# Den Europæiske Unions C 212/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 212 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang14. juni 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 212

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang14. juni 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 212/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8013 — PitPoint/Primagaz/PitPoint.LNG JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 212/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7941 — Saint-Gobain Glass France/Corning/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 212/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8063 — Caixabank/Banco BPI) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 212/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8013 — PitPoint/Primagaz/PitPoint.LNG JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 212/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7941 — Saint-Gobain Glass France/Corning/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 212/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8063 — Caixabank/Banco BPI) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2016/C 212/04 | Rådets afgørelse af 9. juni 2016 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for Slovakiet | 3 |
| 2016/C 212/05 | Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse | 5 |
| 2016/C 212/06 | Rådets konklusioner om Europeanas rolle i forbindelse med digital adgang til, synlighed og brug af europæisk kulturarv | 9 |
| 2016/C 212/07 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder | 14 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 212/08 | Euroens vekselkurs | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2016/C 212/04

Rådets afgørelse af 9. juni 2016 om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for Slovakiet

3

2016/C 212/05

Rådets konklusioner af 30. maj 2016 om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse

5

2016/C 212/06

Rådets konklusioner om Europeanas rolle i forbindelse med digital adgang til, synlighed og brug af europæisk kulturarv

9

2016/C 212/07

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder

14

Europa-Kommissionen

2016/C 212/08

Euroens vekselkurs

18

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 212/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7815 — Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 19 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2016/C 212/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7815 — Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8013 — PitPoint/Primagaz/PitPoint.LNG JV)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 212/01)

Den 7. juni 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på nederlandsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8013. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8013. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7941 — Saint-Gobain Glass France/Corning/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 212/02)

Den 17. maj 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7941. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7941. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8063 — Caixabank/Banco BPI)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 212/03)

Den 8. juni 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8063. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M8063. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/3

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 9. juni 2016

om udnævnelse af et medlem af og en suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for Slovakiet

(2016/C 212/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1), særlig artikel 75,

under henvisning til de indstillinger, Rådet har fået forelagt af medlemsstaternes regeringer, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet har ved afgørelse af 13. oktober 2015 (2) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for perioden fra den 20. oktober 2015 til den 19. oktober 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har ved afgørelse af 13. oktober 2015 (2) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for perioden fra den 20. oktober 2015 til den 19. oktober 2020.

| (2) | Slovakiets regering har foretaget yderligere indstillinger til to pladser, der skal besættes — |
| --- | --- |

(2)

Slovakiets regering har foretaget yderligere indstillinger til to pladser, der skal besættes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende udnævnes til medlem af og suppleant til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger for perioden fra den 20. oktober 2015 til den 19. oktober 2020:

I.   REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSGIVERORGANISATIONER

| Land | Medlem | Suppleant |
| --- | --- | --- |
| Slovakiet | Miriam ŠPÁNIKOVÁ | Peter MOLNÁR |

Land

Medlem

Suppleant

Slovakiet

Miriam ŠPÁNIKOVÁ

Peter MOLNÁR

Artikel 2

Rådet vil senere udnævne de medlemmer og suppleanter, der endnu ikke er udpeget.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 9. juni 2016.

På Rådets vegne

G.A. VAN DER STEUR

Formand

---

(1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse af 13. oktober 2015 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Koordinering af Sociale Sikringsordninger (EUT C 341 af 16.10.2015, s. 4).

2

---

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/5

---

RÅDETS KONKLUSIONER

af 30. maj 2016

om udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning gennem uddannelse

(2016/C 212/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM

| — | artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, som bestemmer, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

—

artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, som bestemmer, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal;

SOM TAGER HENSYN TIL

| — | Pariserklæringen, der blev vedtaget den 17. marts 2015 (1), og som understreger vigtigheden af at »styrke børns og unges evne til at tænke kritisk og udvise dømmekraft, således at de, navnlig i forhold til internettet og sociale medier, bliver i stand til at forholde sig til realiteter, at sondre mellem kendsgerninger og holdninger, at genkende propaganda og at modstå alle former for indoktrinering og hadefulde udtalelser«; |
| --- | --- |

—

Pariserklæringen, der blev vedtaget den 17. marts 2015 (1), og som understreger vigtigheden af at »styrke børns og unges evne til at tænke kritisk og udvise dømmekraft, således at de, navnlig i forhold til internettet og sociale medier, bliver i stand til at forholde sig til realiteter, at sondre mellem kendsgerninger og holdninger, at genkende propaganda og at modstå alle former for indoktrinering og hadefulde udtalelser«;

| — | den fælles rapport om ET 2020 fra den 15. december 2015 (2), som udpeger opfølgningen af Pariserklæringen som en vigtig prioritet i den nye arbejdscyklus (2015-2020) gennem »fælles analyse, peerlæring, møder, formidling af god praksis og konkrete foranstaltninger understøttet af finansiering«; |
| --- | --- |

—

den fælles rapport om ET 2020 fra den 15. december 2015 (2), som udpeger opfølgningen af Pariserklæringen som en vigtig prioritet i den nye arbejdscyklus (2015-2020) gennem »fælles analyse, peerlæring, møder, formidling af god praksis og konkrete foranstaltninger understøttet af finansiering«;

| — | resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 24. februar 2016, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse (3), som indeholder forpligtelsen til »at styrke unges digitale færdigheder og mediekendskab samt deres evne til at tænke kritisk, hvilket også gælder deres sociale færdigheder og medborgerkompetencer«; |
| --- | --- |

—

resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 24. februar 2016, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse (3), som indeholder forpligtelsen til »at styrke unges digitale færdigheder og mediekendskab samt deres evne til at tænke kritisk, hvilket også gælder deres sociale færdigheder og medborgerkompetencer«;

OG I LYSET AF

| — | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (4), der identificerer som nøglekompetencer, som alle borgere bør erhverve: »digitale kompetencer«, som kræver »en kritisk og reflekterende holdning til de tilgængelige oplysninger og en ansvarlig brug af de interaktive medier«, »sociale kompetencer og medborgerkompetencer«, som omfatter »evnen til at forstå forskellige synspunkter« og »parathed til at respektere andres værdier« og »kulturel bevidsthed og udtryksevne«, som omfatter »en fornemmelse af identitet som grundlag for en åben holdning til og respekt for mangfoldigheden«; |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (4), der identificerer som nøglekompetencer, som alle borgere bør erhverve: »digitale kompetencer«, som kræver »en kritisk og reflekterende holdning til de tilgængelige oplysninger og en ansvarlig brug af de interaktive medier«, »sociale kompetencer og medborgerkompetencer«, som omfatter »evnen til at forstå forskellige synspunkter« og »parathed til at respektere andres værdier« og »kulturel bevidsthed og udtryksevne«, som omfatter »en fornemmelse af identitet som grundlag for en åben holdning til og respekt for mangfoldigheden«;

