas īstenošanas pirmā gada; vi) uz MSVTO vienošanos attiektos noteikta laikposma ekskluzivitātes periods, sākot no klientu bāzu atsavinājuma datuma, un tā laikā Medialaan nevarētu paļauties uz citu MSTO uzturētāju; vii) saskaņā ar jaudas izvēles iespēju, ja Medialaan pārsniegtu no BASE iegādāto jaudu, pēc ekskluzivitātes perioda tam būtu tiesības paļauties uz citu MSTO nepieciešamās papildu jaudas nodrošināšanai (alternatīvi papildu jaudas iegādei no BASE).

2.   Iesniegto saistību un aizsardzības līdzekļa izmantotāja novērtējums

| 33. | Komisija uzskatīja, ka galīgās saistības kliedēja Komisijas bažas par horizontālo konkurenci attiecībā uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu. |
| --- | --- |

33.

Komisija uzskatīja, ka galīgās saistības kliedēja Komisijas bažas par horizontālo konkurenci attiecībā uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu.

| 34. | Komisija uzskatīja, ka divu klientu bāzu atsavinājums (JIM Mobile un Mobile Vikings klienti) par labu Medialaan radītu nepieciešamo mērogu un darbības jomu agresīvai konkurencei maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū un atkārtoti radītu maksimālu konkurences spiedienu, ko izraisīja Telenet pirms darbības veikšanas. |
| --- | --- |

34.

Komisija uzskatīja, ka divu klientu bāzu atsavinājums (JIM Mobile un Mobile Vikings klienti) par labu Medialaan radītu nepieciešamo mērogu un darbības jomu agresīvai konkurencei maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū un atkārtoti radītu maksimālu konkurences spiedienu, ko izraisīja Telenet pirms darbības veikšanas.

| 35. | Attiecībā uz MSVTO vienošanos Komisija uzskatīja, ka princips pay-as-you-go [...], un tādējādi ļautu Medialaan darboties labvēlīgos ekonomiskos apstākļos. Attiecībā uz jaudas izvēli Komisija uzskatīja, ka šī iespēja sekmētu Medialaan turpmāku attīstību un efektīvu konkurētspēju. |
| --- | --- |

35.

Attiecībā uz MSVTO vienošanos Komisija uzskatīja, ka princips pay-as-you-go [...], un tādējādi ļautu Medialaan darboties labvēlīgos ekonomiskos apstākļos. Attiecībā uz jaudas izvēli Komisija uzskatīja, ka šī iespēja sekmētu Medialaan turpmāku attīstību un efektīvu konkurētspēju.

| 36. | Kā daļu no sava novērtējuma Komisija analizēja Medialaan arī kā ierosināto aizsardzības līdzekļa izmatotāju. Komisija secināja, ka Medialaan būtu piemērots pircējs, neatkarīgs no Telenet, un ka tam būtu finanšu līdzekļi, kompetence un stimuls efektīvi konkurēt maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. Proti, Komisija uzskatīja, ka JIM Mobile un Mobile Vikings klientu nodošanu uzņēmumam Medialaan un Medialaan pāreju uz MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru varētu panākt finanšu saistībās paredzētajā laikā, tādējādi nodrošinot Medialaan kļūšanu par efektīvu konkurentu. Turklāt Komisija secināja, ka Medialaan īstenotā JIM Mobile un Mobile Vikings klientu iegūšana neradītu prima facie konkurences bažas. |
| --- | --- |

36.

Kā daļu no sava novērtējuma Komisija analizēja Medialaan arī kā ierosināto aizsardzības līdzekļa izmatotāju. Komisija secināja, ka Medialaan būtu piemērots pircējs, neatkarīgs no Telenet, un ka tam būtu finanšu līdzekļi, kompetence un stimuls efektīvi konkurēt maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgū. Proti, Komisija uzskatīja, ka JIM Mobile un Mobile Vikings klientu nodošanu uzņēmumam Medialaan un Medialaan pāreju uz MSVTO ar savu pamatinfrastruktūru varētu panākt finanšu saistībās paredzētajā laikā, tādējādi nodrošinot Medialaan kļūšanu par efektīvu konkurentu. Turklāt Komisija secināja, ka Medialaan īstenotā JIM Mobile un Mobile Vikings klientu iegūšana neradītu prima facie konkurences bažas.

| 37. | Komisija izskatīja arī MSVTO vienošanos starp Telenet un Medialaan un secināja, ka tās nosacījumi atbilst galīgo saistību prasībām. |
| --- | --- |

37.

Komisija izskatīja arī MSVTO vienošanos starp Telenet un Medialaan un secināja, ka tās nosacījumi atbilst galīgo saistību prasībām.

| 38. | Tādēļ Komisija secināja, ka galīgās saistības kliedēs tās konstatētās bažas par horizontālo konkurenci attiecībā uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu. Tā apstiprināja Medialaan kā piemērotu aizsardzības līdzekļa izmantotāju un atzina MSVTO vienošanos par saderīgu ar galīgajām saistībām. |
| --- | --- |

38.

Tādēļ Komisija secināja, ka galīgās saistības kliedēs tās konstatētās bažas par horizontālo konkurenci attiecībā uz maza apjoma mobilo telesakaru pakalpojumu tirgu. Tā apstiprināja Medialaan kā piemērotu aizsardzības līdzekļa izmantotāju un atzina MSVTO vienošanos par saderīgu ar galīgajām saistībām.

VI.   SECINĀJUMS

| 39. | Iepriekš minēto apsvērumu dēļ lēmumā secināts, ka tad, ja tiks pilnībā izpildītas saistības, ko iesniedza paziņotāja puse, ierosinātā koncentrācija neradīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

39.

Iepriekš minēto apsvērumu dēļ lēmumā secināts, ka tad, ja tiks pilnībā izpildītas saistības, ko iesniedza paziņotāja puse, ierosinātā koncentrācija neradīs būtisku traucējumu efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| 40. | Tādējādi koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

40.

