# Eiropas Savienības C 194/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 194 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 1. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 194

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 1. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 194/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 194/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

Investindustrial/Catelli/Artsana

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 194/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2016/C 194/03 | Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu – Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. )) | 3 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 194/02

Euro maiņas kurss

2

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2016/C 194/03

Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu – Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. ))

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 ( OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp. ))

3

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 194/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 194/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 6 |
| 2016/C 194/06 | Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 9 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 194/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  )

Advent International / Nuplex Industries

1

5

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 194/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

6

2016/C 194/06

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

9

---

| | Labojums |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Labojums II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājumā attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES ( OV C 101, 17.3.2016. ) | 15 |

Labojums

2016/C 194/07

Labojums II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājumā attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES ( OV C 101, 17.3.2016. )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 194/01)

Komisija 2016. gada 23. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8027. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8027. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 31. maijs

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1154 |
| JPY | Japānas jena | 123,83 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4376 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,76185 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2910 |
| CHF | Šveices franks | 1,1044 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,3200 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,022 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,11 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3865 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5108 |
| TRY | Turcijas lira | 3,2927 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5366 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4530 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6640 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6516 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5367 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 326,11 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,5863 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3363 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4895 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 180,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5940 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,149 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,5300 |
| THB | Taizemes bāts | 39,775 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,9850 |
| MXN | Meksikas peso | 20,5185 |
| INR | Indijas rūpija | 74,9510 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1154

JPY

Japānas jena

123,83

DKK

Dānijas krona

7,4376

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,76185

SEK

Zviedrijas krona

9,2910

CHF

Šveices franks

1,1044

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,3200

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,022

HUF

Ungārijas forints

314,11

PLN

Polijas zlots

4,3865

RON

Rumānijas leja

4,5108

TRY

Turcijas lira

3,2927

AUD

Austrālijas dolārs

1,5366

CAD

Kanādas dolārs

1,4530

HKD

Hongkongas dolārs

8,6640

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6516

SGD

Singapūras dolārs

1,5367

KRW

Dienvidkorejas vona

1 326,11

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,5863

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3363

HRK

Horvātijas kuna

7,4895

IDR

Indonēzijas rūpija

15 180,41

MYR

Malaizijas ringits

4,5940

PHP

Filipīnu peso

52,149

RUB

Krievijas rublis

73,5300

THB

Taizemes bāts

39,775

BRL

Brazīlijas reāls

3,9850

MXN

Meksikas peso

20,5185

INR

Indijas rūpija

74,9510

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/3

---

Informācija, kas jāiesniedz saskaņā ar 5. panta 2. punktu

Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) izveide

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.))

(2016/C 194/03)

I.1.   Nosaukums, adrese un kontaktpersona

Reģistrētais nosaukums:

Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Juridiskā adrese:

Kontaktpersona: Oszkár Seszták, direktors, +36 45500700

Grupas e-pasta adrese: hivatal@kisvarda.hu

I.2.   Grupas darbības ilgums

Grupas darbības ilgums: nenoteikts posms

Reģistrācijas datums:

Publicēšanas datums:

II.   MĒRĶI

Grupas vispārējais mērķis ir veicināt grupas locekļu pārrobežu sadarbību nolūkā stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

Konkrētais mērķis ir saskaņā ar starpvaldību konvenciju izveidot pārrobežu sadarbību šādās attīstības jomās:

| a) | transporta un sakaru infrastruktūra; |
| --- | --- |

a)

transporta un sakaru infrastruktūra;

| b) | enerģētika; |
| --- | --- |

b)

enerģētika;

| c) | tūrisms; |
| --- | --- |

c)

tūrisms;

| d) | izglītība un arodapmācība; |
| --- | --- |

d)

izglītība un arodapmācība;

| e) | zinātniskā pētniecība un izstrāde; |
| --- | --- |

e)

zinātniskā pētniecība un izstrāde;

| f) | kultūra; |
| --- | --- |

f)

kultūra;

| g) | veselība; |
| --- | --- |

g)

veselība;

| h) | sports; |
| --- | --- |

h)

sports;

| i) | Tisas un tās pieteku aizsardzība un attīstība; |
| --- | --- |

i)

Tisas un tās pieteku aizsardzība un attīstība;

| j) | loģistika; |
| --- | --- |

j)

loģistika;

| k) | atbalsts MVU; |
| --- | --- |

k)

atbalsts MVU;

| l) | vides un dabas aizsardzība; |
| --- | --- |

l)

vides un dabas aizsardzība;

| m) | lauksaimniecība; |
| --- | --- |

m)

lauksaimniecība;

| n) | problēmas saistībā ar pierobežas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

n)

problēmas saistībā ar pierobežas iedzīvotājiem.

III.   PAPILDINFORMĀCIJA PAR GRUPAS NOSAUKUMU

Nosaukums ungāru valodā:

Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Saīsinājums vai akronīms:

Tisza ETT

Nosaukums ukraiņu valodā:

Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Saīsinājums vai akronīms:

ЄOТС ТИСА

Nosaukums angļu valodā:

Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Saīsinājums vai akronīms:

Tisza EGTC

IV.   LOCEKĻI

IV.1.   Grupas dalībnieku kopskaits: 3

IV.2.   Grupas dalībnieku valstspiederība: Ungārija un Ukraina

IV.3.   Informācija par dalībniekiem

Oficiālais nosaukums:

Kisvárda Városi Önkormányzat

Pasta adrese:

Kontaktinformācija:

Interneta adrese / e-pasts:

Dalībnieka veids: vietējā pašvaldība

Oficiālais nosaukums:

Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Pasta adrese:

Kontaktinformācija:

Interneta adrese:

Dalībnieka veids: vietējā pašvaldība

Oficiālais nosaukums:

Закарпатська обласна рада

Pasta adrese:

Kontaktinformācija:

Interneta adrese:

Dalībnieka veids: reģionālā pašvaldība

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/5

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.8019 – Advent International / Nuplex Industries)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 194/04)

| 1. | Komisija 2016. gada 25. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Advent International Corporation (AIC, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Nuplex Industries Ltd (Nuplex, Jaunzēlande), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 25. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Advent International Corporation (AIC, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Nuplex Industries Ltd (Nuplex, Jaunzēlande), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Advent
  : pasaules mēroga privātā kapitāla ieguldītājs, kas cita starpā kontrolē Allnex Belgium S.A., rūpniecisko sveķu pārklājumu pasaules mēroga ražotāju,
  —   
  Nuplex
  : rūpniecisko sveķu pārklājumu pasaules mēroga ražotājs, |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Advent
  : pasaules mēroga privātā kapitāla ieguldītājs, kas cita starpā kontrolē Allnex Belgium S.A., rūpniecisko sveķu pārklājumu pasaules mēroga ražotāju,

—   
  Nuplex
  : rūpniecisko sveķu pārklājumu pasaules mēroga ražotājs,

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8019 – Advent International / Nuplex Industries uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.8019 – Advent International / Nuplex Industries uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/6

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 194/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

ŠTAJERSKI HMELJ

ES Nr.: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Štajerski hmelj

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovēnija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apiņi ir daudzgadīgi ložņājoši zālaugi. Tie ir divmāju augi, proti, uz viena auga veidojas vai nu tikai sievišķās, vai vīrišķās ziedkopas. Tikai sievišķās ziedkopas var sniegt ekonomisko labumu, jo tikai no sievišķajiem augiem attīstās apiņu rogas.

Štajerski hmelj atšķiras ar savu izsmalcināto apiņu aromātu ar augu, augļu vai ziedu niansēm. Štajerski hmelj ietver Slovēnijas apiņu šķirnes, kas uzskaitītas valsts šķirņu sarakstā, galvenokārt Savinjski Golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian Gold, Styrian Eureka un Styrian Eagle. Visvairāk izplatītās ir tādas šķirnes kā Aurora, Bobek, Celeia un Savinjski Golding, savukārt jaunākas šķirnes, proti, Dana un Styrian Gold, veido mazāku daļu. Šīs šķirnes tiek klasificētas izsmalcinātā aromāta un smaržīgo apiņu grupā (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski Golding) un rūgto apiņu grupā (Dana).

Ik gadu Slovēnijas Apiņu izpētes un alus darīšanas institūts (IHPS) nosaka ēterisko eļļu vidējo saturu un sastāvu svaigi ievāktās un žāvētās apiņu rogās, kas aug aizsargātajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Desmit gadu perioda (2005.–2014. gads) vidējais rādītājs vispopulārākajai šķirnei Aurora bija 1,4 ml ēterisko eļļu 100 g žāvētu apiņu rogu ar 6,1 rel. % farnesēna un 0,8 rel. % linalola. Alfa-humulēna un beta-kariofilēna attiecība bija 3,1. Desmit gadu perioda (2005.–2014. gads) vidējais rādītājs populārajai šķirnei Savinjski Golding bija 1,1 ml ēterisko eļļu 100 g žāvētu apiņu rogu ar 6,0 rel. % farnesēna un 0,5 rel. % linalola. Alfa-humulēna un beta-kariofilēna attiecība bija 2,9.

Štajerski hmelj minimālais ēterisko eļļu saturs ir 0,5 ml ēterisko eļļu 100 g žāvētu apiņu rogu.

Reģistrējamais nosaukums Štajerski hmelj attiecas uz žāvētām apiņu rogām un no tām izgatavotiem produktiem apiņu granulu un apiņu ekstraktu veidā. Visi produkti tiek iegūti no žāvētām apiņu rogām. Tradicionālie apiņu produkti ietver 90. tipa granulas, ar lupulīnu bagātinātas 45. tipa granulas un CO2 vai etanola apiņu ekstraktu.

90. tipa granulas ražo, apiņus samaļot un presējot tos granulu spiednē. 45. tipa granulas ražo, samaļot saldētus žāvētus apiņus, kas iepriekš ir sijāti, lai atdalītu rogu daļiņas, kuras nesatur lupulīnu.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi Štajerski hmelj ražošanas posmi, tostarp apiņu rogu žāvēšana, ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Granulas un ekstraktus var ražot arī ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala. Granulu un ekstraktu ražošanas gaitā žāvētajām apiņu rogām nedrīkst pievienot nekādas vielas.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Štajerski hmelj marķē ar kopīgu logotipu Štajerski hmelj.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

AĢIN ģeogrāfiskais apgabals stiepjas līdz Štajerskas reģiona rietumu robežai un turpinās dienvidrietumu un dienvidu virzienā gar Savas upi. Uz dienvidrietumiem apgabalu noslēdz valsts robeža ar Horvātijas Republiku, uz austrumiem – Muras upe un uz ziemeļiem – valsts robeža ar Austriju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Labvēlīgajiem klimata un augsnes apstākļiem, kas jau pirms vairākiem gadsimtiem ļāva šajā reģionā uzsākt apiņu audzēšanu, ir būtiska nozīme Štajerski hmelj augstās kvalitātes nodrošināšanā un attiecīgi gūtajā starptautiskajā reputācijā un atzinībā.

Štajerski hmelj audzēšanas ģeogrāfiskajā apgabalā plūst vairākas upes (Savinja, Mislinja, Drava un Mura), kam ir būtiska ietekme uz augu augšanu, attīstību un produkta kvalitāti. Augsne šo upju krastu terasēs galvenokārt sastāv no vidēji dziļa un dziļa karbonātu augsnes slāņa virs smilšgrants, ko klasificē karbonāta augšņu grupā. Tie ir piemērotākie augsnes veidi apiņu audzēšanai. Nozīmīgs faktors, kas nosaka apiņu augšanas un attīstības ātrumu, ir arī temperatūra. Vislabāk apiņi aug temperatūrā no 15 °C līdz 18 °C. Visā ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā audzē apiņus, ir šis optimālais temperatūras diapazons. Augšanas laikā apiņiem vajadzīgi nokrišņi no 500 līdz 600 mm apmērā. Augšanas sezonā (no aprīļa līdz septembrim) ģeogrāfiskajā apgabalā vidējais nokrišņu daudzums ir 690 mm.