| — | Rådets konklusioner fra november 2012 om den europæiske strategi for et bedre internet for børn (5), hvori det understreges, at »uddannelsessektoren såvel som forældrene spiller en vigtig rolle, når det gælder om at hjælpe børn med på en gavnlig og kreativ måde at udnytte de muligheder, som internettet tilbyder, samt identificere og håndtere de risici, de møder på internettet, og at lærere og forældre selv har brug for støtte til at holde trit med ikke blot de hurtige og uforudsigelige ændringer i børnenes virtuelle liv, men også de nye teknologier, der er i konstant udvikling«; |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner fra november 2012 om den europæiske strategi for et bedre internet for børn (5), hvori det understreges, at »uddannelsessektoren såvel som forældrene spiller en vigtig rolle, når det gælder om at hjælpe børn med på en gavnlig og kreativ måde at udnytte de muligheder, som internettet tilbyder, samt identificere og håndtere de risici, de møder på internettet, og at lærere og forældre selv har brug for støtte til at holde trit med ikke blot de hurtige og uforudsigelige ændringer i børnenes virtuelle liv, men også de nye teknologier, der er i konstant udvikling«;

| — | Kommissionens meddelelse fra januar 2014 om forebyggelse af radikalisering, der kan munde ud i terrorisme og voldelig ekstremisme (6), som udpeger et »tættere samarbejde med civilsamfundet og den private sektor for at tackle udfordringer i forbindelse med onlineaktiviteter og at styrke bestræbelserne på at anspore unge til at have en kritisk indstilling til ekstremistiske budskaber« blandt de vigtigste foranstaltninger, der skal træffes for at forebygge radikalisering; |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse fra januar 2014 om forebyggelse af radikalisering, der kan munde ud i terrorisme og voldelig ekstremisme (6), som udpeger et »tættere samarbejde med civilsamfundet og den private sektor for at tackle udfordringer i forbindelse med onlineaktiviteter og at styrke bestræbelserne på at anspore unge til at have en kritisk indstilling til ekstremistiske budskaber« blandt de vigtigste foranstaltninger, der skal træffes for at forebygge radikalisering;

| — | Rådets konklusioner af november 2014 om europæisk audiovisuel politik i den digitale tidsalder (7), der opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til »at fremme god praksis om og forskning i medtagelse af mediekendskab i formel uddannelse såvel som i ikkeformel og uformel læring«; |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af november 2014 om europæisk audiovisuel politik i den digitale tidsalder (7), der opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til »at fremme god praksis om og forskning i medtagelse af mediekendskab i formel uddannelse såvel som i ikkeformel og uformel læring«;

| — | Konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge, der opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte unge i »bekæmpelse af ekstremistisk indflydelse på internettet og i sociale medier« og i udviklingen af »kritisk tænkning og den relevante viden, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at forstå de forskellige kilder og dagsordener bag de oplyste informationer, herunder propaganda og hadefulde udtalelser« (8); |
| --- | --- |

—

Konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om ungdomssektorens rolle i en integreret og tværsektoriel tilgang til forebyggelse og bekæmpelse af voldelig radikalisering blandt unge, der opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte unge i »bekæmpelse af ekstremistisk indflydelse på internettet og i sociale medier« og i udviklingen af »kritisk tænkning og den relevante viden, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at forstå de forskellige kilder og dagsordener bag de oplyste informationer, herunder propaganda og hadefulde udtalelser« (8);

ER AF DEN OPFATTELSE, AT

internettet — og sociale medier i særdeleshed — skaber en række hidtil usete, næsten ubegrænsede muligheder med hensyn til deling af viden og idéer. Ved at give umiddelbar adgang til enorme mængder information samt adgang til en bred vifte af kilder kan de have en betydelig indvirkning på udtalelser, holdninger og opfattelser. De tilbyder også alle en platform til selv at skabe, dele og offentliggøre indhold, og bidrager således til at frigøre talent og fremme kreativitet og innovation

verden i dag er kendetegnet ved en nem og kontinuerlig adgang til internettet, hvor mennesker, især de unge, tilbringer mere og mere tid online (9). Virtuelle samfund og kontakter — især via de sociale medier og instant messaging-tjenester — er af voksende betydning

BEMÆRKER PÅ DENNE BAGGRUND OGSÅ, AT

mediekendskab — dvs. alle de tekniske, kognitive og sociale egenskaber, medborgeregenskaber samt kreative egenskaber, som giver mulighed for at få adgang til og få en kritisk forståelse af og interaktion med både traditionelle og nye former for medier (10) — er af stigende betydning. Det er tæt knyttet til aktiv deltagelse i det demokratiske liv, medborgerskab og evnen til at udvise dømmekraft kritisk og uafhængigt samt at reflektere over sine egne handlinger og kan dermed styrke de unges modstandsdygtighed over for ekstremistiske meddelelser og misinformation

digitale kompetencer, som omfatter en sikker, kreativ og kritisk brug af IKT, er en afgørende bestanddel af mediekendskab. Et lavt niveau af digitale kompetencer kan stille en person ufordelagtigt, ikke blot på arbejdsmarkedet, hvor næsten alle job kræve visse digitale kompetencer, men også i samfundet som helhed. Som sådan er der en klar sammenhæng mellem fremme af digitale kompetencer og bestræbelser på at skabe mere rummelige og sammenhængende samfund

mediekendskab — knyttet til læse- og skrive- og kommunikationsfærdigheder generelt — omfatter også andre nøglekompetencer, især »sociale kompetencer og medborgerkompetencer«, som har en klar forbindelse til kritisk tænkning og sikring af, at mennesker kan forstå værdien af forskelle, have respekt for andres synspunkter og værdier, men også »kulturel bevidsthed og udtryksevne«, som er understøttet af evnen til at sammenholde sine egne måder at udtrykke opfattelser til andres, herunder dem med forskellige kulturelle baggrunde,

ANERKENDER FØLGENDE:

et foruroligende højt antal mennesker mangler stadig, selv om digitale kompetencer i stigende grad bliver uundværlige, et grundlæggende niveau af digitale kompetencer (11), hvilket udsætter dem for risiko for arbejdsløshed og social udstødelse. Dette kan bidrage til at skabe en »digital kløft«, som kan føre til sociale og økonomiske uligheder, og som udgør en klar udfordring for vores uddannelsessystemer

ud over de mange fordele og muligheder, som de kan tilføre, udgør internettet og de sociale medier også potentielle trusler og farer, især ved at give adgang til onlineindhold, der er uhensigtsmæssigt eller endda skadeligt for børn og unge, herunder hadefulde udtalelser og indhold, der bagatelliserer vold. Andre uønskede fænomener omfatter online grooming og cybermobning, der i betydeligt omfang kan påvirke børns velfærd og udvikling samt have en negativ indflydelse på deres uddannelsesmæssige resultater

de seneste terrorangreb i Europa og andre episoder med voldelig ekstremisme har givet anledning til særlig bekymring med hensyn til de hidtil usete muligheder, som internettet og de sociale medier giver alle former for ekstremistiske grupper, for frit at sprede had og budskaber, der opildner til vold og finde et publikum blandt utilfredse unge. Den form for radikalisering, der fører til vold, har ofte en grænseoverskridende dimension, hvorved netværk af ekstremister tiltrækker sårbare unge — uafhængigt af landegrænser. Selv om det er usandsynligt, at en højnelse af uddannelsesniveauet ville standse alle former for voldelig ekstremisme, kan og bør uddannelse bidrage til at forebygge radikalisering,