Tādējādi koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/13

---

Komisijas paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā AT.40023 – Pārrobežu piekļuve maksas televīzijai

(2016/C 141/07)

1.   Ievads

| 1. | Ja Komisija plāno pieņemt lēmumu, ar ko pieprasa pārkāpšanas izbeigšanu, un iesaistītās personas piedāvā uzņemties saistības, lai kliedētu bažas, kuras personām paudusi Komisija savā sākotnējā vērtējumā, tad saskaņā ar 9. pantu Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1), Komisija var ar lēmumu atzīt šo saistību saistošo spēku attiecībā uz uzņēmumiem. Šādu lēmumu var pieņemt uz noteiktu laika posmu, un tajā secina, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija plāno pieņemt lēmumu, ar ko pieprasa pārkāpšanas izbeigšanu, un iesaistītās personas piedāvā uzņemties saistības, lai kliedētu bažas, kuras personām paudusi Komisija savā sākotnējā vērtējumā, tad saskaņā ar 9. pantu Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1), Komisija var ar lēmumu atzīt šo saistību saistošo spēku attiecībā uz uzņēmumiem. Šādu lēmumu var pieņemt uz noteiktu laika posmu, un tajā secina, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata.

| 2. | Atbilstīgi minētās regulas 27. panta 4. punktam Komisija publicē īsu lietas kopsavilkumu un saistību galveno saturu. Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko noteikusi Komisija. |
| --- | --- |

2.

Atbilstīgi minētās regulas 27. panta 4. punktam Komisija publicē īsu lietas kopsavilkumu un saistību galveno saturu. Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko noteikusi Komisija.

2.   Lietas kopsavilkums

| 3. | Komisija 2015. gada 23. jūlijā pieņēma iebildumu paziņojumu, kas cita starpā attiecās uz Paramount Pictures International Limited (Viacom Global (Nīderlande) B.V. tiesību pārņēmējs apvienošanās ceļā) (“PPIL”) un Viacom Inc. (“Viacom”) (kopā “Paramount”) rīcību. Iebildumu paziņojums ir sākotnējais vērtējums Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2015. gada 23. jūlijā pieņēma iebildumu paziņojumu, kas cita starpā attiecās uz Paramount Pictures International Limited (Viacom Global (Nīderlande) B.V. tiesību pārņēmējs apvienošanās ceļā) (“PPIL”) un Viacom Inc. (“Viacom”) (kopā “Paramount”) rīcību. Iebildumu paziņojums ir sākotnējais vērtējums Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punkta nozīmē.

| 4. | Saskaņā ar iebildumu paziņojumu Paramount ir noslēdzis tādus licences līgumus ar maksas televīzijas apraides uzņēmumu Sky UK Limited, kuros ietvertās klauzulas paredz:






  — | aizliegt vai ierobežot Sky iespējas darīt savus mazumtirdzniecības maksas televīzijas pakalpojumus pieejamus, reaģējot uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir EEZ, bet ārpus Apvienotās Karalistes un Īrijas Republikas, un/vai |
| --- | --- | --- |

4.

Saskaņā ar iebildumu paziņojumu Paramount ir noslēdzis tādus licences līgumus ar maksas televīzijas apraides uzņēmumu Sky UK Limited, kuros ietvertās klauzulas paredz:

—

aizliegt vai ierobežot Sky iespējas darīt savus mazumtirdzniecības maksas televīzijas pakalpojumus pieejamus, reaģējot uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir EEZ, bet ārpus Apvienotās Karalistes un Īrijas Republikas, un/vai

| — | prasību Paramount aizliegt vai ierobežot raidorganizācijām, kuras atrodas EEZ, bet ārpus Apvienotās Karalistes un Īrijas Republikas, iespējas darīt savus mazumtirdzniecības maksas televīzijas pakalpojumus pieejamus, reaģējot uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Apvienotajā Karalistē un Īrijas Republikā (abi klauzulu veidi turpmāk “strīdīgās klauzulas”). |
| --- | --- |

—

prasību Paramount aizliegt vai ierobežot raidorganizācijām, kuras atrodas EEZ, bet ārpus Apvienotās Karalistes un Īrijas Republikas, iespējas darīt savus mazumtirdzniecības maksas televīzijas pakalpojumus pieejamus, reaģējot uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Apvienotajā Karalistē un Īrijas Republikā (abi klauzulu veidi turpmāk “strīdīgās klauzulas”).

| 5. | Iebildumu paziņojumā izteikts sākotnējais secinājums, ka Paramount rīcība ir LESD 101. panta un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līguma”) 53. panta pārkāpums, jo: i) klauzulu mērķis ir konkurences ierobežojums LESD 101. panta 1. punkta un EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē; ii) klauzulu ekonomiskā un juridiskā kontekstā nav tādu apstākļu, kas ļautu konstatēt, ka tās nevar apdraudēt konkurenci; un iii) klauzulas neatbilst nosacījumiem, lai piemērotu atbrīvojumu saskaņā ar LESD 101. panta 3. punktu un EEZ līguma 53. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

Iebildumu paziņojumā izteikts sākotnējais secinājums, ka Paramount rīcība ir LESD 101. panta un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līguma”) 53. panta pārkāpums, jo: i) klauzulu mērķis ir konkurences ierobežojums LESD 101. panta 1. punkta un EEZ līguma 53. panta 1. punkta nozīmē; ii) klauzulu ekonomiskā un juridiskā kontekstā nav tādu apstākļu, kas ļautu konstatēt, ka tās nevar apdraudēt konkurenci; un iii) klauzulas neatbilst nosacījumiem, lai piemērotu atbrīvojumu saskaņā ar LESD 101. panta 3. punktu un EEZ līguma 53. panta 3. punktu.

| 6. | Iebildumu paziņojums skar arī Sky rīcību, no vienas puses, un Disney, NBCUniversal, Sony, Twntieth Century Fox un Warner Bros. rīcību, no otras puses. Komisija joprojām izmeklē Disney, NBCUniversal, Sony, Twentieth Century Fox, Warner Bros un Sky rīcības atbilstību LESD 101. pantam un EEZ līguma 53. pantam (tostarp Sky rīcība saistībā ar iepriekšminētajām klauzulām licencēšanas līgumos starp Paramount un Sky). |
| --- | --- |

6.

