# Euroopan unionin C 194/2016

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 194 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta1. kesäkuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 194

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta1. kesäkuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 194/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2016/C 194/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 194/02 | Euron kurssi | 2 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2016/C 194/03 | 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) perustaminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006 ( EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19 )) | 3 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2016/C 194/02

Euron kurssi

2

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2016/C 194/03

5 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) perustaminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006 ( EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006 ( EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

3

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 194/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 194/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151//2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 6 |
| 2016/C 194/06 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 9 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2016/C 194/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2016/C 194/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151//2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

6

2016/C 194/06

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

9

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/76/EU, 10 a artiklan mukaiseen, liitteessä II ja liitteen IIIb taulukoissa 1 ja 2 olevien sovellettavien euromääräisten arvojen päivitykseen ( EUVL C 101, 17.3.2016 ) | 15 |

Oikaisuja

2016/C 194/07

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/76/EU, 10 a artiklan mukaiseen, liitteessä II ja liitteen IIIb taulukoissa 1 ja 2 olevien sovellettavien euromääräisten arvojen päivitykseen ( EUVL C 101, 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2016/C 194/01)

Komissio päätti 23 päivänä toukokuuta 2016 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M8027. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M8027. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/2

---

Euron kurssi (1)

31. toukokuuta 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1154 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,83 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4376 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,76185 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2910 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1044 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,3200 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,022 |
| HUF | Unkarin forinttia | 314,11 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3865 |
| RON | Romanian leuta | 4,5108 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,2927 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5366 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4530 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6640 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6516 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5367 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 326,11 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,5863 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3363 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4895 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 180,41 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5940 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,149 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 73,5300 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,775 |
| BRL | Brasilian realia | 3,9850 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,5185 |
| INR | Intian rupiaa | 74,9510 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1154

JPY

Japanin jeniä

123,83

DKK

Tanskan kruunua

7,4376

GBP

Englannin puntaa

0,76185

SEK

Ruotsin kruunua

9,2910

CHF

Sveitsin frangia

1,1044

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,3200

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,022

HUF

Unkarin forinttia

314,11

PLN

Puolan zlotya

4,3865

RON

Romanian leuta

4,5108

TRY

Turkin liiraa

3,2927

AUD

Australian dollaria

1,5366

CAD

Kanadan dollaria

1,4530

HKD

Hongkongin dollaria

8,6640

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6516

SGD

Singaporen dollaria

1,5367

KRW

Etelä-Korean wonia

1 326,11

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,5863

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3363

HRK

Kroatian kunaa

7,4895

IDR

Indonesian rupiaa

15 180,41

MYR

Malesian ringgitiä

4,5940

PHP

Filippiinien pesoa

52,149

RUB

Venäjän ruplaa

73,5300

THB

Thaimaan bahtia

39,775

BRL

Brasilian realia

3,9850

MXN

Meksikon pesoa

20,5185

INR

Intian rupiaa

74,9510

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/3

---

5 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot

eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) perustaminen

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19))

(2016/C 194/03)

I.1   Nimi, osoite ja yhteyshenkilö

Rekisteröity nimi: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Rekisteröity osoite:

Yhteyshenkilö: Oszkár Seszták, johtaja, +36 45500700

Yhtymän internetsivu/sähköposti: hivatal@kisvarda.hu

I.2   Yhtymän toiminnan kesto

Yhtymän toiminnan kesto: määräämätön

Rekisteröintipäivä:

Julkaisupäivä:

II.   TAVOITTEET

Yhtymän yleisenä tavoitteena on edistää rajat ylittävää yhteistyötä jäsentensä keskuudessa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi.

Erityisenä tavoitteena on tehdä yhteistyötä hallitustenvälisen sopimuksen nojalla seuraavilla kehitysaloilla:

| a) | liikenne- ja viestintäinfrastruktuurit; |
| --- | --- |

a)

liikenne- ja viestintäinfrastruktuurit;

| b) | energia; |
| --- | --- |

b)

energia;

| c) | matkailu; |
| --- | --- |

c)

matkailu;

| d) | ammatillinen koulutus; |
| --- | --- |

d)

ammatillinen koulutus;

| e) | tieteellinen tutkimus ja kehittäminen; |
| --- | --- |

e)

tieteellinen tutkimus ja kehittäminen;

| f) | kulttuuri; |
| --- | --- |

f)

kulttuuri;

| g) | terveys; |
| --- | --- |

g)

terveys;

| h) | urheilu; |
| --- | --- |

h)

urheilu;

| i) | Tiszan ja sen sivujokien suojelu ja kehittäminen; |
| --- | --- |

i)

Tiszan ja sen sivujokien suojelu ja kehittäminen;

| j) | logistiikka; |
| --- | --- |

j)

logistiikka;

| k) | tuki pk-yrityksille; |
| --- | --- |

k)

tuki pk-yrityksille;

| l) | ympäristön- ja luonnonsuojelu; |
| --- | --- |

l)

ympäristön- ja luonnonsuojelu;

| m) | maatalous; |
| --- | --- |

m)

maatalous;

| n) | rajaseutuväestön ongelmat. |
| --- | --- |

n)

rajaseutuväestön ongelmat.

III.   LISÄTIETOJA YHTYMÄN NIMESTÄ

Unkarinkielinen nimi: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Lyhenne tai akronyymi: Tisza ETT

Ukrainankielinen nimi: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Lyhenne tai akronyymi: ЄOТС ТИСА

Englanninkielinen nimi: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Lyhenne tai akronyymi: Tisza EGTC

IV.   JÄSENET

IV.1   Yhtymään kuuluvien jäsenten kokonaismäärä: 3

IV.2   Yhtymään kuuluvien jäsenten kansallisuudet: Unkari ja Ukraina

IV.3   Jäsenten tiedot

Virallinen nimi: Kisvárda Városi Önkormányzat

Postiosoite:

Yhteystiedot:

Internetosoite/sähköposti:

Jäsentyyppi: paikallinen viranomaistaho

Virallinen nimi: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Postiosoite:

Yhteystiedot:

Internetosoite:

Jäsentyyppi: paikallinen viranomaistaho

Virallinen nimi: Закарпатська обласна рада

Postiosoite:

Yhteystiedot:

Internetosoite/sähköposti:

Jäsentyyppi: alueellinen viranomaistaho

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/5

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8019 – Advent International / Nuplex Industries)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2016/C 194/04)

| 1. | Komissio vastaanotti 25. toukokuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Advent International Corporation (AIC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan uusiseelantilaisessa yrityksessä Nuplex Industries Ltd (Nuplex) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 25. toukokuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Advent International Corporation (AIC) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan uusiseelantilaisessa yrityksessä Nuplex Industries Ltd (Nuplex) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Advent: maailmanlaajuisesti toimiva pääomasijoitusyhtiö, jonka määräysvaltaan kuuluu mm. Allnex Belgium SA, teollisuudessa käytettävien päällystysmassojen maailmanlaajuinen tuottaja;
  —   Nuplex: teollisuudessa käytettävien päällystysmassojen maailmanlaajuinen tuottaja. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Advent: maailmanlaajuisesti toimiva pääomasijoitusyhtiö, jonka määräysvaltaan kuuluu mm. Allnex Belgium SA, teollisuudessa käytettävien päällystysmassojen maailmanlaajuinen tuottaja;

—   Nuplex: teollisuudessa käytettävien päällystysmassojen maailmanlaajuinen tuottaja.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8019 – Advent International / Nuplex Industries seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8019 – Advent International / Nuplex Industries seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/6

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151//2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2016/C 194/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ŠTAJERSKI HMELJ”

EU-nro: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi

Štajerski hmelj

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovenia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.8. Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Humala on monivuotinen ruohovartinen köynnöskasvi. Se on kaksikotinen kasvi, eli yhdessä kasviyksilössä on ainoastaan joko emi- tai hedekukintoja. Käytännössä ainoastaan emikasveilla on taloudellista merkitystä humalanviljelyn kannalta, koska vain niissä kehittyy humalantähkiä (käpyjä).

Štajerski hmelj -tuotteelle on tunnusomaista hienostunut humala-aromi, jossa voidaan erottaa yrttimäisiä, hedelmäisiä tai kukkaisia vivahteita. Štajerski hmelj -tuote saadaan kansallisessa lajikeluettelossa mainituista slovenialaisista humalalajikkeista, joita ovat erityisesti seuraavat: savinjski golding, aurora, atlas, ahil, apolon, bobek, buket, blisk, celeia, cekin, cicero, cerera, dana, styrian gold, styrian eureka ja styrian eagle. Tuotannossa yleisimmin käytettyjä lajikkeita ovat aurora, bobek, celeia ja savinjski golding, ja näiden lisäksi käytetään vähäisessä määrin myös uudempia lajikkeita dana ja styrian gold. Lajikkeet luokitellaan hienoaromisiin ja aromaattisiin (aurora, bobek, celeia, savinjski golding) sekä karvaisiin (dana) lajikkeisiin.

Slovenian humalantutkimuksen ja oluenvalmistuksen laitos määrittää vuosittain suojatulla maantieteellisellä alueella viljeltyjen, tuoreena kerättyjen ja kuivattujen humalantähkien sisältämien eteeristen öljyjen keskimääräisen pitoisuuden ja koostumuksen. Yleisimmän lajikkeen eli auroran osalta 10 vuoden jaksolta (2005–2014) laskettu keskinääräinen pitoisuus oli 1,4 ml eteerisiä öljyjä 100 grammassa kuivattuja käpyjä; tästä farneseenin suhteellinen osuus oli 6,1 % ja linalolin 0,8 %. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhde oli 3,1. Lajikkeen savinjski golding osalta 10 vuoden jaksolta (2005–2014) laskettu keskimääräinen pitoisuus oli 1,1 ml eteerisiä öljyjä 100 grammassa kuivattuja tähkiä; tästä farneseenin suhteellinen osuus oli 6,0 % ja linalolin 0,5 %. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhde oli 2,9.

Štajerski hmelj -humalan eteeristen öljyjen vähimmäispitoisuus on 0,5 ml 100 grammassa kuivattuja tähkiä.

Rekisteröitävä nimitys ”Štajerski hmelj” viittaa kuivattuihin humalantähkiin ja niistä valmistettuihin tuotteisiin (humalapelletit ja humalauute). Kaikki tuotteet saadaan kuivatuista humalantähkistä. Perinteisiä humalavalmisteita ovat tyypin 90 pelletit, runsaasti lupuliinia sisältävät tyypin 45 pelletit sekä CO2- ja etanoli-humalauute.

Tyypin 90 pelletit valmistetaan puristamalla jauhettu humala muottien läpi. Tyypin 45 pelletit valmistetaan jauhamalla kuivattu ja jäädytetty humala, josta on siivilöimällä poistettu lupuliinia sisältämättömät ainekset.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Štajerski hmelj -humalan koko tuotantoprosessin, tähkien kuivaaminen mukaan lukien, on tapahduttava määritetyllä maantieteellisellä alueella.

Humalapellettejä ja -uutetta voidaan valmistaa myös määritetyn maantieteellisen alueen ulkopuolella. Pellettien ja uutteen valmistukseen käytettävään kuivattuun humalaan ei saa lisätä mitään muita aineita.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Štajerski hmelj merkitään kyseisen tuotteen yhtenäisellä tunnuksella.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue ulottuu länteen Štajerskan alueen länsirajaan ja sieltä lounaaseen ja etelään Sava-jokea myöten. Kaakossa aluetta rajaa Kroatian tasavallan valtionraja, idässä Mura-joki ja pohjoisessa Itävallan valtionraja.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen ilmasto- ja maaperäolosuhteet ovat humalanviljelyn kannalta suotuisia, ja viljelyä onkin harjoitettu alueella jo vuosisatoja. Olosuhteet myös vaikuttavat merkittävästi Štajerski hmelj -tuotteen korkeaan laatuun ja sen myötä sen kansainvälisestikin tunnettuun maineeseen.

Štajerski hmelj -tuotteen tuotantoalueella virtaavilla lukuisilla joilla (Savinja, Mislinja, Drava ja Mura) on merkittävä vaikutus kasvien kasvun ja kehittymisen sekä tuotteen laadun kannalta. Näiden jokien pengermien maaperä on hiekkapohjaista keskisyvää tai syvää hedelmällistä ruskomaata, joka luokitellaan kambriseksi maaperäksi. Tällainen maaperä soveltuu erityisen hyvin humalanviljelyyn. Myös lämpötila vaikuttaa merkittävästi humalakasvien kasvuun ja kehittymiseen. Humala kasvaa parhaiten 15–18 °C:n lämpötilassa. Tuotantoalueen lämpötilaolosuhteet ovat humalanviljelyn kannalta optimaaliset. Kasvukauden aikana humala tarvitsee 500–600 mm sadevettä. Maantieteellisellä alueella saadaan huhtikuusta syyskuuhun ulottuvalla kasvukaudella keskimäärin 690 mm sadetta.