ER ENIGT OM FØLGENDE:

uddannelse har som led i sin overordnede opgave med at forberede unge til samfundet og arbejdsmarkedet samt med henblik på at hjælpe dem med at opnå personlig tilfredsstillelse en vigtig rolle at spille med hensyn til at hjælpe unge mennesker med at opnå mediekendskab og blive fremtidens ansvarlige borgere

et vigtigt element i uddannelsens opgave er at give unge mennesker de grundlæggende værdier, såsom dem, der er forankret i traktaten om Den Europæiske Union, og at udvikle og opretholde en åben og videbegærlig tankegang og samtidig være i stand til at tænke uafhængigt og kritisk, udvise sund fornuft ved brug af faktabaseret viden og modstå og modsætte sig ekstremistiske meddelelser, indoktrinering og misinformation

for fortsat at være relevant er det afgørende, at uddannelsespersonale på alle niveauer holder trit med denne hurtige udvikling og giver de lærende de kompetencer — viden, færdigheder og holdninger — og værdier, der er nødvendige for at få adgang til, fortolke, producere og anvende informations- og andet medieindhold, navnlig i forhold til internettet og sociale medier, på en sikker og ansvarlig måde

tilgange for »hele skolen« med inddragelse af hele skolesamfundet samt andre relevante interessenter kan have stor betydning, eftersom læring om brug af internettet og de sociale medier på en ansvarsfuld måde ofte finder sted uden for klasseværelset i ikkeformelle og uformelle rammer,

OPFORDRER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET MEDLEMSSTATERNE TIL AT

| 1. | tilskynde til, at der tages tilstrækkeligt hensyn til udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning i uddannelse på alle niveauer, herunder gennem undervisning i medborgerkundskab og medier |
| --- | --- |

1.

tilskynde til, at der tages tilstrækkeligt hensyn til udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning i uddannelse på alle niveauer, herunder gennem undervisning i medborgerkundskab og medier

| 2. | søge at øge niveauet af digitale kompetencer hos lærende i alle aldre i et livslangt læringsperspektiv, som en vigtig forudsætning for at styrke deres mulighed for at deltage aktivt i det demokratiske liv i vores moderne samfund samt øge deres beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

2.

søge at øge niveauet af digitale kompetencer hos lærende i alle aldre i et livslangt læringsperspektiv, som en vigtig forudsætning for at styrke deres mulighed for at deltage aktivt i det demokratiske liv i vores moderne samfund samt øge deres beskæftigelsesegnethed

| 3. | overveje sideløbende med de nationale rammer og værktøjer at anvende den europæiske digitale kompetenceramme for borgerne, Europarådets kompetenceramme for demokratisk kultur og UNESCO's overordnede vurderingsramme for mediekendskab og IT-færdigheder |
| --- | --- |

3.

overveje sideløbende med de nationale rammer og værktøjer at anvende den europæiske digitale kompetenceramme for borgerne, Europarådets kompetenceramme for demokratisk kultur og UNESCO's overordnede vurderingsramme for mediekendskab og IT-færdigheder

| 4. | tilskynde til socialt sikre læringsmiljøer, både online og offline, hvor kontroversielle emner kan drøftes åbent, og hvor ytringsfriheden kan bevares, samt bemyndige undervisningspersonale til at igangsætte og styre sådanne drøftelser |
| --- | --- |

4.

tilskynde til socialt sikre læringsmiljøer, både online og offline, hvor kontroversielle emner kan drøftes åbent, og hvor ytringsfriheden kan bevares, samt bemyndige undervisningspersonale til at igangsætte og styre sådanne drøftelser

| 5. | støtte undervisningspersonale og skoleledere på alle uddannelsesniveauer i, gennem grunduddannelse og løbende faglig udvikling, at udvikle deres egne digitale kompetencer samt de pædagogiske færdigheder, der er nødvendige for at anvende nye teknologier og åbne uddannelsesressourcer i deres undervisning og tackle mediekendskab og kritisk tænkning på en effektiv måde i forhold til lærende i alle aldre og med forskellige baggrunde |
| --- | --- |

5.

støtte undervisningspersonale og skoleledere på alle uddannelsesniveauer i, gennem grunduddannelse og løbende faglig udvikling, at udvikle deres egne digitale kompetencer samt de pædagogiske færdigheder, der er nødvendige for at anvende nye teknologier og åbne uddannelsesressourcer i deres undervisning og tackle mediekendskab og kritisk tænkning på en effektiv måde i forhold til lærende i alle aldre og med forskellige baggrunde

| 6. | samarbejde med forældre og andre interessenter i samfundet som helhed med henblik på at mindske den digitale kløft mellem generationerne og fremme en fælles kultur præget af dialog og gensidig forståelse |
| --- | --- |

6.

samarbejde med forældre og andre interessenter i samfundet som helhed med henblik på at mindske den digitale kløft mellem generationerne og fremme en fælles kultur præget af dialog og gensidig forståelse

| 7. | styrke dialog, samarbejde og partnerskaber mellem uddannelsessektoren og mediesektoren — herunder journalister — samt alle andre relevante interessenter, herunder civilsamfunds- og ungdomsorganisationer, eftersom en effektiv udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning kræver en tværfaglig tilgang, og minde om den vigtige rolle, som ikkeformel og uformel læring kan spille i denne forbindelse |
| --- | --- |

7.

styrke dialog, samarbejde og partnerskaber mellem uddannelsessektoren og mediesektoren — herunder journalister — samt alle andre relevante interessenter, herunder civilsamfunds- og ungdomsorganisationer, eftersom en effektiv udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning kræver en tværfaglig tilgang, og minde om den vigtige rolle, som ikkeformel og uformel læring kan spille i denne forbindelse

| 8. | tilskynde til innovative, kreative og deltagelsesbaserede metoder til udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning inden for uddannelse ved f.eks. at udføre forskning og undersøge, hvilke muligheder kultur og kunst, tværkulturelle tilgange og medieproduktion i skoler kan tilbyde som et middel til at styrke åbenhed over for andre kulturer og aktivt medborgerskab, |
| --- | --- |

8.

tilskynde til innovative, kreative og deltagelsesbaserede metoder til udvikling af mediekendskab og kritisk tænkning inden for uddannelse ved f.eks. at udføre forskning og undersøge, hvilke muligheder kultur og kunst, tværkulturelle tilgange og medieproduktion i skoler kan tilbyde som et middel til at styrke åbenhed over for andre kulturer og aktivt medborgerskab,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER AT

| 1. | fortsætte med at fremme peerlæring i forbindelse med ET 2020-strategirammen, bl.a. gennem indsamling og formidling af god praksis inden for mediekendskab og kritisk tænkning og samtidig lægge særlig vægt på effektivt at nå ud til dårligt stillede lærende og dem, der risikerer marginalisering |
| --- | --- |