Iebildumu paziņojums skar arī Sky rīcību, no vienas puses, un Disney, NBCUniversal, Sony, Twntieth Century Fox un Warner Bros. rīcību, no otras puses. Komisija joprojām izmeklē Disney, NBCUniversal, Sony, Twentieth Century Fox, Warner Bros un Sky rīcības atbilstību LESD 101. pantam un EEZ līguma 53. pantam (tostarp Sky rīcība saistībā ar iepriekšminētajām klauzulām licencēšanas līgumos starp Paramount un Sky).

3.   Piedāvāto saistību galvenais saturs

| 7. | Paramount nepiekrīt iebildumu paziņojumā paustajām bažām. Lai kliedētu Komisijas bažas par konkurenci, uzņēmums tomēr piedāvāja uzņemties saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantu. Saistību galvenie elementi būtu šādi.






  a) | Paramount nedrīkstslēgt, atjaunot vai pagarināt tādu maksas televīzijas produkcijas licences līgumu (2), kas attiecībā uz jebkuru EEZ teritoriju paredz jebkādus papildu pienākumus. Papildu pienākumi ir:






  — | tāda veida līgumiskās saistības, kas noteiktas iebildumu paziņojumā un kas liedz Raidorganizācijai iespējas vai ierobežo tās iespējas reaģēt uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Eiropas Ekonomikas zonā, bet ārpus konkrētās Raidorganizācijas licences darbības teritorijas (“raidorganizācijas pienākums”), |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Paramount nepiekrīt iebildumu paziņojumā paustajām bažām. Lai kliedētu Komisijas bažas par konkurenci, uzņēmums tomēr piedāvāja uzņemties saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantu. Saistību galvenie elementi būtu šādi.

a)

Paramount nedrīkstslēgt, atjaunot vai pagarināt tādu maksas televīzijas produkcijas licences līgumu (2), kas attiecībā uz jebkuru EEZ teritoriju paredz jebkādus papildu pienākumus. Papildu pienākumi ir:

—

tāda veida līgumiskās saistības, kas noteiktas iebildumu paziņojumā un kas liedz Raidorganizācijai iespējas vai ierobežo tās iespējas reaģēt uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Eiropas Ekonomikas zonā, bet ārpus konkrētās Raidorganizācijas licences darbības teritorijas (“raidorganizācijas pienākums”),

| — | tāda veida līgumiskās saistības, kas noteiktas iebildumu paziņojumā, kuras paredz prasību Paramount aizliegt vai ierobežot iespējas Raidorganizācijām, kuras atrodas Eiropas Ekonomikas zonā, bet ārpus Raidorganizācijas licences darbības teritorijas, reaģēt uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir konkrētās Raidorganizācijas licences darbības teritorijā (“Paramount pienākums”); |
| --- | --- |

—

tāda veida līgumiskās saistības, kas noteiktas iebildumu paziņojumā, kuras paredz prasību Paramount aizliegt vai ierobežot iespējas Raidorganizācijām, kuras atrodas Eiropas Ekonomikas zonā, bet ārpus Raidorganizācijas licences darbības teritorijas, reaģēt uz nepieprasītiem pasūtījumiem no pasūtītajiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir konkrētās Raidorganizācijas licences darbības teritorijā (“Paramount pienākums”);

| b) | Paramount nedrīkst:






  — | panākt izpildi vai uzsākt tiesvedību tiesā vai tribunālā attiecībā uz spēkā esošā maksas televīzijas produkcijas licences līgumā noteiktā raidorganizācijas pienākuma pārkāpumu, |
| --- | --- | --- |

b)

Paramount nedrīkst:

—

panākt izpildi vai uzsākt tiesvedību tiesā vai tribunālā attiecībā uz spēkā esošā maksas televīzijas produkcijas licences līgumā noteiktā raidorganizācijas pienākuma pārkāpumu,

| — | tiešā vai netiešā veidā pildīt Paramount pienākumu spēkā esošā maksas televīzijas produkcijas licences līgumā vai panākt to izpildi tiesas ceļā. |
| --- | --- |

—

tiešā vai netiešā veidā pildīt Paramount pienākumu spēkā esošā maksas televīzijas produkcijas licences līgumā vai panākt to izpildi tiesas ceļā.

| 8. | Paramount saistības attiektos gan uz lineārās maksas televīzijas pakalpojumiem, gan, ciktāl to paredz licence ar raidorganizāciju (vai atsevišķa(-as) licence(es)), – uz pieprasījumvideo pakalpojumiem (“SVOD”). |
| --- | --- |

8.

Paramount saistības attiektos gan uz lineārās maksas televīzijas pakalpojumiem, gan, ciktāl to paredz licence ar raidorganizāciju (vai atsevišķa(-as) licence(es)), – uz pieprasījumvideo pakalpojumiem (“SVOD”).

| 9. | Saistību ilgums būtu pieci gadi no datuma, kad Paramount saņem oficiālu paziņojumu par Komisijas lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantu. |
| --- | --- |

9.

Saistību ilgums būtu pieci gadi no datuma, kad Paramount saņem oficiālu paziņojumu par Komisijas lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantu.

| 10. | Saistības pilnībā ir publicētas angļu valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

10.