Määritetyllä maantieteellisellä alueella on suuri merkitys humalantuotannolle, koska alueen ilmasto, maaperä ja perinteet kaikki yhdessä myötävaikuttavat Štajerski hmelj-tuotteen laatuun ja sen myötä sen maineeseen. Maantieteellisen alueen merkitys käy ilmi savinjski golding -lajiketta koskevasta tutkimuksesta. Alueelle tuotiin 1800-luvun lopulla Englannista humalalajike fuggle. Vuoden 1926 jälkeen lehtihomeen tuhottua muut herkemmät lajikkeet fuggle-lajikkeen ekotyyppi savinjski golding alkoi menestyä. Savinjski golding kuuluu geneettisesti fuggle-lajikeryhmään, mutta sen sisältämien eteeristen öljyjen laatu poikkeaa fuggle-lajikkeista. Tämä on seurausta maantieteellisen tuotantoalueen vaikutuksesta ja näkyy öljyjen koostumuksessa ja laadussa (Joh. Barth & Sohn GmbH). Kahdesta lajikkeesta otettujen näytteiden vertailu osoitti, että Savinjski golding -lajikkeen eteeristen öljyjen sisältämän beeta-karyofylleenin enimmäispitoisuus on alhaisempi, jolloin alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhdeluku puolestaan on suurempi. Alfa-humuleenin ja beeta-karyofylleenin suhdeluku on merkittävä humala-aromin laatua osoittava indikaattori. Myös farneseenin ja linalolin, jotka niin ikään osoittavat humala-aromin korkeaa laatua, enimmäisarvot ovat savinjski golding -lajikkeesta otetuissa näytteissä fuggle -lajikkeisiin nähden korkeammat (tämä havainto perustuu Slovenian humalantutkimuksen ja oluenvalmistuksen laitoksen yli 60 vuoden ajalta tekemään tutkimustyöhön). Juuri savinjski golding -lajikkeen ansiosta Štajerski hmelj-humala on saavuttanut maineensa maailmanlaajuisilla humalamarkkinoilla.

Štajerski hmelj-humalaa käytetään lähes yksinomaan (99 %) oluenvalmistukseen. Sen katkeroaineet ja eteeriset öljyt antavat oluen makuun sille tunnusomaista karvautta. Štajerski hmelj -humala tunnetaan kautta maailman hienostuneesta aromistaan ja sille ominaisesta korkeasta eteeristen öljyjen pitoisuudesta, joka voi olla jopa 4,0 ml 100 grammassa kuivattuja tähkiä.

Tuotteen korkeaa laatua (alfahappojen eli eteeristen öljyjen korkea pitoisuus) ja tasalaatuisuutta on parannettu edelleen kasvinjalostuksella, jonka ansiosta on voitu kehittää uusia slovenialaisia humalalajikkeita. Kaikille tuotteille on ominaista tavanomaista korkeampi alfahappojen ja eteeristen öljyjen pitoisuus. Savinjski golding -lajiketta ovat seuranneet uudet slovenialaiset paikallislajikkeet, joissa mainitulle lajikkeelle tunnusomaisen miellyttävän humala-aromin lisäksi voidaan erottaa myös hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita. Nämä lajikkeet ovat saavuttaneet maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen maineen, ja ne antavat oluelle miellyttävän, pehmeän karvauden ja korkealaatuisen aromin.

Humalantuotannon korkeaan laatuun vaikuttaa myös se, että viljelyyn käytetään korkealaatuista taimiaineistoa ja emokasveja, joissa ei esiinny viruksia eikä viroideja.

Humalanviljelyllä on Sloveniassa pitkät perinteet, ja humalan käytöstä oluenvalmistukseen löytyy jo vuodelta 1160 peräisin oleva maininta Škofja Lokassa sijainneen, Freisingin arkkihiippakunnalle kuuluneen kartanotilan maakirjassa. Humalanviljely alkoi kehittyä voimakkaammin vuoden 1870 jälkeen.

Vuonna 1852 julkaistiin slovenialaisessa sanomalehdessä Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči ensimmäiset humalaa koskevat sloveeninkieliset yksityiskohtaiset ohjeet Priporočilo hmelja (dr. Janez Bleiweiss, 15. helmikuuta 1852).

Štajerski hmelj mainittiin Štajerskan taloudellisen järjestön 12. elokuuta 1883 julkaisemassa vuosikirjassa Gospodarski prilogi, jonka mukaan vuosina 1881 ja 1882 Štajerski hmelj oli ensimmäinen Nürnbergissä kaupan pidetty lajike.

Syyskuun 24 päivänä 1929 ilmestyneessä sanomalehdessä Jutro kerrottiin, että Štajerski hmelj-humalaa myytiin 20. syyskuuta 1929 Strasbourgin markkinoilla Alsacen parhaimpiin lajikkeisiin nähden kaksinkertaiseen hintaan, mikä oli osoitus sen jo tuolloin saavuttamasta maineesta.

Slovenian ulkopuolella Štajerski hmelj -humala tunnetaan paremmin sen englantilaisella nimellä ”Styrian hops”.

Žalecissa sijaitsevassa humalanviljelyn ja oluenvalmistuksen ekomuseossa on esillä ”Styrian Hops” -niminen kirjanen, joka oli painettu Jugoslavian kuningaskunnan aikana (1929–1945). Kirjasen mukaan Štajerski hmelj -humalaa ei silloisessa Jugoslaviassa juurikaan käytetty, vaan suurin osa tuotannosta vietiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, USA:han, Kanadaan, Belgiaan, Ranskaan ja Kaukoitään. Siinä myös kuvaillaan yksityiskohtaisesti merkinnät ja sertifikaatit, joihin ostajan tulee kiinnittää huomiota, jotta tämä voi välttyä ostamasta väärennettyä tuotetta.

Tänä päivänä Štajerski hmelj, jota pidetään kaupan nimellä ”Styrian hops”, tunnetaan paitsi kaikissa johtavissa panimoissa myös monissa pienpanimoissa ympäri maailmaa. Štajerski hmelj -humalaa pidetään suuressa arvossa ja parhaimpaan laatuun kuuluvana kansainvälisissä näyttelyissä ja olutasiantuntijoiden järjestämissä maistelutilaisuuksissa.

Štajerski hmelj -humalan korkean laadun vuoksi monet oluenvalmistajat vannovat Štajerski hmelj -humalatuotteiden nimeen ja pitävät niitä välttämättöminä omalle oluenvalmistukselleen. Slovenian humalantuotanto on voimakkaasti vientiin suuntautunut, ja useiden vuosien ajan tuotannosta on yli 95 % viety ulkomaisille markkinoille.