1.

fortsætte med at fremme peerlæring i forbindelse med ET 2020-strategirammen, bl.a. gennem indsamling og formidling af god praksis inden for mediekendskab og kritisk tænkning og samtidig lægge særlig vægt på effektivt at nå ud til dårligt stillede lærende og dem, der risikerer marginalisering

| 2. | sikre sammenhæng i politikkerne på EU-plan på mediekendskabsområdet, således at de nationale eksperters arbejde, som udføres inden for de forskellige relevante politikområder, såsom uddannelse, ungdom, kultur og audiovisuel politik samt inden for området bekæmpelse af terrorisme, er et supplement, samtidig med at der tages hensyn til de særlige forhold i uddannelsessektoren |
| --- | --- |

2.

sikre sammenhæng i politikkerne på EU-plan på mediekendskabsområdet, således at de nationale eksperters arbejde, som udføres inden for de forskellige relevante politikområder, såsom uddannelse, ungdom, kultur og audiovisuel politik samt inden for området bekæmpelse af terrorisme, er et supplement, samtidig med at der tages hensyn til de særlige forhold i uddannelsessektoren

| 3. | støtte indsatsen for at udstyre undervisningspersonale med de færdigheder og redskaber, der er nødvendige for at tackle mediekendskab og kritisk tænkning på en effektiv måde med lærende i alle aldre og med forskellige baggrunde, bl.a. ved at bruge skoleuddannelsesportalen og ved at fremme peer-to-peer-læring via platformen eTwinning |
| --- | --- |

3.

støtte indsatsen for at udstyre undervisningspersonale med de færdigheder og redskaber, der er nødvendige for at tackle mediekendskab og kritisk tænkning på en effektiv måde med lærende i alle aldre og med forskellige baggrunde, bl.a. ved at bruge skoleuddannelsesportalen og ved at fremme peer-to-peer-læring via platformen eTwinning

| 4. | fortsætte med at samarbejde med, og tage højde for det arbejde, som udføres af, andre multilaterale fora såsom Europarådet (12), UNESCO og OECD, eftersom udfordringerne er grænseoverskridende og påvirker lande både inden for og uden for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

4.

fortsætte med at samarbejde med, og tage højde for det arbejde, som udføres af, andre multilaterale fora såsom Europarådet (12), UNESCO og OECD, eftersom udfordringerne er grænseoverskridende og påvirker lande både inden for og uden for Den Europæiske Union

| 5. | tilskynde til at gøre fuld brug af de finansieringsmuligheder, der tilbydes af alle relevante EU-fonde og -programmer, navnlig Erasmus+, Connecting Europe-faciliteten, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne, med henblik på at støtte disse bestræbelser. |
| --- | --- |

5.

tilskynde til at gøre fuld brug af de finansieringsmuligheder, der tilbydes af alle relevante EU-fonde og -programmer, navnlig Erasmus+, Connecting Europe-faciliteten, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne, med henblik på at støtte disse bestræbelser.

---

(1)  Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse, Paris, den 17. marts 2015.

(2)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 25.

(3)  EUT C 105 af 19.3.2016, s. 1.

(4)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(5)  EUT C 393 af 19.12.2012, s. 11.

(6)  Dok. 5451/14.

(7)  EUT C 433 af 3.12.2014, s. 2.

(8)  Dok. 9640/16.

(9)  Mere end halvdelen af alle europæere bruger sociale netværk; flertallet af disse brugere er unge. 84 % af europæerne under 30 bruger sociale medier og jo yngre aldersgruppen er, des mere nærmer procentsatsen sig 100 %.

(10)  Disse egenskaber gør det muligt for os at udøve kritisk tænkning, samtidig med at vi deltager i samfundets økonomiske, sociale og kulturelle aspekter og spiller en aktiv rolle i den demokratiske proces. Begrebet omfatter forskellige medier: udsendelser, video, radio og presse gennem forskellige kanaler: traditionelle, internet og sociale medier og opfylder behovene i alle aldre.

(11)  I EU har 40 % af EU-borgerne ingen eller kun få e-færdigheder, mens ca. 90 % af beskæftigelsen skønnes at have mindst et vist niveau af IT-færdigheder i EU. Erhvervelse af disse færdigheder er således hurtigt ved at blive en forudsætning for, at arbejdstagere bliver og forbliver beskæftigelsesegnede.

(12)  Navnlig i forbindelse med strategien for barnets rettigheder (2016-2021), som blev vedtaget den 2. marts 2016 af Ministerkomitéen, der behandler spørgsmålet om beskyttelse og fremme af barnets rettigheder i det digitale miljø.

---

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/9

---

Rådets konklusioner om Europeanas rolle i forbindelse med digital adgang til, synlighed og brug af europæisk kulturarv

(2016/C 212/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM, AT

| 1. | digitalisering af og onlineadgang til kulturarv og dens langsigtede bevaring er afgørende for at give alle adgang til kultur og viden, fremme den europæiske kulturarvs rigdom og diversitet og bidrage til gennemførelsen af det digitale indre marked gennem et øget tilbud af nye og innovative produkter og tjenester (1); |
| --- | --- |

1.

digitalisering af og onlineadgang til kulturarv og dens langsigtede bevaring er afgørende for at give alle adgang til kultur og viden, fremme den europæiske kulturarvs rigdom og diversitet og bidrage til gennemførelsen af det digitale indre marked gennem et øget tilbud af nye og innovative produkter og tjenester (1);

| 2. | Europeana, som blev iværksat i 2008 som en fælles flersproget onlineadgangsportal for digitaliseret kulturelt materiale (2) og siden da har forbundet digitale samlinger af medlemsstaternes kulturarv, er blevet et fælles, europæisk kulturelt projekt, der skal give adgang til og fremvise europæisk kulturarv; |
| --- | --- |

2.

Europeana, som blev iværksat i 2008 som en fælles flersproget onlineadgangsportal for digitaliseret kulturelt materiale (2) og siden da har forbundet digitale samlinger af medlemsstaternes kulturarv, er blevet et fælles, europæisk kulturelt projekt, der skal give adgang til og fremvise europæisk kulturarv;

| 3. | videreudvikling af Europeana og nationale politikker for digital kulturarv blev støttet af Rådet (3), Kommissionen (4) og Europa-Parlamentet (5); |
| --- | --- |

3.

videreudvikling af Europeana og nationale politikker for digital kulturarv blev støttet af Rådet (3), Kommissionen (4) og Europa-Parlamentet (5);

| 4. | videreanvendelse af den digitale kulturarv blev fremmet gennem inddragelse, på visse betingelser, af kulturinstitutioner inden for rammerne af direktivet om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (6) og gennem vedtagelse af direktivet om visse tilladte anvendelser af forældreløse værker (7); |
| --- | --- |

4.

videreanvendelse af den digitale kulturarv blev fremmet gennem inddragelse, på visse betingelser, af kulturinstitutioner inden for rammerne af direktivet om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (6) og gennem vedtagelse af direktivet om visse tilladte anvendelser af forældreløse værker (7);