Saistības pilnībā ir publicētas angļu valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

4.   Aicinājums iesniegt piezīmes

| 11. | Komisija atkarībā no tirgus pārbaudes rezultātiem plāno pieņemt lēmumu saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003, ar ko tā atzītu par saistošām iepriekš apkopotās un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicētās saistības. |
| --- | --- |

11.

Komisija atkarībā no tirgus pārbaudes rezultātiem plāno pieņemt lēmumu saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1/2003, ar ko tā atzītu par saistošām iepriekš apkopotās un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicētās saistības.

| 12. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus apsvērumus par piedāvātajām saistībām. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs publikācijas datuma. Ieinteresētās trešās personas tiek aicinātas arī iesniegt savu piezīmju nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumi un citas konfidenciālas vietas tekstā ir svītrotas un pēc vajadzības aizstātas ar nekonfidenciālu kopsavilkumu vai ar vārdiem “komercnoslēpumi” vai “konfidenciāli”. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus apsvērumus par piedāvātajām saistībām. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs publikācijas datuma. Ieinteresētās trešās personas tiek aicinātas arī iesniegt savu piezīmju nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumi un citas konfidenciālas vietas tekstā ir svītrotas un pēc vajadzības aizstātas ar nekonfidenciālu kopsavilkumu vai ar vārdiem “komercnoslēpumi” vai “konfidenciāli”.

| 13. | Atbildes un piezīmes vēlams pamatot un minēt tajās attiecīgos faktus. Ja jūs konstatējat problēmu saistībā ar kādu piedāvāto saistību daļu, lūdzam ierosināt iespējamo risinājumu. |
| --- | --- |

13.

Atbildes un piezīmes vēlams pamatot un minēt tajās attiecīgos faktus. Ja jūs konstatējat problēmu saistībā ar kādu piedāvāto saistību daļu, lūdzam ierosināt iespējamo risinājumu.

| 14. | Apsvērumus Komisijai ar atsauces numuru AT.40023 – Pārrobežu piekļuve maksas televīzijai var nosūtīt pa e-pastu (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pa faksu (+32 22950128) vai pa pastu uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

14.

Apsvērumus Komisijai ar atsauces numuru AT.40023 – Pārrobežu piekļuve maksas televīzijai var nosūtīt pa e-pastu (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pa faksu (+32 22950128) vai pa pastu uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. No 2009. gada 1. decembra EK līguma 81. un 82. pants kļuva par attiecīgi LESD 101. un 102. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā paziņojumā atsauces uz LESD 101. un 102. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 81. un 82. pantu.

(2)  “Maksas televīzijas produkcijas licences līgums” ir līgums, kas Raidorganizācijai (licenciātam) dod ekskluzīvas tiesības nākotnē izmantot konkrētas licenciāra producētās filmas (kā arī var ietvert citu audiovizuālu saturu) ierobežotā laikposmā, kurā Raidorganizācija var filmas piedāvāt maksas televīzijā un, ciktāl to paredz nosacījumi licencē ar Raidorganizāciju (vai atsevišķā(-ās) licencē(-ēs)), – kā pieprasījumvideo pakalpojumus (“SVOD”)).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/16

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 141/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PÃO DE LÓ DE OVAR

ES Nr.: PT-PGI-0005-01341 – 28.5.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Pão de Ló de Ovar

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Portugāle

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Pão de Ló de Ovar ir konditorejas izstrādājums, kura gatavošanā izmantotās pamata izejvielas ir olas (galvenokārt dzeltenumi), cukurs un milti.

Produktu piedāvā ar baltu papīru izklātā veidnē, un tā “kukurūzas kūkas” formu veido viegla, krēmīga, poraina un dzeltena mīkla, kuru dēvē par ló, plāna, zeltaini brūna un valgana garoziņa, un mitras konsistences mīkstums, kuru dēvē par pito. Izstrādājumam ir turpmāk norādītās fiziskās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Fiziskie parametri. Divu veidu Pão de Ló de Ovar vidējās vērtības:

| | Pão de Ló de Ovar


  Mazais jeb bērnu | Pão de Ló de Ovar


  Parastais |
| --- | --- | --- |
| Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| Masa (g) | 100 | 125 | 485 | 1 500 |
| Augstums (cm) | 3 | 8 | 7 | 14 |
| Diametrs (cm) | 11 | 12 | 16 | 28 |

Pão de Ló de Ovar

Mazais jeb bērnu

Pão de Ló de Ovar

Parastais

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Masa (g)

100

125

485

1 500

Augstums (cm)

3

8

7

14

Diametrs (cm)

11

12

16

28

Mazo Pão de Ló de Ovar parasti mēdz dēvēt arī par “bērnu” (Infantes).

Ķīmiskie parametri. Pão de Ló de Ovar vidējās vērtības:

| | Min. | Maks. | Min. | Maks. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cukuri (%) | 37,80 | 49,20 | Šķīstošie
  29,20 | Šķīstošie
  39,20 |
| Nešķīstošie
  5,40 | Nešķīstošie
  13,40 |
| Tauki (%) | 12,80 | 18,20 | | |
| Kopējais ūdens daudzums (%) | 24,50 | 33,10 | | |
| Proteīni (%) | 7,40 | 14,60 | Šķīstošie
  1,30 | Šķīstošie
  2,70 |
| Nešķīstošie
  7,90 | Nešķīstošie
  10,10 |
| Ūdens aktivitāte
  0,831 | Ūdens aktivitāte
  0,937 |

Min.

Maks.

Min.

Maks.

Cukuri (%)

37,80

49,20

Šķīstošie

29,20

Šķīstošie

39,20

Nešķīstošie

5,40

Nešķīstošie

13,40

Tauki (%)

12,80

18,20

Kopējais ūdens daudzums (%)

24,50

33,10

Proteīni (%)

7,40

14,60

Šķīstošie

1,30

Šķīstošie

2,70

Nešķīstošie

7,90

Nešķīstošie

10,10

Ūdens aktivitāte

0,831

Ūdens aktivitāte

0,937

Produkta derīguma termiņa laikā tā mitruma saturs pazeminās, tāpēc šīs vērtības var samazināties par 2,5 %.