Štajerski hmelj -humalan maine on säilynyt tähän päivään asti, ja osa kunniasta kuuluu myös perinteisille humalanviljelyyn liittyville juhlallisuuksille, joista mainittakoon elokuussa Braslovčessa järjestettävä humalanviljelijöiden juhla Praznik hmeljarjev v Braslovčah, Žalecissa lokakuun alussa pidettävä Hmeljarski likof -juhla sekä vuosittain humalajuhlissa valittavat kylänvanhimmat ja neidot. Jotakin vuosia sitten avattiin Žalecissa humalanviljelyn ja oluenvalmistuksen ekomuseo, jossa esitellään slovenialaisia humalanviljelyperinteitä.

Štajerski hmelj -humalan tunnettuus käy ilmi lukuisista eri lähteistä (kirjat, verkkosivut, erilaiset lähetykset jne.), joissa kaikissa korostetaan sen korkeaa laatua ja mainetta (esim. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley – 7/Aug/2015 – Ljubljana, MMC RTV SLO, ...).

Tim Hampson kirjoittaa kirjassaan World Beer (Dorling Kindersley, 2013, London, UK), että juuri Štajerski hmelj -humala antaa Green King, IPA -oluelle sille ominaiset appelsiiniin ja greippiin viittaavat makuvivahteet. Teoksessaan The Beer Book (Dorling Kindersley Ltd., 2008, 2015) Hampson toteaa, että Sri Lankassa toimiva Lion Brewery -panimo käyttää tuotannossaan juuri Štajerski hmelj -humalaa.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/9

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2016/C 194/06)

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän vähäistä muutosta koskevan hakemuksen komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012
   (2)
  53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”HOLLANDSE MAATJESHARING” / ”HOLLANDSE NIEUWE” / ”HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU-nro: TSG-NL-02121–19.2.2016

SAN ( ) SMM ( ) APT ( X )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Nimi | : | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLAND |

Nimi

:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Osoite

:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLAND

Puhelin

:

+31 703549090

Sähköposti

:

info@dulk.nl

Kansalliset viranomaiset ja komissio ovat jo hyväksyneet Nederlandse Haringgroothandelsvereniging -yhteenliittymän ”ryhmäksi” asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisesti. Asemaan ryhmänä liittyvät vaatimukset huomioon ottaen tämä hyväksyntä tarkoittaa jo sinällään, että Nederlandse Haringgroothandelsvereniging -yhteenliittymällä on oikeutettu etu kyseisen hakemuksen esittämiseen. Lisäksi on tärkeää panna merkille, että Nederlandse Haringgroothandelsvereniging on jo toiminut suhteessa kansallisiin viranomaisiin ja komissioon Nederlandse Haring -tuotteen tukkukaupan etujen puolestapuhujana.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Alankomaat

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| — | ☐ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Alkuperän todistaminen |
| — | ☐ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☐ | Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| — | ☐ | Merkinnät |
| — | ☒ | Muu: 3.2 kohta ”Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen:” |

—

☐

Tuotteen kuvaus

—

☐

Alkuperän todistaminen

—

☐

Tuotantomenetelmä

—

☐

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

—

☐

Merkinnät

—

☒

Muu: 3.2 kohta ”Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen:”

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, eikä julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan tarvitse tehdä muutoksia. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, mutta julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan on tehtävä muutos. |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jota koskevaa yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| — | ☒ | Rekisteröidyn APT:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti. |

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, eikä julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan tarvitse tehdä muutoksia.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, mutta julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan on tehtävä muutos.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jota koskevaa yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

—

☒

Rekisteröidyn APT:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos (muutokset)

Alkuperäisessä hakemuksessa esiintyneen virheen vuoksi ”Hollandse nieuwe” -sillin markkinointivuosi ei ole kansallisten sääntöjen mukainen.

Sen vuoksi 3 kohdan (Rekisteröinnin perusteet) 3.2 alakohdassa (”Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen:”) ilmaisun ”Hollandse nieuwe” käyttöä koskevaa kuvausta halutaan muuttaa seuraavasti:

(aikaisempi sanamuoto)

Ilmaisu ”Hollandse Nieuwe” on Alankomaissa käsite, vanha perinteinen nimitys, jota saadaan käyttää yksinomaan perinteisestä tuotteesta, joka pyydetään ja pidetään kaupan kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana.

(uusi sanamuoto)

Ilmaisu ”Hollandse Nieuwe” on Alankomaissa käsite, vanha perinteinen nimitys, jota saadaan käyttää yksinomaan perinteisestä tuotteesta, joka pyydetään kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana ja jota pidetään kaupan kyseisellä nimityksellä saman kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 30. syyskuuta välisenä aikana.

Muutospyyntö esitettiin pian sen jälkeen, kun eritelmä oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1. lokakuuta 2015), koska haluttiin varmistaa kansallisten sääntöjen ja APT-tuotteen ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe” / ”Holländischer Matjes” eritelmän yhdenmukaisuus seuraavaa kalastuskautta ajatellen.

AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

”HOLLANDSE MAATJESHARING” / ”HOLLANDSE NIEUWE” / ”HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU-nro: TSG-NL-02121–19.2.2016

Alankomaat

1.   Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

Rekisteröintiä haetaan seuraaville nimityksille: ”Hollandse maatjesharing” / ”Hollandse Nieuwe”

Rekisteröintiä haetaan myös saksankieliselle nimitykselle ”Holländischer Matjes”.

2.   Tuotelaji

Luokka 1.7. Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.   Rekisteröinnin perusteet

3.1   Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen:

| — | ☒ | Se vastaa tuotanto- tai jalostusmenetelmän tai koostumuksen osalta perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen tai elintarvikkeen kohdalla. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Se valmistetaan perinteisesti käytetyistä raaka-aineista tai ainesosista. |

—

☒

Se vastaa tuotanto- tai jalostusmenetelmän tai koostumuksen osalta perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen tai elintarvikkeen kohdalla.

—

☐

Se valmistetaan perinteisesti käytetyistä raaka-aineista tai ainesosista.

3.2   Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen:

| — | ☒ | Se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Se osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen. |

—

☒

Se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa.

—

☐

Se osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen.

Nimitystä ”Hollandse maatjesharing” pidetään yleisnimenä, jolla suojataan 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisen pyyntikauden aikana pyydetty perinteinen tuote. ”Hollandse maatjesharing” / ”Holländischer Matjes” -silliä voidaan pitää kaupan tällä nimityksellä sekä ennen pyyntikauden 31. päivää elokuuta että sen jälkeen.

Ilmaisu ”Hollandse Nieuwe” on Alankomaissa käsite, vanha perinteinen nimitys, jota saadaan käyttää yksinomaan perinteisestä tuotteesta, joka pyydetään kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana ja jota pidetään kaupan kyseisellä nimityksellä saman kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 30. syyskuuta välisenä aikana.