NOTERER SIG, AT

| 5. | Kommissionen har til hensigt at vurdere muligheder og overveje lovforslag for at gøre det lettere at digitalisere værker, der ikke længere forhandles, og stille dem til rådighed online, herunder i hele EU, som led i det bebudede initiativ vedrørende modernisering af ophavsretten (8); |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har til hensigt at vurdere muligheder og overveje lovforslag for at gøre det lettere at digitalisere værker, der ikke længere forhandles, og stille dem til rådighed online, herunder i hele EU, som led i det bebudede initiativ vedrørende modernisering af ophavsretten (8);

NOTERER SIG, AT

| 6. | Europeana i sin nuværende form er en internetplatform, der giver mulighed for flersproget adgang til og distribution af digital kulturarv, som separate kulturinstitutioner er i besiddelse af. Det er også en flersidet platform (9), der har til formål at skabe værdi for slutbrugere, medlemsstater, kulturinstitutioner, forskning og kreativ videreanvendelse.
  Som sådan er Europeana i øjeblikket:






  — | drevet af et konsortium, hvoraf Europeana Foundation (10) er den centrale koordinator og den største modtager af EU-midler |
| --- | --- | --- |

6.

Europeana i sin nuværende form er en internetplatform, der giver mulighed for flersproget adgang til og distribution af digital kulturarv, som separate kulturinstitutioner er i besiddelse af. Det er også en flersidet platform (9), der har til formål at skabe værdi for slutbrugere, medlemsstater, kulturinstitutioner, forskning og kreativ videreanvendelse.

Som sådan er Europeana i øjeblikket:

—

drevet af et konsortium, hvoraf Europeana Foundation (10) er den centrale koordinator og den største modtager af EU-midler

| — | støttet af EU inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten (11) (CEF) som en digitaltjenesteinfrastruktur for »adgang til digitale europæiske kulturarvsressourcer« |
| --- | --- |

—

støttet af EU inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten (11) (CEF) som en digitaltjenesteinfrastruktur for »adgang til digitale europæiske kulturarvsressourcer«

| — | støttet af medlemsstaterne, der deler indhold, metadata og ekspertise via deres kulturinstitutioner og yder frivillige finansielle bidrag til Europeana Foundation |
| --- | --- |

—

støttet af medlemsstaterne, der deler indhold, metadata og ekspertise via deres kulturinstitutioner og yder frivillige finansielle bidrag til Europeana Foundation

| — | støttet af Europeana Foundation Association, som samler fagfolk på kulturarvsområdet og det kreative og teknologiske område, som støtter Europeanas løbende aktiviteter og rådgiver om dets strategi; |
| --- | --- |

—

støttet af Europeana Foundation Association, som samler fagfolk på kulturarvsområdet og det kreative og teknologiske område, som støtter Europeanas løbende aktiviteter og rådgiver om dets strategi;

ER ENIGT OM, AT

| 7. | kulturinstitutioners, medlemsstaters og Kommissionens individuelle og kombinerede bestræbelser har ført til fremskridt i retning af digitalisering af, onlineadgang til og (langsigtet) digital bevaring af kulturarv (12); |
| --- | --- |

7.

kulturinstitutioners, medlemsstaters og Kommissionens individuelle og kombinerede bestræbelser har ført til fremskridt i retning af digitalisering af, onlineadgang til og (langsigtet) digital bevaring af kulturarv (12);

| 8. | digital bevaring af den del af verdens kulturarv, der findes i europæiske samlinger, er vigtig, navnlig i lyset af ødelæggelsen af og truslen mod kulturarv i konfliktområder; |
| --- | --- |

8.

digital bevaring af den del af verdens kulturarv, der findes i europæiske samlinger, er vigtig, navnlig i lyset af ødelæggelsen af og truslen mod kulturarv i konfliktområder;

| 9. | koordinering af indsatsen via Europeana for onlineadgang til kulturarv har bidraget til:






  — | at fremme kapacitetsopbygning gennem oprettelse af et netværk af eksperter og kulturinstitutioner, som fremmer udvikling, udbredelse og konsekvent anvendelse af modeller, standarder og rammer for deling af indhold og metadata |
| --- | --- | --- |

9.

koordinering af indsatsen via Europeana for onlineadgang til kulturarv har bidraget til:

—

at fremme kapacitetsopbygning gennem oprettelse af et netværk af eksperter og kulturinstitutioner, som fremmer udvikling, udbredelse og konsekvent anvendelse af modeller, standarder og rammer for deling af indhold og metadata

| — | at kulturinstitutioner deler deres samlinger på tværs af sektorer og på tværs af nationale grænser gennem en flersidet internetplatform, som indtil videre giver adgang til mere end 50 millioner objekter fra omkring 3 700 institutioner |
| --- | --- |

—

at kulturinstitutioner deler deres samlinger på tværs af sektorer og på tværs af nationale grænser gennem en flersidet internetplatform, som indtil videre giver adgang til mere end 50 millioner objekter fra omkring 3 700 institutioner

| — | at fremme tilgængeligheden af data af høj kvalitet, der er klar til videreanvendelse (13), hvilket forbedrer tilgængeligheden af kulturarv på åbne platforme og sociale medier og fremmer videreanvendelse heraf i andre sektorer; |
| --- | --- |

—

at fremme tilgængeligheden af data af høj kvalitet, der er klar til videreanvendelse (13), hvilket forbedrer tilgængeligheden af kulturarv på åbne platforme og sociale medier og fremmer videreanvendelse heraf i andre sektorer;

| 10. | sammenkædning af digitale kulturarvssamlinger via Europeana også bidrager til følgende mål på EU-plan:






  — | at give en bred vifte af målgrupper adgang til de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed såvel som til verdens kulturarv |
| --- | --- | --- |

10.

sammenkædning af digitale kulturarvssamlinger via Europeana også bidrager til følgende mål på EU-plan:

—

at give en bred vifte af målgrupper adgang til de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed såvel som til verdens kulturarv

| — | at fremme forskning i og viden om Europas mangfoldige kultur og historie |
| --- | --- |

—

at fremme forskning i og viden om Europas mangfoldige kultur og historie

| — | at fremme videreanvendelse i nye og innovative onlinetjenester på tværs af grænserne og dermed bidrage til det digitale indre marked; |
| --- | --- |

—

at fremme videreanvendelse i nye og innovative onlinetjenester på tværs af grænserne og dermed bidrage til det digitale indre marked;

UNDERSTREGER, AT

| 11. | videreanvendelse og deling af indhold og adgang til det skal foregå under fuld overholdelse af bestemmelserne om ophavsret og beslægtede rettigheder; |
| --- | --- |

11.

videreanvendelse og deling af indhold og adgang til det skal foregå under fuld overholdelse af bestemmelserne om ophavsret og beslægtede rettigheder;