Organoleptiskās īpašības:

| Krāsa | Garoza: dzeltenbrūna līdz brūna |
| --- | --- |
| Mitrā daļa jeb pito: zeltaina olas dzeltenuma krāsā, var būt oranžīga nokrāsa vai gaiši brūni toņi |
| Sausā daļa: olas dzeltenuma krāsā, var būt oranžīgi toņi |
| Izskats | Garoza: viendabīga; var būt nelīdzena vietās, kur produkts ir saplacis, un iespējami daži nelieli mīklas stāvoklī radušies burbuļi |
| Mitrā daļa jeb pito: krēmīga, pašķidra, var izplūst, kad produkts tiek sagriezts |
| Sausā daļa: poraina |
| Smarža | Pão de Ló: viegla olu smarža ar karameļu niansi (bez piedeguma) |
| Garša | Pão de Ló: salda ar olu garšu |
| Konsistence | Pão de Ló: vidēji stingra, mutē kūstoša, mīksta konsistence, kas ļauj pilnībā izbaudīt šķidrās daļas krēmīgumu |

Krāsa

Garoza: dzeltenbrūna līdz brūna

Mitrā daļa jeb pito: zeltaina olas dzeltenuma krāsā, var būt oranžīga nokrāsa vai gaiši brūni toņi

Sausā daļa: olas dzeltenuma krāsā, var būt oranžīgi toņi

Izskats

Garoza: viendabīga; var būt nelīdzena vietās, kur produkts ir saplacis, un iespējami daži nelieli mīklas stāvoklī radušies burbuļi

Mitrā daļa jeb pito: krēmīga, pašķidra, var izplūst, kad produkts tiek sagriezts

Sausā daļa: poraina

Smarža

Pão de Ló: viegla olu smarža ar karameļu niansi (bez piedeguma)

Garša

Pão de Ló: salda ar olu garšu

Konsistence

Pão de Ló: vidēji stingra, mutē kūstoša, mīksta konsistence, kas ļauj pilnībā izbaudīt šķidrās daļas krēmīgumu

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Svaigas olas, baltais cukurs, 55. tipa kviešu milti un sāls (šī sastāvdaļa ir neobligāta).

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Mīklas gatavošana

Šajā posmā konditora pieredze ir galaprodukta kvalitāti noteicošs faktors, jo nepieciešams noteikt “īsto” brīdi mīklas gatavībai.

Mīklas pildīšana veidnē

Veidni izklāj ar cepampapīru, papīru pielāgojot veidnes formai. Šī darbība prasa meistarību un roku veiklību.

Mīklas masas pildīšana veidnē ir darbība, kurai nepieciešama gan konditora meistarība, gan pieredze.

Mīklas cepšana

Cepšanas laikā produkts ir nepārtraukti jāuzrauga, jo atkarībā no cepšanas laika produkts iegūst noteiktu mitruma jeb pito daudzumu, kas ir Pão de Ló de Ovar specifiskā īpašība.

Atdzesēšana

Atdzesēšanas posmā Pão de Ló de Ovar atstāj veidnē. Tiklīdz produkts ir atdzisis, papīra malas apgriež.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Pão de Ló de Ovar specifiskais marķējums ietver šādus elementus:

| 1) | vārdus “Pão de Ló de Ovar – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai “Pão de Ló de Ovar AĢIN”; |
| --- | --- |

1)

vārdus “Pão de Ló de Ovar – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai “Pão de Ló de Ovar AĢIN”;

| 2) | tālāk norādīto Pão de Ló de Ovar logotipu. |
| --- | --- |

2)

tālāk norādīto Pão de Ló de Ovar logotipu.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ovaras (Ovar) konsela (Esmoriz, Cortegaça, Maceda, Arada, Ovar, S. João, S. Vicente un Válega fregesija).

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Kopš 18. gadsimta beigām līdz pat mūsu dienām ar Pão de Ló de Ovar saistītā zinātība nekad nav izplatījusies ārpus Ovaras konselas, kuras agrākais nosaukums bija Vila de Ovar.

Pão de Ló de Ovar ražošanas apgabals ir Ovaras konsela, ko nosaka fakts, ka produktam ir tāds pats nosaukums kā noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam, kurā produkts ir plaši pazīstams. Tas savukārt ir tieši saistīts ar to, ka Pão de Ló de Ovar gatavošana un patēriņš, kas parasti notiek Klusās nedēļas ceremoniju laikā (to apstiprina dokumentētas vietējo ļaužu liecības kopš 1781. gada), ir vēsturiska tradīcija, kura dziļi iesakņojusies Ovaras ļaužu sadzīvē.

Par Pão de Ló de Ovar gatavošanu 18. gadsimta beigās toreizējās Vila de Ovar robežās vēsta priesteris Manuels Liriu (Manuel Lírio), kuram vēl bija iespēja pārlapot brālības Irmandade dos Passos jau tolaik izirstošos dokumentus. Iepazinies ar grāmatām, kuras “atvērtas un uz mutes nomestas, trūdēdamas gulēja uz grīdas; uzšķērstas, saburzītas, izdīrātas no vākiem un sasviestas kaudzē kā netīras lupatas”, priesteris Liriu savā darbā “Os Passos: subsídios para a história de Ovar” ierakstīja šādus vārdus: “1781. gadā priesteriem, kuri Klusās nedēļas procesijā nesa nestuves ar relikvijām, dāvanās pasniedza Pão de Ló de Ovar. Tas ir apliecinājums šī salduma senajai vēsturei.”

Dabas un reģionālo apstākļu, kā arī zinātības un izmantoto olu augstās kvalitātes kombinācija nosaka attiecīgā galaprodukta īpašības un ir tā labās slavas pamatā.