Nimet ilmentävät tuotteen erityisluonnetta. Niitä käytetään nuoresta sillistä (maatjesharing), jolta on vuosisatojen ajan perinteiseen alankomaalaiseen tapaan poistettu sisälmykset tai pää ja joka on sen jälkeen säilötty suolaliuokseen tai kuivasuolattu ja joka voidaan nauttia luonnollisen entsymaattisen kypsymisen jälkeen. Ilmaisu ”maatjesharing” viittaa sillin biologiseen kehitysvaiheeseen, ja sillä tarkoitetaan kuluvan kalenterivuoden 1. toukokuuta ja 31. elokuuta välisenä aikana pyydettyä silliä. Sana ”maatje” on muunnos sanasta ”maagdje” (nuori tyttö), ja sillä ilmaistaan, ettei kyseinen silli ole pyyntihetkellä vielä tuottanut uutta mätiä tai maitia. Ilmaisulla ”maatjesharing” sellaisenaan viitataan ainoastaan käytettyyn raaka-aineeseen, ja ilmaisu ”Hollandse” kuvaa siihen liittyvää perinteistä tuotantomenetelmää, sillä nuorta silliä voidaan jalostaa myös muulla tavoin.

4.   Kuvaus

4.1   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Nimitystä ”Hollandse maatjesharing” käytetään vähintään kolmen vuoden ikäisestä sillistä (Clupea harengus). Se on soukka, melko pieni kala, jonka tummansinisessä selässä on lyhyt evä. Sillin ruodot ovat pehmeät. Lisäksi maatjessillillä on seuraavat ominaisuudet:

| — | Pienet sukurauhaset (korkeus 3–8 mm). |
| --- | --- |

—

Pienet sukurauhaset (korkeus 3–8 mm).

| — | Ei paljain silmin erottuvaa mätiä tai maitia. |
| --- | --- |

—

Ei paljain silmin erottuvaa mätiä tai maitia.

| — | Kirkkaan vaaleanpunaiset munarauhaset; punertavat tai harmaat siittiörauhaset. |
| --- | --- |

—

Kirkkaan vaaleanpunaiset munarauhaset; punertavat tai harmaat siittiörauhaset.

| — | Rasvakerros on läpikuultavan valkea. |
| --- | --- |

—

Rasvakerros on läpikuultavan valkea.

| — | Liha on valkoista. |
| --- | --- |

—

Liha on valkoista.

| — | Haju on raikas, suolainen ja tuore. |
| --- | --- |

—

Haju on raikas, suolainen ja tuore.

| — | Lihan rakenne on pehmeä ja rasvainen. |
| --- | --- |

—

Lihan rakenne on pehmeä ja rasvainen.

| — | Maku on kermamainen, hieman suolainen ja pehmeä. |
| --- | --- |

—

Maku on kermamainen, hieman suolainen ja pehmeä.

Erityisyys

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin erityisyys johtuu useammista tuotteelle ominaisista piirteistä, joita ovat erityisesti

| — | raaka-aineena käytetyn matjessillin erityisluonne; |
| --- | --- |

—

raaka-aineena käytetyn matjessillin erityisluonne;

| — | perinteinen alankomaalainen tapa poistaa kalan sisälmykset tai pää, suolata ja raakakypsyttää kala. |
| --- | --- |

—

perinteinen alankomaalainen tapa poistaa kalan sisälmykset tai pää, suolata ja raakakypsyttää kala.

Käytetyn matjessillin ja perinteisen jalostusmenetelmän yhdistelmän ansiosta Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -silli saa sille ominaiset erityispiirteet.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes eroaa savusillistä, joka valmistetaan kokonaisesta kalasta, jossa on mukana mäti ja maiti ja joka savustetaan ja suolataan. Savusilli suolataan suolaliuoksessa tai kuivasuolataan ja kuivataan sen jälkeen savustamalla. Silli savustetaan enintään 25 celsiusasteen lämpötilassa, kun taas Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin valmistuksessa silliltä poistetaan pää tai se suolistetaan, minkä jälkeen se suolataan ja jäädytetään. Savusillin mäti ja maiti ovat todellista herkkua asiantuntijoille. Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin valmistukseen käytetyssä nuoressa matjessillissä ei ole kovinkaan runsaasti mätiä tai maitia.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes eroaa etikkaliemessä marinoidusta sillistä (rolmops), joka valmistetaan kuteneesta sillistä, jossa ei enää ole mätiä tai maitia ja joka on liian ohut käytettäväksi Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin valmistukseen. Rolmops on etikkaliemessä marinoidusta sillifileestä tehty rulla, joka on kääritty pienen maustekurkun ja hillosipulin ympärille ja pysyy koossa hammastikun avulla.

4.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Tämän eritelmän 4.1 kohdassa kuvattu Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -silli kalastetaan pyyntikauden alussa (touko–elokuussa), ja se jalostetaan jäljempänä kuvatun menetelmän mukaisesti.

Maatjessillien valinta

Pyydetyt sillit tarkastetaan 4.1 kohdassa mainittujen ominaisuuksien toteamiseksi. Sen jälkeen varmistetaan, että rasvakerros on läpikuultavan valkoinen. Sukuelinten värin tarkastamiseksi silli on halkaistava.

Jos näytteen ominaisuudet eivät vastaa riittävästi asianmukaiselle maatjessillille asetettuja vaatimuksia, silli käytetään muihin tarkoituksiin.

Jalostusprosessi

Koko jalostusprosessi sisälmysten poistosta suolaukseen ja raakakypsytykseen tapahtuu perinteisen alankomaalaisen valmistusohjeen mukaan.

Pyydetyistä silleistä on poistettava sisälmykset tai pää. Tämä voi tapahtua joko aluksella tai maissa.

Sisälmysten poiston yhteydessä poistetaan kidukset ja osa sisäelimistä haimaa lukuun ottamatta. Sisälmysten poisto tapahtuu yhä useammin koneellisesti, mutta se voidaan edelleen tehdä myös erikoisveitsellä. Näin kalasta voidaan laskea pois veri, mikä antaa sen lihalle valkoisen värin. Haima tuottaa entsyymiä, joka on tärkeää sillin ruoansulatukselle ja muuttaa kuolleen kalan proteiinikoostumusta. Näin alkaa entsymaattinen kypsyminen, joka antaa Hollandse maatjesharing -sillille sen ainutlaatuisen maun, aromin ja rakenteen. Kypsyminen on haiman entsyymien aiheuttama kalan rasvaisen lihan itsestään tapahtuva hajoaminen.