Norādītajam ģeogrāfiskajam apgabalam ir liela ietekme uz apiņu audzēšanu, jo klimats, augsne un tradīcijas nosaka Štajerski hmelj kvalitāti un attiecīgi tā reputāciju. Ģeogrāfiskā apgabala ietekme atspoguļota Savinjski Golding izpētē. 19. gadsimta beigās no Anglijas tika ievesta Anglijas apiņu šķirne Fuggle. Pēc 1926. gada, kad jutīgākās šķirnes bija iznīcinājusi neīstā miltrasa, popularitāti sāka iegūt Fuggle ekotips Savinjski Golding. Lai gan Savinjski Golding ģenētiski pieder Fuggle grupai, tā ēterisko eļļu kvalitāte atšķiras no Fuggle šķirnēm. To nosaka audzēšanas ģeogrāfiskā apgabala ietekme, kas atspoguļojas eļļu sastāvā un kvalitātē (Joh. Barth & Sohn GmbH). Šo abu šķirņu vairāku paraugu atsevišķu ēterisko eļļu sastāvdaļu salīdzinājums rāda, ka Savinjski Golding ir zemāka beta-kariofilēna maksimālā vērtība, kas tai piešķir augstāku maksimālo vērtību attiecībai starp alfa-humulēnu un beta-kariofilēnu. Alfa-humulēna un beta-kariofilēna attiecība ir viens no galvenajiem apiņu aromāta kvalitātes rādītājiem. Salīdzinot ar Fuggle, Savinjski Golding ir augstākas maksimālās vērtības farnesēnam un linalolam, kas ir vēl divi izsmalcināta apiņu aromāta rādītāji (kā apliecinājuši daudzi konstatējumi Slovēnijas Apiņu izpētes un alus darīšanas institūta 60 gadu darba gaitā). Tieši šī šķirne – Savinjski Golding – nodrošina Štajerski hmelj (Štīrijas apiņi) reputāciju šajā nozarē visā pasaulē.

Štajerski hmelj izmanto gandrīz tikai (99 %) alus darīšanai, tas piešķir alum tam raksturīgo rūgtumu un aromātu, ko nodrošina apiņu rūgtvielas un ēteriskās eļļas. Štajerski hmelj ir plaši pazīstami, pateicoties izsmalcinātajam aromātam, un tiem ir augsts ēterisko eļļu saturs, dažos gadījumos virs 4,0 ml uz 100 g žāvētu apiņu rogu.

Produkta kvalitāti, t. i., alfa skābju vai ēterisko eļļu augsto saturu, vienveidību un stabilitāti vēl vairāk uzlabo mērķtiecīga šķirņu veidošana, kuras rezultātā ir izveidotas jaunas Slovēnijas apiņu šķirnes. Visos produkta veidos ir augstāks alfa skābju un ēterisko eļļu saturs. Savinjski Golding šķirnei seko jaunas vietējās Slovēnijas šķirnes, kas saglabā raksturīgo un patīkamo apiņu aromātu ar dažādām augļu un ziedu niansēm. Šīm šķirnēm ir unikāla un pozitīva reputācija visā pasaulē, un tās alum piešķir patīkamu, pilnīgu rūgtumu un augstas kvalitātes garšu.

Izaudzēto apiņu kvalitāti ietekmē arī augu audzēšana no augstas kvalitātes stādāmā materiāla un mātesaugiem, kuros nav vīrusu un viroīdu.

Apiņu audzēšanai Slovēnijā ir senas tradīcijas. Freizingas arhibīskapijai piederošās Škofja Loka muižas zemesgrāmatas ierakstos apiņi saistībā ar alus darīšanu ir minēti jau aptuveni 1160. gadā. Intensīvāka apiņu audzēšana sāka attīsties pēc 1870. gada.

Avīzē Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči 1852. gadā tika publicēti detalizēti norādījumi par apiņiem “Priporočilo hmelja” (Ieteikumi par apiņiem) slovēņu valodā (Dr. Janez Bleiweiss, 1852. gada 15. februāris).

Štajerski hmelj 1883. gadā ir minēts Štīrijas Uzņēmējdarbības asociācijas 1883. gada 12. augustaGospodarska priloga (uzņēmējdarbības pielikums), norādot, ka 1881. un 1882. gadā Štajerski hmelj bija agrīnākā šķirne, kas Nirnbergā nonāca tirdzniecībā.

Avīzē Jutro1929. gada 24. septembrī ziņots, ka 1929. gada 20. septembrī Strasbūras tirgū Štajerski hmelj sasniedza divreiz augstāku cenu nekā labākās šķirnes no Elzasas, kas parādīja, ka šī šķirne ir uz pareizā ceļa, lai iegūtu sev pienākošos reputāciju.

Ārpus Slovēnijas Štajerski hmelj vairāk atpazīst un novērtē ar tās nosaukumu angļu valodā, proti, Styrian hops (Štīrijas apiņi).

Apiņu audzēšanas un alus darīšanas nozares ekomuzejā Žalecā ir aplūkojama Dienvidslāvijas Karalistes (1929.–1945. gads) laikā drukāta brošūra ar nosaukumu “Štīrijas apiņi”. Saskaņā ar brošūrā sniegto informāciju Dienvidslāvijā netika patērēts liels daudzums Štajerski hmelj, tādēļ lielākā daļa tika eksportēta uz AK, ASV, Kanādu, Beļģiju, Franciju un Tālajiem Austrumiem. Brošūrā pircējs arī tiek īpaši brīdināts par to, kādi marķējumi un sertifikāti ļaus izvairīties no Štajerski hmelj viltojumu iegādes.

Mūsdienās Štajerski hmelj, ko tirgo kā Štīrijas apiņus, ir pazīstams visās vadošajās un arī vairākās mazākās alusdarītavās visā pasaulē. Starptautiskās izstādēs un degustācijās pieredzējuši alus lietpratēji augsti vērtē Štajerski hmelj un atzīst to par ļoti kvalitatīvu.

Pateicoties Štajerski hmelj augstajai kvalitātei, daudzi klienti augstu vērtē produktus, kuri izgatavoti no Štajerski hmelj, kas ir viņu alus darīšanas būtiska daļa. Apiņu tirdzniecība Slovēnijā ir lielā mērā vērsta uz eksportu – jau vairākus gadus uz ārvalstu tirgiem tiek eksportēti vairāk nekā 95 % izaudzēto produktu.