Pão de Ló de Ovar no citiem miltu konditorejas izstrādājumiem atšķiras gan ar “kukurūzas kūkas” formu un krēmīgi vieglo, poraini dzelteno mīklu, kuru dēvē par ló, gan plāno, zeltaini brūno un valgano garoziņu, gan mitras konsistences mīkstumu, kuru dēvē par pito.

Ražošanas metodē, ko izmanto, lai iegūtu krēmīgi vieglo, poraini dzelteno mīklu, kura iekšpusē saglabā mitru konsistenci, ietilpst vairāki posmi, kuros liela nozīme ir tradicionāliem paņēmieniem, kas cieši saistīti ar Ovaras konditoru zinātību; pēdējā posmā masa iegūst viendabīgumu, kas piešķir galaproduktam vēlamās īpašības.

Pirmkārt, gatavojot mīklu, vispirms savieno izejvielas: olas, cukuru un sāli (pēc izvēles) kuļ ne ilgāk kā 20 minūtes, līdz izveidojas bālgans maisījums. Pēc tam pievieno izsijātus miltus, tos lēni un vienmērīgi iemaisot.

Šīs darbības izpildē zinātība ir galaprodukta kvalitāti noteicošs faktors, jo šajā posmā veidojas Pão de Ló de Ovar specifiskās īpašības.

Pēc tam sarkanā vai melnā māla keramikas veidnē ieklāj papīru; tas ir šim produktam specifisks un raksturīgs posms. Māla keramikas veidni izklāj ar cepampapīru (100–120 g/m2), kas jāieloka astoņās vietās, veidojot četrus stūrus jeb četras vienādas malas. Papīra ieloces jāveido rūpīgi, lai tās precīzi iekļautos veidnē. Ieloces ir vienādos attālumos cita no citas, un papīra malas vēlāk apgriež, izrobojot zigzaga formā.

Otrkārt, mīklas masu liek ar papīru izklātajās veidnēs. Šī darbība prasa konditora meistarību un zinātību, jo veidnē ir pareizi jāieliek vajadzīgais daudzums mīklas, lai cepšanas process noritētu normāli un mīkla neplūstu pāri papīra malām.

Treškārt, cepšanas process notiek elektriskajā krāsnī 140–200 °C temperatūrā, un tas ilgst no 50 minūtēm līdz divām stundām atkarībā no šķidruma svara topošajā produktā. Šai darbībai ir ārkārtīgi liela nozīme, jo tā nosaka produkta kvalitāti – rezultāts ir atkarīgs no zinātības, izraugoties mīklas konsistencei atbilstošu cepšanas laiku, tādēļ produkts cepšanas procesā ir nepārtraukti jāuzrauga.

Produkts ir gatavs, kad tā garoza iegūst zeltaini brūnu nokrāsu, virspusē saglabājot valganumu, bet apakšā krēmveida mīkstumu. Atkarībā no cepšanas laika Pão de Ló de Ovar veidojas vairāk vai mazāk izteikts pito, kas to padara par īpašu konditorejas izstrādājumu.

Tādējādi ar zinātību par mīklas gatavošanu, tās pildīšanu veidnē un piemērota cepšanas laika izvēli tiek iegūts specifisks produkts Pão de Ló de Ovar.

Pão de Ló de Ovar ražošana ir cieši saistīta ar zinātību, kas nepieciešama mīklas gatavošanai un cepšanai, un produkta gatavošanas pirmsākumi meklējami 18. gadsimta beigās.

Saskaņā ar mutvārdu folkloru 19. gadsimtā Ovarā ar reģionālo saldumu, tai skaitā arī slavenā Pão de Ló de Ovar, ražošanu nodarbojās vairākas ģimenes. 1877. gadā Markišs Gomišs (Marques Gomes) savā darbā Aveiro e seu Distrito, aprakstīdams pilsētu Vila de Ovar, secina: “Konditorejā aizvien vairāk izceļas ar Aveiru konkurējošie [izstrādājumi] pão de ló un ovos molles.”Pão de Ló de Ovar kļuva slavens kā tradicionāls portugāļu saldums, un par to acīmredzot jāpateicas šā produkta kvalitātei un tā spējai laika gaitā iekarot aizvien jaunus tirgus.

Pão de Ló de Ovar publicitāti veicināja arī koru biedrības Orfeão de Ovar rīkotās izrādes, kas notika 1949., 1950. un 1972. gadā.

Turoties atmiņā un uz mēles, kopš 20. gadsimta 80. gadiem produkts Pão de Ló de Ovar ir ieņēmis redzamu vietu lielākajā daļā Portugāles gastronomijas gadatirgu, izpelnoties ievērību nozīmīgākajos pasākumos. Pão de Ló de Ovar ir iekarojis arī Portugāles galvaspilsētas tirgu, it īpaši 19. gadsimta pēdējā desmitgadē, pateicoties Ovaras fregašu apkalpes ieviestajai tradīcijai svētku pasākumos izdāļāt fregašu īpašniekiem un klientiem Pão de Ló de Ovar, ko transportēja pītos grozos.

Arī Pão de Ló Celeste de Ovar, kas plašākā mērogā tika ražots un izplatīts jau kopš 1917. gada, ievērojami veicināja Pão de Ló de Ovar popularitāti.

Pão de Ló de Ovar ir unikāls produkts, kura gatavošanā būtiska ir konditoru zinātība, kas produktam piešķir īpašu garšu un formu, neredzamām saitēm to saistot ar ražošanas apgabalu.

Pão de Ló de Ovar reputācija un atpazīstamība, kura šo produktu jau kopš 18. gadsimta beigām saista tikai un vienīgi ar Ovaras konselu, ir plaši dokumentēta.