ANERKENDER, AT DER LIGGER FØLGENDE UDFORDRINGER FORUDE:

| 12. | visse teknologiske aspekter af Europeanainternetplatformen, såsom semantisk interoperabilitet (14), bør forbedres, således at kulturinstitutioner får mulighed for at indgå i forbindelse og dele og opdatere deres indhold og metadata på en fleksibel, let og bæredygtig måde; |
| --- | --- |

12.

visse teknologiske aspekter af Europeanainternetplatformen, såsom semantisk interoperabilitet (14), bør forbedres, således at kulturinstitutioner får mulighed for at indgå i forbindelse og dele og opdatere deres indhold og metadata på en fleksibel, let og bæredygtig måde;

| 13. | som et af indgangsstederne til den digitale kulturarv bør Europeanas flersprogede adgangsportal gøres mere brugervenlig ved navnlig at forbedre kvaliteten og søgbarheden af indhold og ved yderligere at forbedre semantiske og flersprogede søgefunktioner i overensstemmelse med bedste praksis; |
| --- | --- |

13.

som et af indgangsstederne til den digitale kulturarv bør Europeanas flersprogede adgangsportal gøres mere brugervenlig ved navnlig at forbedre kvaliteten og søgbarheden af indhold og ved yderligere at forbedre semantiske og flersprogede søgefunktioner i overensstemmelse med bedste praksis;

| 14. | for bedre at nå og tiltrække slutbrugerne er indhold, der deles via Europeana, nødt til at blive præsenteret på attraktive og forskelligartede måder, navnlig med inddragelse af kulturinstitutioner og tredjeparter som forskellige adgangs- og formidlingspunkter, for eksempel via kulturelle transeuropæiske projekter såsom projekterne om Første Verdenskrig (1914-1918) og jerntæppets fald og andre revolutionerende begivenheder i 1989; |
| --- | --- |

14.

for bedre at nå og tiltrække slutbrugerne er indhold, der deles via Europeana, nødt til at blive præsenteret på attraktive og forskelligartede måder, navnlig med inddragelse af kulturinstitutioner og tredjeparter som forskellige adgangs- og formidlingspunkter, for eksempel via kulturelle transeuropæiske projekter såsom projekterne om Første Verdenskrig (1914-1918) og jerntæppets fald og andre revolutionerende begivenheder i 1989;

| 15. | forvaltningen af Europeana skal gøres mere inklusiv og inddrage medlemsstaternes regeringer, det bredere netværk af aggregatorer og kulturinstitutioner i opstillingen af strategiske prioriteter og udviklingen af kulturelle, brugerorienterede projekter på grundlag af de midler, der er til rådighed; centrale kulturpersonligheders synspunkter kan tages i betragtning, når det er relevant; |
| --- | --- |

15.

forvaltningen af Europeana skal gøres mere inklusiv og inddrage medlemsstaternes regeringer, det bredere netværk af aggregatorer og kulturinstitutioner i opstillingen af strategiske prioriteter og udviklingen af kulturelle, brugerorienterede projekter på grundlag af de midler, der er til rådighed; centrale kulturpersonligheders synspunkter kan tages i betragtning, når det er relevant;

| 16. | der er et vedvarende behov for udveksling og opdatering af viden og for indkredsning af fælles løsninger inden for netværket af fagfolk på kulturarvsområdet, herunder Europeana Network Association; |
| --- | --- |

16.

der er et vedvarende behov for udveksling og opdatering af viden og for indkredsning af fælles løsninger inden for netværket af fagfolk på kulturarvsområdet, herunder Europeana Network Association;

| 17. | den nuværende model for offentlig støtte (baseret på tilskud) giver ikke et tilstrækkeligt stabilt grundlag for at videreføre de hidtidige investeringer i Europeana og for at sikre dets fremtidige kvalitet, tilgængelighed og pålidelighed af følgende årsager:






  — | Europeana Foundation blev oprettet som en organisation uden egne ressourcer, og der er inden for en overskuelig fremtid ikke udsigt til at generere betydelige indtægter fra Europeanatjenester |
| --- | --- | --- |

17.

den nuværende model for offentlig støtte (baseret på tilskud) giver ikke et tilstrækkeligt stabilt grundlag for at videreføre de hidtidige investeringer i Europeana og for at sikre dets fremtidige kvalitet, tilgængelighed og pålidelighed af følgende årsager:

—

Europeana Foundation blev oprettet som en organisation uden egne ressourcer, og der er inden for en overskuelig fremtid ikke udsigt til at generere betydelige indtægter fra Europeanatjenester

| — | under EU's tilskudsmodel er der altid ikkestøtteberettigede omkostninger, som skal dækkes af andre kilder, såsom direkte frivillige bidrag fra medlemsstaterne, som har været faldende siden 2014, og som i sagens natur har en flygtig karakter; |
| --- | --- |

—

under EU's tilskudsmodel er der altid ikkestøtteberettigede omkostninger, som skal dækkes af andre kilder, såsom direkte frivillige bidrag fra medlemsstaterne, som har været faldende siden 2014, og som i sagens natur har en flygtig karakter;

OG DERFOR

| 18. | bør Europeanas kulturelle værdi og digitale innovationsværdi styrkes ved at gentænke den centrale tjenesteplatform under CEF, idet der fokuseres på:






  — | at støtte de faglige netværk såsom Europeana Network Association |
| --- | --- | --- |

18.

bør Europeanas kulturelle værdi og digitale innovationsværdi styrkes ved at gentænke den centrale tjenesteplatform under CEF, idet der fokuseres på:

—

at støtte de faglige netværk såsom Europeana Network Association

| — | at gøre teknologiske fremskridt |
| --- | --- |

—

at gøre teknologiske fremskridt

| — | at opretholde en flersidet internetplatform til deling og (videre)anvendelse af metadata og indhold og |
| --- | --- |

—

at opretholde en flersidet internetplatform til deling og (videre)anvendelse af metadata og indhold og

| — | at tilvejebringe et generelt flersproget adgangspunkt til kulturindhold. |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe et generelt flersproget adgangspunkt til kulturindhold.

Det bør desuden styrkes gennem iværksættelse af kulturelle og brugerorienterede projekter, der bygger på Europeanas infrastruktur, og som skal samfinansieres under CEF som generiske tjenester med inddragelse af kulturinstitutioner og andre offentlige og private aktører;

OPFORDRER EUROPEANAS OPERATØR TIL

| 19. | at gøre betydelige fremskridt i arbejdet med at tackle de udfordringer, der ligger forude, som fastsat i disse konklusioner; |
| --- | --- |

19.

at gøre betydelige fremskridt i arbejdet med at tackle de udfordringer, der ligger forude, som fastsat i disse konklusioner;

| 20. | at tage fat på udestående spørgsmål i eksisterende partnerorganisationer eller potentielle partnerorganisationers bekymringer, navnlig i lande og områder, hvor projektet endnu ikke er tilstrækkeligt kendt; |
| --- | --- |

20.