Līdz pat šim brīdim ir saglabāta Štajerski hmelj reputācija, par ko daļēji jāpateicas tradicionālajiem apiņu svētkiem, piemēram, augusta apiņu audzētāju festivālam Braslovičē (Praznik hmeljarjev v Braslovčah) un apiņu audzētāju dzīrēm (Hmeljarski likof), ko rīko oktobra sākumā Žalecā, kā arī apiņu vecākā un apiņu karalienes ikgadējai ievēlēšanai. Pirms dažiem gadiem Žalecā atklāja Apiņu audzēšanas un alus darīšanas nozares ekomuzeju, kas galvenokārt veltīts apiņu audzēšanas tradīcijai Slovēnijā.

Par Štajerski hmelj reputāciju mūsdienās liecina dažādi avoti (grāmatas, tīmekļa vietnes, apraides utt.) – visos ir uzsvērta Štajerski hmelj kvalitāte un reputācija (piemēram, Slohops – “Mazs zieds, kas Slovēnijas ielejā veido lielu nozari”, 2015. gada 7. augusts, Ļubļana, RTV Slovēnija tīmekļa vietne).

Grāmatā World Beer (Dorling Kindersley, 2013. gads, Londona, AK) autors Tim Hampson raksta, ka tieši Štajerski hmelj piešķir Greene King IPA rūgtajam alum apelsīna un greipfrūta garšu. Tas pats autors citā sējumā The Beer Book (Dorling Kindersley, 2008. gads, 2015. gads) norāda, ka Štajerski hmelj ir apiņu šķirne, ko izmanto Šrilankā esošajā Lion alusdarītavā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/9

---

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2016/C 194/06)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikumu saskaņā ar Komisijas 2013. gada 18. decembra Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punktu.

MAZNOZĪMĪGA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012
   (2)
  53. panta 2. punkta otro daļu

HOLLANDSE MAATJESHARING / HOLLANDSE NIEUWE / HOLLÄNDISCHER MATJES

ES Nr.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016.

ACVN ( ) AĢIN ( ) GTĪ ( X )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Nosaukums | : | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLAND |

Nosaukums

:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Adrese

:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLAND

Tālruņa numurs

:

+31 703549090

E-pasta adrese

:

info@dulk.nl

Valsts iestādes un Komisija jau ir atzinušas Nederlandse Haringgroothandelsvereniging par “grupu” Regulas (ES) Nr. 1151/2012 nozīmē. Ņemot vērā prasības, kuras jāievēro “grupas” statusa iegūšanai, minētā atzīšana nozīmē, ka Nederlandse Haringgroothandelsvereniging ir likumīgās intereses saistībā ar šo pieteikumu. Turklāt būtisks ir fakts, ka attiecībās ar valsts iestādēm Nederlandse Haringgroothandelsvereniging vienmēr ir pārstāvējusi Nīderlandes siļķu vairumtirgotāju intereses.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Nīderlande

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☐ | Produkta apraksts |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☐ | Ražošanas metode |
| — | ☐ | Saikne |
| — | ☐ | Marķējums |
| — | ☒ | Cits: 3.2. apakšpunkts “Nosaukums” (apraksts) |

—

☐

Produkta apraksts

—

☐

Izcelsmes apliecinājums

—

☐

Ražošanas metode

—

☐

Saikne

—

☐

Marķējums

—

☒

Cits: 3.2. apakšpunkts “Nosaukums” (apraksts)

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments nav jāgroza. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments ir jāgroza. |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| — | ☒ | Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu. |

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments nav jāgroza.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments ir jāgroza.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

—

☒

Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu.

5.   Grozījums vai grozījumi

Sākotnējā pieteikumā pieļautās kļūdas dēļ, Hollandse nieuwe tirdzniecības gads neatbilst valsts noteikumiem.

Tāpēc 3. punkta (“Reģistrācijas pamatojums”) 3.2. apakšpunktā (“Nosaukums”) mēs vēlamies grozīt nosaukuma Hollandse nieuwe aprakstu saskaņā ar turpmāk izklāstīto formulējumu.

(sākotnējais formulējums)

Hollandse nieuwe ir Nīderlandē labi zināms jēdziens; tas ir sens tradicionāls nosaukums, ar kuru drīkst apzīmēt tikai tradicionālo produktu, ko zvejo un pārdod laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam.

(jaunais formulējums)

Hollandse nieuwe ir Nīderlandē labi zināms jēdziens; tas ir sens tradicionāls nosaukums, ar kuru drīkst apzīmēt tikai tradicionālo produktu, ko zvejo laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam un ko drīkst pārdot ar šo nosaukumu laikā no tā paša kalendārā gada 1. maija līdz 30. septembrim.

Šis grozījuma pieteikums tiek iesniegts drīz pēc publicēšanas 2015. gada 1. oktobraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tādēļ, ka, gatavojoties nākamajai zvejas sezonai, mēs jau tagad vēlamies nodrošināt zināmu saskaņotību starp valsts noteikumiem un GTĪ dokumentāciju attiecībā uz nosaukumu Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

HOLLANDSE MAATJESHARING / HOLLANDSE NIEUWE / HOLLÄNDISCHER MATJES

ES Nr.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016.

“Nederland”

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

Tiek lūgts reģistrēt nosaukumus Hollandse maatjesharing/Hollandse nieuwe

Tiek lūgts reģistrēt arī nosaukumu Holländischer Matjes vācu valodā.

2.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts:

| — | ☒ | iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām. |

—

☒

iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

—

☐

ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

3.2.   Nosaukums:

| — | ☒ | ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes. |

—

☒

ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

—

☐

identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Nosaukums Hollandse maatjesharing ir uzskatāms par kopēju apzīmējumu, ar kādu ir aizsargāts tradicionālais produkts, kuru iegūst zvejas sezonā no 1. maija līdz 31. augustam. Hollandse maatjesharing/Holländischer Matjes ar šādu nosaukumu var pārdot gan pirms, gan pēc 31. augusta – zvejas sezonas beigām.