Pään poistamisella päästään samaan lopputulokseen. Tällöin pää leikataan kokonaan pois, kun taas sisälmysten poiston yhteydessä se jätetään kiinni silliin.

Kypsytysprosessin kannalta molemmat menetelmät ovat yhtä tehokkaita.

Kypsytysprosessi

Kala, josta on poistettu pää tai sisälmykset, kypsyy suolaliemessä. Se voi tapahtua seuraavilla tavoilla:

| — | Kalalle sirotellaan kuivaa suolaa, joka imee kalasta kosteuden ja veren, ja sen seurauksena muodostuu luonnollinen suolaliuos. |
| --- | --- |

—

Kalalle sirotellaan kuivaa suolaa, joka imee kalasta kosteuden ja veren, ja sen seurauksena muodostuu luonnollinen suolaliuos.

| — | Suola liuotetaan veteen, ja matjessilli upotetaan näin syntyneeseen suolaliuokseen. Suolaliuokseen voidaan käyttää myös merivettä, johon on lisätty suolaa. |
| --- | --- |

—

Suola liuotetaan veteen, ja matjessilli upotetaan näin syntyneeseen suolaliuokseen. Suolaliuokseen voidaan käyttää myös merivettä, johon on lisätty suolaa.

Käytettävälle suolalle ei ole asetettu erityisiä vaatimuksia. Suolaus käynnistää kypsymisprosessin. Lopputuotteen aikaansaamiseksi matjessillit kypsyvät koosta, painosta ja rasvapitoisuudesta riippuen neljästä tunnista neljään päivään markkinoiden toiveiden mukaan suolaliuoksella täytetyissä tynnyreissä, ämpäreissä tai altaissa; suuremmat sillit tarvitsevat luonnollisesti pidemmän suolausajan. Suola hidastaa kypsymistä minkä vuoksi Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes voi säilyä pidempään ilman että sen luonne (maku) muuttuu.

On olemassa kolme erilaista jalostusmenetelmää:

| 1. | Merellä tapahtuva menetelmä, jossa sillistä poistetaan sisälmykset ja se suolataan aluksella, jotta kysyminen voi alkaa välittömästi. Sen jälkeen silli jäädytetään. |
| --- | --- |

1.

Merellä tapahtuva menetelmä, jossa sillistä poistetaan sisälmykset ja se suolataan aluksella, jotta kysyminen voi alkaa välittömästi. Sen jälkeen silli jäädytetään.

| 2. | Maissa tapahtuva menetelmä, jossa silli jäähdytetään välittömästi pyynnin jälkeen merivedessä ja tuodaan maihin, minkä jälkeen siitä poistetaan pää/sisälmykset ja se suolataan, kypsytetään ja jäädytetään. |
| --- | --- |

2.

Maissa tapahtuva menetelmä, jossa silli jäähdytetään välittömästi pyynnin jälkeen merivedessä ja tuodaan maihin, minkä jälkeen siitä poistetaan pää/sisälmykset ja se suolataan, kypsytetään ja jäädytetään.

| 3. | Silli jäädytetään ensin sellaisenaan ilman lajittelua tai muita toimenpiteitä ja sulatetaan maissa sisälmysten tai pään poistoa varten, minkä jälkeen se kuivasuolataan tai upotetaan suolaliuokseen, ja kypsymisprosessi voi alkaa. |
| --- | --- |

3.

Silli jäädytetään ensin sellaisenaan ilman lajittelua tai muita toimenpiteitä ja sulatetaan maissa sisälmysten tai pään poistoa varten, minkä jälkeen se kuivasuolataan tai upotetaan suolaliuokseen, ja kypsymisprosessi voi alkaa.

Kaikilla näillä menetelmillä syntyy hyvälaatuista Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -silliä.

Sillin jäädyttäminen on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 853/2004 (3) johtuva velvoite.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes voidaan pitää kaupan joko kokonaisena tai fileinä. Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes voidaan fileoida käsin tai koneellisesti, kun kypsymisprosessi on kestänyt 1–7 päivää 0–4 celsiusasteen lämpötilassa. Tuotteen, josta on poistettu sisälmykset, kypsyminen voi tapahtua joko ennen jäädyttämistä tai sen jälkeen.

Valvonta

Perinteiseen tapaan kalakauppiaat tarkastavat (raakakypsytetyn) Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin ominaisuudet seuraavasti:

| 1. | Haju tarkastetaan useimmiten ämpäreissä olevasta matjessillistä. Sen on oltava raikas, vailla pilaantumista tai eltaantumista. |
| --- | --- |

1.

Haju tarkastetaan useimmiten ämpäreissä olevasta matjessillistä. Sen on oltava raikas, vailla pilaantumista tai eltaantumista.

| 2. | Suolaliuoksen värin ja kirkkauden on oltava moitteeton. Sitä on myös maistettava. Suolan ja kypsymisen tuloksena tuotteen maun on oltava hyvä ja pilaantumaton. |
| --- | --- |

2.

Suolaliuoksen värin ja kirkkauden on oltava moitteeton. Sitä on myös maistettava. Suolan ja kypsymisen tuloksena tuotteen maun on oltava hyvä ja pilaantumaton.

| 3. | Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin tunnusteleminen tapahtuu liikuttelemalla silliä edestakaisin sormien välissä. Rakenteen on oltava kiinteä ja samalla tunnuttava pehmeältä. |
| --- | --- |

3.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin tunnusteleminen tapahtuu liikuttelemalla silliä edestakaisin sormien välissä. Rakenteen on oltava kiinteä ja samalla tunnuttava pehmeältä.

| 4. | Ämpäristä kaivetaan varovaisesti näytteeksi 1–2 silliä arvioitavaksi fileiksi leikattuina. Niistä tarkastetaan, onko mahalaukussa planktonia, ja arvioidaan nahanalaisen rasvan laatu. |
| --- | --- |

4.

Ämpäristä kaivetaan varovaisesti näytteeksi 1–2 silliä arvioitavaksi fileiksi leikattuina. Niistä tarkastetaan, onko mahalaukussa planktonia, ja arvioidaan nahanalaisen rasvan laatu.

Uuden saaliin arviointi tehdään perinteisesti näyttävin menoin ennen ensimmäisen tynnyrin huutokauppaamista. Kukin kauppias tarkastaa kuitenkin samalla tavalla vielä uudelleen ostamansa Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -erän.

Sen jälkeen tarkastetaan pistokokein seuraavat seikat:

| 1. | Nimityksen asianmukainen käyttö. |
| --- | --- |

1.