at tage fat på udestående spørgsmål i eksisterende partnerorganisationer eller potentielle partnerorganisationers bekymringer, navnlig i lande og områder, hvor projektet endnu ikke er tilstrækkeligt kendt;

| 21. | at undersøge mulighederne for at samarbejde med beslægtede europæiske initiativer, herunder på forskningsområdet; |
| --- | --- |

21.

at undersøge mulighederne for at samarbejde med beslægtede europæiske initiativer, herunder på forskningsområdet;

| 22. | at inddrage medlemsstaterne tæt i politikudformningen og beslutningstagningen. For Europeana Foundations vedkommende kunne dette navnlig ske ved, at den medlemsstat, der varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, den medlemsstat, der varetog det foregående formandskab, og den medlemsstat, der skal varetage det kommende formandskab, deltager i bestyrelsen; |
| --- | --- |

22.

at inddrage medlemsstaterne tæt i politikudformningen og beslutningstagningen. For Europeana Foundations vedkommende kunne dette navnlig ske ved, at den medlemsstat, der varetager formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, den medlemsstat, der varetog det foregående formandskab, og den medlemsstat, der skal varetage det kommende formandskab, deltager i bestyrelsen;

| 23. | at have mere systematisk kontakt til medlemsstaterne, forbedre og give permanent adgang til lande- og institutionsspecifik brugerstatistik og forbedre ansvarligheden med hensyn til projektresultater og udgifter; |
| --- | --- |

23.

at have mere systematisk kontakt til medlemsstaterne, forbedre og give permanent adgang til lande- og institutionsspecifik brugerstatistik og forbedre ansvarligheden med hensyn til projektresultater og udgifter;

| 24. | at fortsætte med at undersøge mulighederne for at øge egenindtægterne; |
| --- | --- |

24.

at fortsætte med at undersøge mulighederne for at øge egenindtægterne;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 25. | senest i oktober 2017 at forelægge en uafhængig evaluering af Europeana for Rådet og give klare retningslinjer for den mellem- og langsigtede udvikling af Europeana ved at vurdere alternativer på EU-plan for Europeanas fremtidige omfang og bæredygtige finansiering og forvaltning, herunder en mulighed for at gøre Europeana til en europæisk juridisk enhed eller integrere det i en sådan under hensyntagen til Europeanas dobbelte karakter som et både kulturelt og digitalt innovationsprojekt; |
| --- | --- |

25.

senest i oktober 2017 at forelægge en uafhængig evaluering af Europeana for Rådet og give klare retningslinjer for den mellem- og langsigtede udvikling af Europeana ved at vurdere alternativer på EU-plan for Europeanas fremtidige omfang og bæredygtige finansiering og forvaltning, herunder en mulighed for at gøre Europeana til en europæisk juridisk enhed eller integrere det i en sådan under hensyntagen til Europeanas dobbelte karakter som et både kulturelt og digitalt innovationsprojekt;

| 26. | senest i oktober 2017 at ændre finansieringsmetoden for Europeanas digitaltjenesteinfrastruktur under CEF til en kombination af udbud og tilskud. Under denne model vil EU-udbud helt dække den centrale tjenesteplatform for at sikre stabilitet og interoperabilitet, mens EU-tilskud (op til 75 % af de tilskudsberettigede omkostninger) vil være til rådighed for tilknyttede brugerorienterede projekter (dvs. generiske tjenester under CEF), som medlemsstaterne kan medfinansiere på frivillig basis, enten direkte og/eller via deltagende nationale organisationer; |
| --- | --- |

26.

senest i oktober 2017 at ændre finansieringsmetoden for Europeanas digitaltjenesteinfrastruktur under CEF til en kombination af udbud og tilskud. Under denne model vil EU-udbud helt dække den centrale tjenesteplatform for at sikre stabilitet og interoperabilitet, mens EU-tilskud (op til 75 % af de tilskudsberettigede omkostninger) vil være til rådighed for tilknyttede brugerorienterede projekter (dvs. generiske tjenester under CEF), som medlemsstaterne kan medfinansiere på frivillig basis, enten direkte og/eller via deltagende nationale organisationer;

| 27. | at opstille betingelserne i udbudsproceduren for den centrale tjenesteplatform og kræve, at operatøren sikrer platformens karakter af en offentlig infrastruktur og et offentligt fælleskab vedrørende kultur og digital innovation ved navnlig:






  — | at muliggøre vedvarende inddragelse af medlemsstater og kulturinstitutioner i udviklingen af Europeanas centrale tjenesteplatform |
| --- | --- | --- |

27.

at opstille betingelserne i udbudsproceduren for den centrale tjenesteplatform og kræve, at operatøren sikrer platformens karakter af en offentlig infrastruktur og et offentligt fælleskab vedrørende kultur og digital innovation ved navnlig:

—

at muliggøre vedvarende inddragelse af medlemsstater og kulturinstitutioner i udviklingen af Europeanas centrale tjenesteplatform

| — | at respektere de nationale kulturinstitutioner som rettighedshavere til metadataene og indholdet; |
| --- | --- |

—

at respektere de nationale kulturinstitutioner som rettighedshavere til metadataene og indholdet;

| 28. | at sikre, at Europeanas generiske tjenester, der modtager tilskud, er bygget på og forbundet til den centrale tjenesteplatform; |
| --- | --- |

28.

at sikre, at Europeanas generiske tjenester, der modtager tilskud, er bygget på og forbundet til den centrale tjenesteplatform;

| 29. | senest i december 2016:






  — | at forlænge og revidere mandatet for medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) indtil 2020 |
| --- | --- | --- |

29.

senest i december 2016:

—

at forlænge og revidere mandatet for medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) indtil 2020

| — | at styrke dens rolle med hensyn til at gennemgå og drøfte politikker for digital kulturarv såvel som at udstikke retningslinjer om Europeanas årlige arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

—

at styrke dens rolle med hensyn til at gennemgå og drøfte politikker for digital kulturarv såvel som at udstikke retningslinjer om Europeanas årlige arbejdsprogrammer

| — | at inddrage medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) tæt i fastlæggelsen af generelle målsætninger, prioriteter for tiltag og det påtænkte finansieringsniveau, der skal foreslås for Europeanas centrale tjenesteplatform og generiske tjenester i de årlige arbejdsprogrammer for CEF, som forelægges for Udvalget vedrørende Connecting Europe-Faciliteten til udtalelse; |
| --- | --- |

—

at inddrage medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) tæt i fastlæggelsen af generelle målsætninger, prioriteter for tiltag og det påtænkte finansieringsniveau, der skal foreslås for Europeanas centrale tjenesteplatform og generiske tjenester i de årlige arbejdsprogrammer for CEF, som forelægges for Udvalget vedrørende Connecting Europe-Faciliteten til udtalelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET

| 30. | yderligere at fremme digitalisering af kulturarvssamlinger såvel som den bredest mulige adgang til og videreanvendelse af digital kulturarv; |
| --- | --- |

30.

yderligere at fremme digitalisering af kulturarvssamlinger såvel som den bredest mulige adgang til og videreanvendelse af digital kulturarv;

| 31. | at skabe eller opretholde strategier og operationelle mekanismer såsom nationale og regionale aggregatorer og fremme onlineadgang til kulturarvsindhold af høj kvalitet og metadata fra nationale og regionale samlinger; |
| --- | --- |