Hollandse nieuwe ir Nīderlandē labi zināms jēdziens; tas ir sens tradicionāls nosaukums, ar kuru drīkst apzīmēt tikai tradicionālo produktu, ko zvejo laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam un ko drīkst pārdot ar šo nosaukumu laikā no tā paša kalendārā gada 1. maija līdz 30. septembrim.

Nosaukumi izsaka produkta specifiskās iezīmes. Tos izmanto, lai apzīmētu maatjesharing, proti, jaunas siļķes, kuras, izmantojot gadsimtiem senu tradicionālu holandiešu metodi, ir atžaunotas vai atgalvotas un pēc tam iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu un kuras pēc dabiskās fermentatīvās nogatavināšanas ir lietojamas uzturā. Termins maatjesharing norāda uz bioloģiskās attīstības stadiju, kādu ir sasniegušas siļķes, proti, tas apzīmē siļķes, kuras ir nozvejotas laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam. Vārds maatje ir darināts no vārda maagdje (jaunava): laikā, kad siļķes tiek nozvejotas, tām vēl nav attīstījušies pieņi vai ikri. Tātad termins maatjesharing kā tāds attiecas tikai uz izejvielām. Vārds Hollandse apzīmē ar tām saistīto tradicionālo ražošanas metodi. Jaunās siļķes faktiski var apstrādāt arī citos veidos.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Hollandse maatjesharing ir nosaukums, ar kuru apzīmē siļķes (Clupea harengus), kas ir vismaz trīs gadus vecas. Tās ir slaidas, samērā nelielas zivis, uz kuru tumšzilās muguras ir viena īsa spura. Šo siļķu asakas ir mīkstas. Citas maatjesharing raksturīgās pazīmes ir šādas:

| — | mazi dzimumorgāni (3–8 mm), |
| --- | --- |

—

mazi dzimumorgāni (3–8 mm),

| — | pieņi vai ikri nav saskatāmi ar neapbruņotu aci, |
| --- | --- |

—

pieņi vai ikri nav saskatāmi ar neapbruņotu aci,

| — | koši sarkanas olnīcas, sarkanīgi/pelēki sēklinieki, |
| --- | --- |

—

koši sarkanas olnīcas, sarkanīgi/pelēki sēklinieki,

| — | caurspīdīgi balts tauku slānis, |
| --- | --- |

—

caurspīdīgi balts tauku slānis,

| — | balta gaļa, |
| --- | --- |

—

balta gaļa,

| — | svaigs, sāļš, vairāk vai mazāk nobriedušu zivju aromāts, |
| --- | --- |

—

svaigs, sāļš, vairāk vai mazāk nobriedušu zivju aromāts,

| — | maigas un treknas konsistences gaļa, |
| --- | --- |

—

maigas un treknas konsistences gaļa,

| — | krēmīga, iesāļa un delikāta garša. |
| --- | --- |

—

krēmīga, iesāļa un delikāta garša.

Specifika

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes specifika ir saistīta ar vairākām produkta raksturīgajām iezīmēm, proti:

| — | par izejvielu izmantoto maatjesharing īpašajām iezīmēm, |
| --- | --- |

—

par izejvielu izmantoto maatjesharing īpašajām iezīmēm,

| — | tradicionālo holandiešu metodi, ar kādu zivis tiek atžaunotas vai atgalvotas, iesālītas un nogatavinātas. |
| --- | --- |

—

tradicionālo holandiešu metodi, ar kādu zivis tiek atžaunotas vai atgalvotas, iesālītas un nogatavinātas.

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes īpašās pazīmes rodas, pateicoties izmantoto izejvielu un tradicionālās ražošanas metodes apvienojumam.

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes atšķiras no produkta “bokking”, kuru gatavo, kūpinot un sālot veselas siļķes, kurās ir pieņi vai ikri. “Bokking” ir siļķes, kas ir iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu un pēc tam izžāvētas kūpinot. Šīs siļķes tiek kūpinātas temperatūrā, kas nepārsniedz 25 °C, savukārt Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek atžaunotas vai atgalvotas, pēc tam iesālītas un sasaldētas. Gardēži “bokking” pieņus un ikrus uzskata par īstu delikatesi. Jaunajām siļķēm maatjesharing, ko izmanto Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes ražošanā, ir neliels daudzums pieņu vai ikru.

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes no marinētām siļķēm vai siļķu tīteņiem atšķiras ar to, ka šos produktus izgatavo no siļķēm, kuras jau ir izlaidušas pieņus vai iznērsušas ikrus, un tāpēc ir pārāk liesas, lai no tām ražotu Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes. Siļķu tītenis ir marinēta siļķes fileja, kas aptīta ap marinētu gurķīti un sīpoliem un sasprausta ar kociņu.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Kā norādīts 4.1. punktā, Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek iegūtas zvejas sezonas sākumā (no maija līdz augustam) un apstrādātas, izmantojot vienu no turpmāk aprakstītajām metodēm.

Maatjesharing atlase

Kad siļķes ir nozvejotas, tās pārbauda, lai pārliecinātos par atbilstību 4.1. punktā minētajām pazīmēm. Pēc tam tiek pārbaudīts, vai tauku slānis ir caurspīdīgi balts. Lai pārliecinātos par dzimumorgānu krāsu, siļķes ir jāuzšķērž.

Ja paraugs neliecina par to, ka siļķes ir piemērotas maatjesharing, tās tiek izmantotas citiem mērķiem.

Apstrādes process

Viss apstrādes process, kas aptver atžaunošanu, sālīšanu un nogatavināšanu, notiek saskaņā ar tradicionālo holandiešu recepti.

Pēc nozvejošanas maatjesharing tiek atžaunotas vai atgalvotas. To var darīt uz kuģa vai krastā.

Atžaunošana nozīmē, ka tiek atdalītas siļķes žaunas un izņemti iekšējie orgāni, atstājot aizkuņģa dziedzeri. Atžaunošana arvien biežāk tiek automatizēta, taču to var darīt arī ar īpašu nazi. Tādā veidā zivij labi notek asinis, un tiek iegūta gaiša gaļa. Aizkuņģa dziedzeris izdala fermentu, kas palīdz siļķei sagremot barību. Pēc siļķes nāves ferments pārveido zivs olbaltumvielas. Tā sākas fermentatīvā nogatavināšana, kas piešķir Hollandse maatjesharing īpašo garšu, smaržu un konsistenci. Nogatavināšana ir treknās zivs gaļas autolīze aizkuņģa dziedzera fermentu ietekmē.