Jāuzsver, ka zinātība par Pão de Ló de Ovar gatavošanas mākslu nekad nav izplatījusies aiz Ovaras konselas robežām.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Pao_lo_Ovar.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 22.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/21

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 141/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

ORIEL SEA SALT

ES Nr.: IE-PDO-0005-01318 – 26.2.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Oriel Sea Salt

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Īrija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.6. grupa. Sāls

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Oriel Sea Salt ir nosaukums, ar kuru apzīmē jūras sāli, ko iegūst Orielas (Oriel) ostas līcī, Klogerhedā (Clogherhead), Drohedā (Drogheda), Lautas (Louth) grāfistē Īrijā. Tas ir smalkgraudains, kristālbalts jūras sāls bez piedevām. Tā smalkos graudus mēra mikrometros (μm). 90 % graudu ir 90–500 μm lieli, bet pārējie 10 % graudu 500–1 000 μm lieli. Pēc taustes sāls šķiet gandrīz pulverveida. Šādi graudi (nevis pārslas vai lieli kristāli) ļauj jūras sālim ātrāk iesūkties pārtikas produktā, jo tas viegli izšķīst un izkliedējas visā produktā.

Jūras sālim ir koncentrēta sāļa garša. Tas ir gluds, tas nav ne ass, ne skābs, jo to ievāc slēgtā sistēmā zem spiediena, kura nodrošina to, ka jūras sāls nekad nenonāk saskarē ar gaisu, zemi vai cilvēku līdz brīdim, kad tas tiek izlaists no ražošanas sistēmas gatavs iepakošanai. Tādā veidā tiek nodrošināts tas, ka neapstrādāts jūras sāls Oriel Sea Salt unikālā graudu izmēra, struktūras un glāsmainās garšas dēļ ir ideāla ēdienu sastāvdaļa. Neatkarīgā “aklajā” degustācijā, kurā tika pārbaudīta garša un struktūra, apliecinājās, ka pārtikas produktos izmantoto jūras sāls daudzumu tā intensīvo garšas īpašību dēļ iespējams samazināt par 30 %.

Oriel Sea Salt ir dabiski kristālbalts, tāpēc tas nav jāmazgā vai jāskalo. Tādā veidā tiek nodrošināts tas, ka tā sastāvā vienmēr ir tādas dabiskas jūras minerālvielas kā magnijs, kālijs un teju 65 mikroelementi. (Jūras sāli parasti mazgā tad, ja to ievāc atklātās platībās vai sāls laukos.)

Turpmāk tabulā apkopoti Oriel Sea Salt analīzes rezultāti (± 10 % robežās).

| Oriel Sea Salt analīze
  Testēšanas metode: ICP MS | Oriel Sea Salt |
| --- | --- |
| | mg/kg |
| NaCl | Nātrija hlorīds | Vairāk par 88 % (pēc masas) |
| H2O | Ūdens | Mazāk par 5 % |
| Ca | Kalcijs | Mazāk par 5 mg/kg |
| Mg | Magnijs | 500–800 mg/kg |
| K | Kālijs | Mazāk par 3 000 mg/kg |
| Cu | Varš | Mazāk par 2,0 mg/kg |
| Zn | Cinks | Mazāk par 2,0 mg/kg |
| Cr | Hroms | Mazāk par 1,3 mg/kg |
| Ni | Niķelis | Mazāk par 0,5 mg/kg |
| Pb | Svins | Mazāk par 0,4 mg/kg |
| Mn | Mangāns | Mazāk par 0,1 mg/kg |
| Cd | Kadmijs | Mazāk par 0,04 mg/kg |
| Fe | Dzelzs | Mikrodaudzums |
| P | Fosfors | Mikrodaudzums |
| B | Bors | Mikrodaudzums |
| Co | Kobalts | Mikrodaudzums |
| Hg | Dzīvsudrabs | Mikrodaudzums |

Oriel Sea Salt analīze

Testēšanas metode: ICP MS

Oriel Sea Salt

mg/kg

NaCl

Nātrija hlorīds

Vairāk par 88 % (pēc masas)

H2O

Ūdens

Mazāk par 5 %

Ca

Kalcijs

Mazāk par 5 mg/kg

Mg

Magnijs

500–800 mg/kg

K

Kālijs

Mazāk par 3 000 mg/kg

Cu

Varš

Mazāk par 2,0 mg/kg

Zn

Cinks

Mazāk par 2,0 mg/kg

Cr

Hroms

Mazāk par 1,3 mg/kg

Ni

Niķelis

Mazāk par 0,5 mg/kg

Pb

Svins

Mazāk par 0,4 mg/kg

Mn

Mangāns

Mazāk par 0,1 mg/kg

Cd

Kadmijs

Mazāk par 0,04 mg/kg

Fe

Dzelzs

Mikrodaudzums

P

Fosfors

Mikrodaudzums

B

Bors

Mikrodaudzums

Co

Kobalts

Mikrodaudzums

Hg

Dzīvsudrabs

Mikrodaudzums

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Īrijas jūrā dabiski ievākts jūras sāls.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ražošanas posmi:

Lai nodrošinātu gatavā produkta nemainīgumu, visi ievākšanas, iztvaicēšanas, atdalīšanas un kristalizācijas procesi tiek veikti noteiktajā apgabalā kontrolētos un uzraudzītos apstākļos. Pie ražošanas procesiem pieder:

| — | jūras ūdens sūknēšana un filtrēšana caur filtru sistēmu, |
| --- | --- |

—

jūras ūdens sūknēšana un filtrēšana caur filtru sistēmu,

| — | sāls šķīduma koncentrēšana slēgtā sistēmā zem spiediena, |
| --- | --- |

—

sāls šķīduma koncentrēšana slēgtā sistēmā zem spiediena,

| — | jūras sāls kristalizācija slēgtā sistēmā zem spiediena, |
| --- | --- |

—

jūras sāls kristalizācija slēgtā sistēmā zem spiediena,

| — | smalkgraudainu jūras sāls kristālu ieguve. |
| --- | --- |

—

smalkgraudainu jūras sāls kristālu ieguve.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Orielas osta Klogerhedā atrodas uz ziemeļrietumiem no Klogerhedas zemesraga, kas iesniedzas tālu dziļūdens šaurumos. Konkrētais norobežotais apgabals plešas no Klogerhedas tālākā dienvidu punkta, kura koordinātas ir 53,79497 ziemeļu platuma, –6,21778 rietumu garuma jeb 53°47′42′′ ziemeļu platuma, 6°13′04′′ rietumu garuma, līdz Dananija (Dunany) zemesraga tālākajam ziemeļu punktam, kura koordinātas ir 53,86144 ziemeļu platuma, –6,23838 rietumu garuma jeb 53°51′41′′ ziemeļu platuma, 6°14′18′′ rietumu garuma. Tā garums ir 5 jūras jūdzes, un tas atrodas Dandolkas (Dundalk) līcī, kas ir 2014. gadā klasificēts dzīvu gliemeņu ieguves apgabals ar kodu LH-DB-DB, kuru izdevusi Jūras zvejniecības aizsardzības iestāde.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Jūras sāls izcelsme nosaka tam piemītošo garšu un izskatu. Līdzīgi kā apvidus un laikapstākļi ietekmē vīnogas, tāpat arī sāli Oriel Sea Salt ietekmē dziļūdens straumes, ūdens nepiesārņotība, minerālvielu saturs un tīrība šajā vietā, kā arī procesi, kurus izmanto, lai veidotu, saglabātu un izsmalcinātu minētās īpašības.

Jūras sāls ieguve šajā reģionā notiek jau gadsimtiem ilgi. Citāts no Lautas grāfistes arheoloģijas un vēstures žurnāla (County Louth Archaelogical & Historical Journal): “1667. gada 28. janvārī vikonts Danganons zemes gabalu, kas atradās netālu no Kārlingfordas, iznomāja sāls ražotājam pulkvedim Kukam no Čisvikas Midlseksā sāls ieguves uzsākšanai.” Simtiem gadu Orielas osta ir bijusi sinonīms bagātīgiem zvejas ūdeņiem, kuros vietējie iedzīvotāji ir zvejojuši dziļūdens zivis tieši pie klintīm un ostas ūdeņos. Sāls bija būtiska sastāvdaļa, ko izmantoja, lai ostā izkrautās zivis sagatavotu patēriņam, uzglabāšanai un secīgai transportēšanai uz tirgu. (1797. gada kartē punktā pt mp 16 pm netālu no Ņūristrītas (Newry Street) attēlotas sālsraktuves, un vietējos dokumentos atrodami sīki apraksti par slūžu vārtiem, kas saukti arī par “sāls vārtiem”.)

Golfa straume plūst Īrijas rietumu krasta virzienā, un, sastapusies ar Norvēģu jūras vēsākajiem ūdeņiem, tā apvijas ap Īrijas ziemeļu un ziemeļaustrumu zemesmalu un plūst līdz galamērķim, kas ir piecas jūdzes aiz Orielas ostas līča. Šajā vietā straume beidzas, jo tā sastopas ar Īrijas otrās lielākās upes Boinas (Boyne) spēcīgo izteku.

Orielas osta atrodas ziemeļrietumos no Klogerhedas zemesraga, kas iesniedzas tieši dziļūdens šaurumos. Testi uzrāda, ka sāļums šajos ūdeņos līdzinās sāļumam, kāds parasti piemīt tikai dziļjūras ūdeņiem. Šis paaugstinātais sāļums ir saistīts ar Golfa straumes neparasti dziļo strāvojumu šajā apvidū. Orielas ostā noteiktais ūdens blīvums nemainīgi ir 3,5–3,6 %, kas atbilst dziļāku ūdeņu blīvumam.

Īrijas Jūras institūts Orielas ostas ūdeņus daudzus gadus pēc kārtas ir klasificējis Starptautiskās gliemju un vēžveidīgo kvalitātes “A” kategorijā, kas apzīmē tīrākos jūras ūdeņus. Krabju, omāru, ēdamgliemeņu, nažgliemeņu un citu gliemeņu ieguve Orielas ostas līcī un ap to ir dinamiska uzņēmējdarbība, un šī gliemju un vēžveidīgo ieguves dinamika veicina arī ūdens augsto kvalitāti un minerālvielu saturu. Turklāt šis reģions ietilpst Dandolkas līcī, kas ir 2014. gadā klasificēts dzīvu gliemeņu ieguves apgabals ar kodu LH-DB-DB, kuru Jūras zvejniecības aizsardzības iestāde izdevusi attiecībā uz nažgliemenēm un citām gliemenēm.

Produkta Oriel Sea Salt īpašības ir tieši saistītas ar neparasti dziļajām jūras straumēm ģeogrāfiskajā atrašanās vietā, augsto minerālvielu saturu, kas šādiem sekliem ūdeņiem parasti nepiemīt, un Golfa straumi un plūdmaiņu ūdeņiem, kas apskalo Īrijas ziemeļu zemesmalu un ieplūst Dandolkas līcī un pēc tam Orielas ostas līcī. Šis kvalitatīvais ūdens ar augsto minerālvielu saturu pēc tam tiek iegūts un rafinēts, izmantojot procesu, kurā tas nenonāk saskarē ar gaisu, zemi vai cilvēku, līdz tiek iegūts kristālbalts, nemazgāts un minerālvielām bagāts sāls. Tādā veidā tiek saražots smalkgraudains jūras sāls.

Kopsavilkums:

Saražotā jūras sāls izcelsme nosaka tā īpašības, kas ir tieša saistītas ar ūdens sāļumu, kvalitāti un minerālvielu saturu. To apliecina produkta Oriel Sea Salt smalkie graudi, intensīvā garša un augstais minerālvielu saturs.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---