Nimityksen asianmukainen käyttö.

| 2. | Pyyntipäivä, jonka on sijoituttava touko–elokuulle. |
| --- | --- |

2.

Pyyntipäivä, jonka on sijoituttava touko–elokuulle.

| 3. | Se, että tuotteesta on poistettu sisälmykset/pää ja se on asianmukaisesti suolattu ja kypsynyt. |
| --- | --- |

3.

Se, että tuotteesta on poistettu sisälmykset/pää ja se on asianmukaisesti suolattu ja kypsynyt.

4.3   Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Perinteinen tuotantotapa

Historioitsijat kiistelevät edelleen siitä, kuuluuko kunnia sillin säilömisen tynnyriin keksimisestä Biervlietistä kotoisin olleelle Willem Beukelzoonille. Sitä mieltä on ainakin historioitsija Wierda, joka on kirjoittanut teoksen keksinnöistä ja keksijöistä:

”Menetelmän sillin ja muiden kalojen suolaamiseksi kehitti vasta 300 vuotta sitten Flanderissa sijaitsevasta Biervlietin kaupungista kotoisin ollut kalastaja Willem Beukelsen [...]. Hän keksi ensimmäisenä suolatun ja tynnyreihin maissa purettavaksi säilötyn sillin sisälmysten poistamisen. Beukelsen kuoli vuonna 1397 ja sai vaakunaansa kaksi kalanperkausveistä. Hänen maineensa tunnettiin laajalti, ja kaupungin asukkaat osaavat yhä näyttää hänen hautapaikkansa. Sillin ystäväksi tiedetty keisari Kaarle V [...] kunnioitti tämän miehen muistoa niin, että hän saapui vuonna 1556 yhdessä sisarensa, Unkarin kuningatar Marian ja Ranskan kuningattaren kanssa Biervlietiin käydäkseen Beukelsenin haudalla rukoilemassa rauhaa tämän sielulle.” (Wierda, ”Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders” 1733)

Tässä suhteessa sillä, keksikö Beukelzoon todella sillin säilömisen tynnyriin vai kehittivätkö menetelmän toisistaan tietämättä useammat henkilöt eri paikoissa, ei ole suurtakaan merkitystä. Tuohon aikaan ei vielä tunnettu lainkaan entsyymien vaikutuksia eikä keksinnön arvoa olisi ymmärretty arvostaa. Säilöminen tapahtui silloin pääasiassa maissa (A. de Boer, W. Klootwijk: ”Haring en zijn maatjes” 2004).

Sillinpyyntiä harjoitettiin Keskiajalla ennen muuta Tanskaan kuuluneella Skånen alueella. Vuosi 1384 oli kuitenkin käännekohta tämän elinkeinotoiminnan historiassa. Vuotuisilla hansapäivillä hansakaupungit kieltäytyivät tarjoamasta palvelujaan Hollannin kalastusaluksille. Tämän vaikutuksena sillinpyynnin painopiste siirtyi Hollantiin, ja koska hollantilaiset sillinpyytäjät eivät enää olleet tervetulleita Skåneen (eivätkä myöskään Englantiin), heidän ainoa mahdollisuutensa oli jalostaa silli aluksessa merellä. Näin hollantilaiset hioivat tuotteensa laatua, joka lopulta kehittyi Skånen silliä paremmaksi:

”Se, että hollantilaisten oli olosuhteiden pakosta perattava ja suolattava silli aluksella välittömästi pyynnin jälkeen, parantaa ilmeisestikin huomattavasti tuotteen laatua ja säilyvyyttä.” (Stam, ”Haring een liefdesgeschiedenis” 2011)

Stam korostaa teoksessaan suolauksen merkitystä. Suola estää bakteerien lisääntymistä ja vaikuttaa merkittävästi sillin säilyvyyteen. Suolauksen ansiosta alukset saattoivat olla merellä pidempään ilman että tuote pilaantui. Juuri perkaaminen tai pikemminkin sisälmysten poistaminen tekee Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillistä niin ainutlaatuisen tuotteen. Hollanninkielisellä ilmaisulla ”kaak” tarkoitetaan myös kiduksia ja termillä ”kaken” käsittelyä, jolla poistetaan sisälmykset. Toisin kuin kalojen kohdalla yleensä tapahtuu, sisälmyksiä ei kuitenkaan tässä tapauksessa poisteta kokonaan. Ero on ratkaisevan tärkeä: Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin yhteydessä on olennaista, että haimaa ei poisteta. Kyseinen ruoansulatusrauhanen sisältää valkuaisaineita pilkkovia entsyymejä, jotka edistävät kalan kypsymistä. Keväällä nuoressa sillissä on runsaasti entsyymejä. Osittainen sisälmysten poistaminen yhdessä suolauksen kanssa oli merkittävä keksintö, jonka ansiosta voitiin käyttää suurempia aluksia ja kalastaa kauempana sijaitsevilla pyyntialueilla ja siten pyytää ja purkaa maihin suurempia saaliita. Tämä mittakaavaetu lisäsi kannattavuutta (Stam, 2011).

Hollantilaisten sillinkalastajien maine on sen ansiota, että Hansaliiton 1384 asettaman satamapalvelujen käyttökiellon seurauksena he ryhtyivät poistamaan sisälmykset jo merellä. Kun Alankomaiden kalastajat eivät enää olleet tervetulleita Skånen vesille, he perkasivat sillin merellä ja suolasivat sen tynnyreissä. Veri valuu pois paremmin merellä peratusta sillistä, mikä on suuri etu. Verenlasku maissa vasta jonkin ajan kuluttua perattavasta sillistä on vaikeampaa, koska veri on jo hyytynyt. Asiantuntijat pystyvät yhä erottamaan maalla peratun sillin merellä peratusta sillistä. Sillin perkaaminen merellä merkitsi käännekohtaa sillinpyynnissä, ja Alankomaista tuli merkittävä tekijä alalla. Vuodesta 1450 lähtien ala kehittyi yhä kukoistavammaksi (”buisnering” uudentyyppisten kaksi- tai kolmimastoisten haringbuis-sillinpyyntialusten mukaan), ja vuodesta 1567 lähtien se tunnettiin nimellä ”Groote Vischerij”, laajamittainen kaupallinen sillinkalastus (Stam, 2011). Useiden vuosikymmenten ajan – vuoteen 1857 asti – Schiedam, Vlaardingen ja Maassluis, kolme Maasjoen suiston kaupunkia olivat monopoliasemassa merellä perattavan sillin kaupassa.