Tāds pats rezultāts tiek iegūts, atgalvojot zivi. Tas nozīmē, ka galva tiek pilnībā atdalīta, savukārt tad, ja siļķes tiek atžaunotas, galva paliek pie zivs.

Attiecībā uz nogatavināšanas procesu jāteic, ka abi paņēmieni ir vienlīdz iedarbīgi.

Nogatavināšanas process

Atžaunotās vai atgalvotās siļķes tiek iesālītas. To var darīt divējādi:

| — | zivis tiek pārkaisītas ar sausu sāli, kura iedarbībā izdalās mitrums un asinis, no kuriem veidojas dabiskais sālījums, |
| --- | --- |

—

zivis tiek pārkaisītas ar sausu sāli, kura iedarbībā izdalās mitrums un asinis, no kuriem veidojas dabiskais sālījums,

| — | sāls tiek izšķīdināts ūdenī, iegūstot sālījumu, kurā tiek ievietotas siļķes. Par sālījumu var izmantot arī jūras ūdeni, kam pievienots papildu sāls. |
| --- | --- |

—

sāls tiek izšķīdināts ūdenī, iegūstot sālījumu, kurā tiek ievietotas siļķes. Par sālījumu var izmantot arī jūras ūdeni, kam pievienots papildu sāls.

Izmantotajam sālim nav jāatbilst nekādām īpašām prasībām. Ar iesālīšanu sākas nogatavināšanas process. Lai iegūtu galaproduktu, maatjesharing atkarībā no to lieluma, svara un tauku satura tiek gatavinātas no 4 stundām līdz 4 dienām, tās tiek gatavinātas ar sālījumu pildītās mucās, spaiņos vai kublos atkarībā no tirgus pieprasījuma, turklāt lielas siļķes sālījumā tiek turētas ilgāku laiku nekā mazas siļķes. Sāls palēnina nogatavināšanās procesu, tāpēc Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes ir uzglabājamas ilgāku laiku, to īpašībām (garšai) nemainoties.

Ir 3 dažādas apstrādes metodes.

| 1. | Atžaunošana jūrā, proti, siļķes tiek atžaunotas un iesālītas uz kuģa, lai nogatavināšanas process varētu sākties nekavējoties. Pēc tam siļķes tiek sasaldētas. |
| --- | --- |

1.

Atžaunošana jūrā, proti, siļķes tiek atžaunotas un iesālītas uz kuģa, lai nogatavināšanas process varētu sākties nekavējoties. Pēc tam siļķes tiek sasaldētas.

| 2. | Atžaunošana krastā, proti, siļķes pēc nozvejošanas tiek turētas atvēsinātas jūras ūdenī un izkrautas, pēc tam tās tiek atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, nogatavinātas un sasaldētas. |
| --- | --- |

2.

Atžaunošana krastā, proti, siļķes pēc nozvejošanas tiek turētas atvēsinātas jūras ūdenī un izkrautas, pēc tam tās tiek atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, nogatavinātas un sasaldētas.

| 3. | Siļķes vispirms tiek sasaldētas (bez apstrādes vai šķirošanas), vēlāk krastā tās tiek atkausētas, tad atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, un pēc tam sākas nogatavināšanas process. |
| --- | --- |

3.

Siļķes vispirms tiek sasaldētas (bez apstrādes vai šķirošanas), vēlāk krastā tās tiek atkausētas, tad atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, un pēc tam sākas nogatavināšanas process.

Ar visām šīm metodēm tiek iegūts labs produkts Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes.

Siļķu sasaldēšana ir obligāta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (3).

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes var pārdot gan filetētas, gan nefiletētas. Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes var filetēt ar rokām vai mehanizēti, un to dara pēc nogatavināšanas procesa, kas 0–4 °C temperatūrā ilgst 1–7 dienas. Ja zivis ir atžaunotas, nogatavināšanas process var notikt gan pirms, gan pēc saldēšanas.

Kontrole

Zivju tirgotāji tradicionāli pārbauda (nogatavinātās) siļķes Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes turpmāk aprakstītajos veidos.

| 1. | Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek apostītas (parasti tās atrodas spaiņos). Zivīm jāsmaržo svaigi, tās nedrīkst būt sabojājušās. |
| --- | --- |

1.

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek apostītas (parasti tās atrodas spaiņos). Zivīm jāsmaržo svaigi, tās nedrīkst būt sabojājušās.

| 2. | Sālījumam jābūt labā krāsā un dzidram. Sālījums ir jānogaršo. Sālījumam un nogatavinātajam produktam nedrīkst būt pēcgaršas. |
| --- | --- |

2.

Sālījumam jābūt labā krāsā un dzidram. Sālījums ir jānogaršo. Sālījumam un nogatavinātajam produktam nedrīkst būt pēcgaršas.

| 3. | Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek pārbaudītas ar tausti. Tas notiek, viļājot siļķes šurpu turpu starp pirkstiem. Siļķu konsistencei jābūt stingrai un maigai vienlaikus. |
| --- | --- |

3.

Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes tiek pārbaudītas ar tausti. Tas notiek, viļājot siļķes šurpu turpu starp pirkstiem. Siļķu konsistencei jābūt stingrai un maigai vienlaikus.

| 4. | No spaiņa uzmanīgi tiek izņemta 1 vai 2 siļķes, lai tās filetētu novērtēšanas vajadzībām. Tiek noskaidrots, vai to kuņģī ir planktons, un novērtēts zemādas tauku slānis. |
| --- | --- |

4.

No spaiņa uzmanīgi tiek izņemta 1 vai 2 siļķes, lai tās filetētu novērtēšanas vajadzībām. Tiek noskaidrots, vai to kuņģī ir planktons, un novērtēts zemādas tauku slānis.

Saskaņā ar tradīcijām jaunā nozveja tiek publiski novērtēta, pirms izsolē tiek laista pirmā muca. Tomēr ikviens zivju tirgotājs vēlreiz tādā pašā veidā pārbauda Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes, ko viņš ir iegādājies.

Turklāt tiek veiktas izlases pārbaudes, lai pārliecinātos par to, vai:

| 1. | nosaukums ir lietots pareizi, |
| --- | --- |

1.

nosaukums ir lietots pareizi,

| 2. | nozvejas datums ir laikā no maija līdz augustam, |
| --- | --- |

2.

nozvejas datums ir laikā no maija līdz augustam,

| 3. | produkts ir atžaunots vai atgalvots, iesālīts un nogatavināts. |
| --- | --- |

3.

produkts ir atžaunots vai atgalvots, iesālīts un nogatavināts.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Tradicionālā ražošanas metode

Vēsturnieki joprojām diskutē par to, vai siļķu atžaunošanas pirmatklājēja gods tiešām pienākas Villemam Beikelsonam (Willem Beukelzoon) no Bīrflītas (Biervliet). Vēsturnieks Vīrda (Wierda), kas sarakstījis grāmatu par izgudrojumiem un izgudrotājiem, bija par to pārliecināts:

“Tradīcija sālīt siļķes un citas zivis izveidojās tikai pirms 300 gadiem, un to aizsāka zvejnieks Villems Beikelsens (Willem Beukelsen) no Bīrflītas (..), pilsētas Flandrijas zemē. Viņš vispirms atžaunoja siļķes, tad iesālīja tās mucās, lai nogādātu krastā. Viņš nomira 1397. gadā, un viņa ģerbonī bija divi ķidājamie naži. Viņš iemantoja lielu slavu, un vietējie iedzīvotāji joprojām zina rādīt, kur atrodas viņa kapa vieta. Ķeizars Kārlis V, kurš siļķes nebūt nesmādēja, (..) godāja šā vīra piemiņu un tālab 1556. gadā kopā ar savu māsu Mariju, Ungārijas karalieni un arī Francijas karalieni, devās ceļā uz Bīrflītu, lai apmeklētu viņa kapu un svētītu viņa dvēseli.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders’ 1733)

Nav svarīgi, vai tas tiešām bija Beikelsons, kurš atklāja siļķu atžaunošanas procesu, vai arī to neatkarīgi cits no cita aizsāka dažādi cilvēki dažādās vietās. Tajos laikos neviens neko nezināja par fermentu iedarbību, un tātad atklājuma vērtība faktiski netika izprasta. Atžaunošana notika galvenokārt krastā (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes, 2004).

Viduslaikos siļķu zvejā sākotnēji dominēja Skones reģions, kas tolaik piederēja Dānijai. Tomēr 1384. gads iezīmēja pagrieziena punktu siļķu zvejas vēsturē. Gadskārtējā Hanzas dienā Hanzas pilsētas atteicās sniegt pakalpojumus holandiešu zvejas kuģiem. Šā aizlieguma rezultātā siļķu zvejnieki pārvietoja savu darbību uz Holandi. Holandiešu zvejniekiem, kuri vairs nebija gaidīti ne Skonē, ne Anglijā, nekas cits neatlika, kā apstrādāt siļķes uz kuģiem, kamēr tie atradās jūrā. Tādā veidā holandieši uzlaboja savu produktu kvalitāti tiktāl, ka tā pārspēja Skones siļķu kvalitāti:

“Tas, ka holandieši bija apstākļu spiesti tīrīt un sālīt siļķes uz kuģa tūlīt pēc to nozvejošanas, visticamāk, ievērojami uzlaboja to kvalitāti un uzglabājamību.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis, 2011)

H. Stams (Stam) savā grāmatā uzsvēra to, cik svarīga bija sālīšana. Sāls aizkavē baktēriju attīstību, un tam bija liela nozīme siļķu uzglabājamības ziņā. Tā kā siļķes tika iesālītas, kuģi varēja ilgāk palikt jūrā, jo produkts nebojājās. Tieši tīrīšana, pareizāk sakot, atžaunošana ir process, kas produktu Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes padara tik unikālu. Holandiešu valodā ar vārdu kaak (žoklis) var apzīmēt arī žaunas, un kaken nozīmē iekšējo orgānu izņemšanu. Atžaunošanā īpaši svarīgi ir tas, ka iekšējie orgāni netiek izņemti pilnībā, kā tas ir ķidāšanas gadījumā. Šai atšķirībai ir izšķiroša nozīme: Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes ražošanā galvenais ir tas, ka aizkuņģa dziedzeris paliek zivī. Šis dziedzeris satur fermentus, kuri šķeļ olbaltumvielas un gādā par gaļas nogatavināšanos. Pavasarī maatjesharing ir augsts fermentu saturs. Atžaunošanas aizsākšana apvienojumā ar sālīšanu pavēra iespēju izmantot lielākus kuģus un piekļuvi tālākām zvejas vietām. Tādējādi varēja nozvejot un izkraut lielāku daudzumu zivju. Šāds apjoma palielinājums veicināja labklājības pieaugumu (Stam, 2011).

Holandiešu slava siļķu zvejā izveidojās, pateicoties tam, ka 1384. gadā ieviestā aizlieguma dēļ atžaunošanu krastā aizstāja atžaunošana jūrā. Kad Nīderlandes zvejnieki vairs nebija gaidīti Skonē, tie siļķes atžaunoja uz kuģa un tad sālīja mucās. Uz kuģa atžaunotām siļķēm labāk notek asinis. Šādai metodei ir liela priekšrocība. Savukārt tad, kad atžaunošana norisinās pēc zināma laika krastā, siļķēm asinis vairs nenotek tik labi, jo ir sarecējušas. Lietpratēji joprojām spēj nošķirt uz kuģa atžaunotās siļķes no tām, kuras atžaunotas krastā. Siļķu atžaunošana uz kuģa iezīmēja pagrieziena punktu siļķu zvejā, un Nīderlande no tā guva lielu labumu. Sākot no 1450. gada, nozare attīstījās par lielapjoma komerciālo siļķes zveju, ko izmantotā kuģa veida (buis) dēļ sauca par buisnering un no 1567. gada par lielo zveju (Groote Visscherij) (Stam, 2011). Gadu desmitiem ilgi, līdz pat 1857. gadam, siļķu atžaunošanas monopols piederēja trim pilsētām pie Māsas upes: Šīdamai (Schiedam), Flārdingenei (Vlaardingen) un Māssloisai (Maassluis).