Perinteinen raaka-aine:

Kantojen alenemisen seurauksena 1970-luvun lopulla kiellettiin sillinpyynti Pohjanmerellä, ja Alankomaiden tukkukauppiaat siirsivät toimintansa Tanskaan. Tanskalaiset kalastivat Skagerrakissa sillilajia, joka oli hyvin samankaltainen Pohjanmeren matjessillin kanssa. He eivät kuitenkaan siihen aikaan tunteneet alankomaalaisten käyttämiä perkaus- ja kypsytysmenetelmiä. Alankomaalaiset sovelsivat Jyllannissa omia perinteisiä sillinkäsittelymenetelmiään. Vuoden 1983 jälkeen sillinpyynti Pohjanmerellä sallittiin jälleen tietyissä rajoissa, mutta alankomaalaiset ostivat ja jalostivat edelleen tanskalaista silliä. Nykyisin on kyse samasta Pohjanmeren sillistä, jota niin monet hollantilaiset alukset ennen kalastivat. Vuosia myöhemmin alankomaalaiset sillikauppiaat laajensivat toimintaansa Norjaan ja jossain määrin myös Skotlantiin. Alankomaissa juhlitaan ”Vlaggetjesdag”-päivää; aiemmin kyseessä oli sillinpyyntialusten satamasta lähtöä edeltänyt päivä, mutta nykyisin sillä juhlistetaan uuden Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin saapumista. ”Vlaggetjesdag”-päivää alettiin mainostaa vuonna 1947. Kalastuslaivaston satamasta lähdöllä oli symbolista merkitystä; se merkitsi toivonkipinää köyhälle väestönosalle. Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes -sillin saapuminen oli lupaus paremmista ajoista, jota ”Vlaggetjesdag” tavallaan ilmensi.

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

---

Oikaisuja

| 1.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 194/15

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/76/EU, 10 a artiklan mukaiseen, liitteessä II ja liitteen IIIb taulukoissa 1 ja 2 olevien sovellettavien euromääräisten arvojen päivitykseen

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 101, 17. maaliskuuta 2016
  )

(2016/C 194/07)

Sivulla 1 liitteessä II taulukossa:

on:

| | ”enintään kolme akselia | vähintään neljä akselia |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV ja vähemmän saastuttavat ajoneuvot | 884 | 1 475 |

”enintään kolme akselia

vähintään neljä akselia

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV ja vähemmän saastuttavat ajoneuvot

884

1 475

Kuukautta ja viikkoa kohti

Kuukausittaiset ja viikoittaiset enimmäismäärät on suhteutettava infrastruktuurin käytön kestoon.

Päivää kohti

Päiväkohtainen käyttäjämaksu on 13 euroa kaikissa ajoneuvoluokissa.”.

pitää olla:

pitää olla:

| | ”enintään kolme akselia | vähintään neljä akselia |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV ja vähemmän saastuttavat ajoneuvot | 842 | 1 404 |

”enintään kolme akselia

vähintään neljä akselia

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV ja vähemmän saastuttavat ajoneuvot

842

1 404

Kuukautta ja viikkoa kohti

Kuukausittaiset ja viikoittaiset enimmäismäärät on suhteutettava infrastruktuurin käytön kestoon.

Päivää kohti

Päiväkohtainen käyttäjämaksu on 12 euroa kaikissa ajoneuvoluokissa.”.

Sivulla 2 liitteessä IIIb:

| a) | on:
  ”Taulukko 1


  Veloitettavan ilman pilaantumisen kustannuksen enimmäismäärä








  Senttiä/ajoneuvokilometri | Taajamatiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | Kaupunkien väliset tiet
  (moottoritiet mukaan lukien) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  31. joulukuuta 2013 jälkeen | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  31. joulukuuta 2017 jälkeen | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vähemmän saastuttavat kuin EURO VI -luokan ajoneuvot | 0 | 0” |

a)

on:

”Taulukko 1

Taulukko 1

Veloitettavan ilman pilaantumisen kustannuksen enimmäismäärä

Veloitettavan ilman pilaantumisen kustannuksen enimmäismäärä

Senttiä/ajoneuvokilometri

Taajamatiet

(moottoritiet mukaan lukien)

Kaupunkien väliset tiet

(moottoritiet mukaan lukien)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

31. joulukuuta 2013 jälkeen

0

0

3,5

2,3

EURO VI

31. joulukuuta 2017 jälkeen

0

0

2,3

1,2

Vähemmän saastuttavat kuin EURO VI -luokan ajoneuvot

0

0”

read:

read:

”Taulukko 1

Veloitettavan ilman pilaantumisen kustannuksen enimmäismäärä

| Senttiä/ajoneuvokilometri | Taajamatiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | Kaupunkien väliset tiet
  (moottoritiet mukaan lukien) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  31. joulukuuta 2013 jälkeen | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  31. joulukuuta 2017 jälkeen | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Vähemmän saastuttavat kuin EURO VI -luokan ajoneuvot | 0 | 0” |

Senttiä/ajoneuvokilometri

Taajamatiet

(moottoritiet mukaan lukien)

Kaupunkien väliset tiet

(moottoritiet mukaan lukien)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

31. joulukuuta 2013 jälkeen

0

0

3,2

2,2

EURO VI

31. joulukuuta 2017 jälkeen

0

0

2,2

1,1

Vähemmän saastuttavat kuin EURO VI -luokan ajoneuvot

0

0”

| (b) | on:
  ”Taulukko 2


  Veloitettavan meluhaittojen kustannuksen enimmäismäärä








  Senttiä/ajoneuvokilometri | Päivä | Yö |
| --- | --- | --- | --- |
| Taajamatiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | 1,22 | 2,23 |
| Kaupunkien väliset tiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | 0,23 | 0,35 ” |

(b)

on:

”Taulukko 2

Taulukko 2

Veloitettavan meluhaittojen kustannuksen enimmäismäärä

Veloitettavan meluhaittojen kustannuksen enimmäismäärä

Senttiä/ajoneuvokilometri

Päivä

Yö

Taajamatiet

(moottoritiet mukaan lukien)

1,22

2,23

Kaupunkien väliset tiet

(moottoritiet mukaan lukien)

0,23

0,35 ”

pitää olla:

pitää olla:

”Taulukko 2

Veloitettavan meluhaittojen kustannuksen enimmäismäärä

| Senttiä/ajoneuvokilometri | Päivä | Yö |
| --- | --- | --- |
| Taajamatiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | 1,17 | 2,12 |
| Kaupunkien väliset tiet
  (moottoritiet mukaan lukien) | 0,22 | 0,32 ” |

Senttiä/ajoneuvokilometri

Päivä

Yö

Taajamatiet

(moottoritiet mukaan lukien)

1,17

2,12

Kaupunkien väliset tiet

(moottoritiet mukaan lukien)

0,22

0,32 ”

---