Tradicionālās izejvielas

Pagājušā gadsimta septiņdesmito gadu beigās krājumu noplicināšanās dēļ siļķu zveja Ziemeļjūrā tika aizliegta. Vairumtirgotāji no Nīderlandes tad pārcēlās uz Dāniju. Dāņi Skagerakā zvejoja siļķes, kas bija ļoti līdzīgas Ziemeļjūras maatjesharing. Atžaunošana un nogatavināšana dāņiem tolaik vēl bija sveša. Holandieši pārbaudītos paņēmienus izmantoja siļķu apstrādei Jitlandē. Siļķu zveja Ziemeļjūrā tika atkal atļauta 1983. gadā, taču tā bija ierobežota. Tomēr nīderlandieši turpināja iepirkt un apstrādāt dāņu siļķes. Tās joprojām bija tās pašas Ziemeļjūras siļķes, kuras pirms tam bija zvejojuši holandiešu kuģi. Dažus gadus vēlāk nīderlandiešu siļķu tirgotāji paplašināju savu darbību līdz Norvēģijai un – mazākā mērā – līdz Skotijai. Nīderlandē tiek svinēta Karoga diena (Vlaggetjesdag); kādreiz tā bija diena, kas siļķu zvejas flote izgāja no ostas, tagad tajā atzīmē Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes ierašanos. Karoga diena pirmo reizi tika popularizēta 1947. gadā. Flotes iziešanai jūrā bija simboliska nozīme, un tā bija kā cerību stars nabadzīgajiem iedzīvotājiem. Hollandse maatjesharing / Hollandse nieuwe / Holländischer Matjes ierašanās liecināja, ka tuvojas labāki laiki, un Karoga diena iezīmēja to sākumu.

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

(2)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

---

Labojums

| 1.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 194/15

---

Labojums II pielikuma un IIIb pielikuma 1. un 2. tabulas atjauninājumā attiecībā uz piemērojamajām euro vērtībām saskaņā ar 10.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/76/ES

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 101, 2016. gada 17. marts
  )

(2016/C 194/07)

1. lappusē II pielikumā tabulā:

tekstu:

| | “Ne vairāk kā trīs asis | Ne mazāk kā četras asis |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV un mazāk piesārņojošs | 884 | 1 475 |

“Ne vairāk kā trīs asis

Ne mazāk kā četras asis

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV un mazāk piesārņojošs

884

1 475

Mēnesī un nedēļā

Maksimālās mēneša un nedēļas likmes nosaka proporcionāli infrastruktūras izmantošanas ilgumam.

Dienā

Lietošanas maksa dienā visām transportlīdzekļu kategorijām noteikta vienāda, un tās apmērs ir EUR 13.”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

| | “Ne vairāk kā trīs asis | Ne mazāk kā četras asis |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV un mazāk piesārņojošs | 842 | 1 404 |

“Ne vairāk kā trīs asis

Ne mazāk kā četras asis

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV un mazāk piesārņojošs

842

1 404

Mēnesī un nedēļā

Maksimālās mēneša un nedēļas likmes nosaka proporcionāli infrastruktūras izmantošanas ilgumam.

Dienā

Lietošanas maksa dienā visām transportlīdzekļu kategorijām noteikta vienāda, un tās apmērs ir EUR 12.”

2. lappusē IIIb pielikumā:

| a) | tekstu:
  “1. tabula


  Maksimālā maksa par gaisa piesārņojumu








  Cents/transportlīdz.kilometrs | Piepilsētas ceļi
  (tostarp autoceļi) | Starppilsētu ceļi
  (tostarp autoceļi) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  pēc 2013. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  pēc 2017. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 0 | 0” |

a)

tekstu:

“1. tabula

1. tabula

Maksimālā maksa par gaisa piesārņojumu

Maksimālā maksa par gaisa piesārņojumu

Cents/transportlīdz.kilometrs

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

pēc 2013. gada 31. decembra

0

0

3,5

2,3

EURO VI

pēc 2017. gada 31. decembra

0

0

2,3

1,2

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

0

0”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

“1. tabula

Maksimālā maksa par gaisa piesārņojumu

| Cents/transportlīdz.kilometrs | Piepilsētas ceļi
  (tostarp autoceļi) | Starppilsētu ceļi
  (tostarp autoceļi) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  pēc 2013. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  pēc 2017. gada 31. decembra | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 0 | 0”; |

Cents/transportlīdz.kilometrs

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

pēc 2013. gada 31. decembra

0

0

3,2

2,2

EURO VI

pēc 2017. gada 31. decembra

0

0

2,2

1,1

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

0

0”;

| b) | tekstu:
  “2. tabula


  Maksimālā maksa par trokšņa piesārņojumu








  Cents/transportlīdz.kilometrs | Diena | Nakts |
| --- | --- | --- | --- |
| Piepilsētas ceļi
  (tostarp autoceļi) | 1,22 | 2,23 |
| Starppilsētu ceļi
  (tostarp autoceļi) | 0,23 | 0,35 ” |

b)

tekstu:

“2. tabula

2. tabula

Maksimālā maksa par trokšņa piesārņojumu

Maksimālā maksa par trokšņa piesārņojumu

Cents/transportlīdz.kilometrs

Diena

Nakts

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

1,22

2,23

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

0,23

0,35 ”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

“2. tabula

Maksimālā maksa par trokšņa piesārņojumu

| Cents/transportlīdz.kilometrs | Diena | Nakts |
| --- | --- | --- |
| Piepilsētas ceļi
  (tostarp autoceļi) | 1,17 | 2,12 |
| Starppilsētu ceļi
  (tostarp autoceļi) | 0,22 | 0,32 ” |

Cents/transportlīdz.kilometrs

Diena

Nakts

Piepilsētas ceļi

(tostarp autoceļi)

1,17

2,12

Starppilsētu ceļi

(tostarp autoceļi)

0,22

0,32 ”

---