31.

at skabe eller opretholde strategier og operationelle mekanismer såsom nationale og regionale aggregatorer og fremme onlineadgang til kulturarvsindhold af høj kvalitet og metadata fra nationale og regionale samlinger;

| 32. | at tilskynde kulturinstitutioner til at tilslutte sig og støtte Europeana dels ved at dele indhold og metadata og deltage i Europeana Network Association dels ved hjælp af markedsførings- og formidlingstiltag med anvendelse af projekter, der finansieres med tilskud fra EU; |
| --- | --- |

32.

at tilskynde kulturinstitutioner til at tilslutte sig og støtte Europeana dels ved at dele indhold og metadata og deltage i Europeana Network Association dels ved hjælp af markedsførings- og formidlingstiltag med anvendelse af projekter, der finansieres med tilskud fra EU;

| 33. | at deltage i medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) som et forum til at drøfte politikker for digital kulturarv såvel som strategien for og finansieringen af Europeana og at sigte mod at sikre samordning mellem de delegerede i medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG), Udvalget vedrørende Connecting Europe-Faciliteten og Rådets forberedende organ på kulturområdet; |
| --- | --- |

33.

at deltage i medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG) som et forum til at drøfte politikker for digital kulturarv såvel som strategien for og finansieringen af Europeana og at sigte mod at sikre samordning mellem de delegerede i medlemsstaternes Ekspertgruppe om Digitalisering og Digital Bevaring (MSEG), Udvalget vedrørende Connecting Europe-Faciliteten og Rådets forberedende organ på kulturområdet;

| 34. | at overveje at støtte Europeanas aktiviteter gennem frivillige finansielle bidrag til Europeana Foundation, idet man bør huske på, at sådanne bidrag er nødvendige, indtil den nye udbudsbaserede ordning iværksættes, og derefter at overveje frivillig medfinansiering af Europeanas projekter, der finansieres med tilskud fra EU; |
| --- | --- |

34.

at overveje at støtte Europeanas aktiviteter gennem frivillige finansielle bidrag til Europeana Foundation, idet man bør huske på, at sådanne bidrag er nødvendige, indtil den nye udbudsbaserede ordning iværksættes, og derefter at overveje frivillig medfinansiering af Europeanas projekter, der finansieres med tilskud fra EU;

OPFORDRER EUROPEANAS OPERATØR, KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL

| 35. | at fremme værdien af Europeana som et europæisk kulturelt projekt, der tjener offentlighedens interesse, og som et professionelt netværk blandt alle aktører ved også at inddrage sektorerne for forskning og innovation, uddannelse og turisme og den kreative sektor. |
| --- | --- |

35.

at fremme værdien af Europeana som et europæisk kulturelt projekt, der tjener offentlighedens interesse, og som et professionelt netværk blandt alle aktører ved også at inddrage sektorerne for forskning og innovation, uddannelse og turisme og den kreative sektor.

---

(1)  Rådets konklusioner af 10. maj 2012 om digitalisering og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring (EUT C 169 af 15.6.2012, s. 5).

(2)  Rådets konklusioner af 20. november 2008 om det europæiske digitale bibliotek EUROPEANA (EUT C 319 af 13.12.2008, s. 18).

(3)  Rådets konklusioner af 10. maj 2012 om digitalisering og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring (EUT C 169 af 15.6.2012, s. 5), Rådets konklusioner af 21. maj 2014 om kulturarv som en strategisk ressource i et bæredygtigt Europa (EUT C 183 af 14.6.2014, s. 36) og Rådets konklusioner om deltagerorienteret forvaltning af kulturarven (EUT C 463 af 23.12.2014, s. 1).

(4)  Kommissionens henstilling af 27. oktober 2011 om digitalisering og onlineadgang til kulturelt materiale og digital opbevaring (EUT L 283 af 29.10.2011, s. 39).

(5)  Europa-Parlamentets beslutning af 5. maj 2010 om Europeana — næste fase (2009/2158(INI)).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU af 26. juni 2013 om ændring af direktiv 2003/98/EF om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 175 af 27.6.2013, s. 1).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/28/EU af 25. oktober 2012 om visse tilladte anvendelser af forældreløse værker (EUT L 299 af 27.10.2012, s. 5).

(8)  Som anført i Kommissionens meddelelse af 9. december 2015»På vej mod en tidssvarende, mere europæisk ramme for ophavsret« (15264/15).

(9)  En »flersidet platform« er en af de fremherskende modeller i internetøkonomien. Flersidede platforme skaber værdi ved at fremme samspil mellem to eller flere forskellige, men indbyrdes afhængige grupper. Som sådan har platformen kun værdi for en brugergruppe, hvis der også er andre brugergrupper til stede. (Baseret på http://divergence.academy/business-models/what-is-a-multi-sided-platform/).

(10)  Europeana Foundation er en privat fond oprettet i henhold til nederlandsk lovgivning.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) sammenholdt med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 af 11. marts 2014 om retningslinjer for transeuropæiske net inden for telekommunikationsinfrastruktur (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 14).

(12)  Det anslås, at 10 % af kulturarven (cirka 300 millioner objekter) i medlemsstaterne nu er digitaliseret, hvoraf cirka en tredjedel er tilgængelig online.

http://www.enumerate.eu/fileadmin/ENUMERATE/documents/ENUMERATE-Digitisation-Survey-2014.pdf.

(13)  Data af høj kvalitet, der er klar til videreanvendelse, vil sige højopløselige billeder; maskinlæsbare, åbne og interoperable formater; fyldige beskrivelser og metadata, der egner sig til automatisk søgning; oplysninger om geolokalisering og ophavsret.

(14)  Semantisk operabilitet sikrer, at programmer kan udveksle informationer, kombinere dem med andre informationsressourcer og efterfølgende behandle dem på en meningsfuld måde (»European Interoperability Framework for pan-European eGovernment services«: http://ec.europa.eu/idabc/servlets/Docd552.pdf?id=19529).

For Europeanas vedkommende kunne dette bestå i udvikling af værktøjer og teknologier til forbedring af den automatiske optagelse og fortolkning af metadata fra kulturinstitutionerne, f.eks. ved at kortlægge navne på kunstnere, således at en kunstner, der er kendt under forskellige navne, anerkendes som en og samme person.

---

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/14

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder

(2016/C 212/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM NOTERER SIG

| 1. | resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 21. maj 2014 om EU-arbejdsplanen for sport (2014-2017), der har sportens integritet som en af de tre vigtigste prioriteter |
| --- | --- |

1.

resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 21. maj 2014 om EU-arbejdsplanen for sport (2014-2017), der har sportens integritet som en af de tre vigtigste prioriteter

| 2. | principperne for god forvaltningspraksis inden for sport, udarbejdet af ekspertgruppen om god forvaltningspraksis i 2013, og de vejledende principper vedrørende demokrati, menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, navnlig i forbindelse med tildelingsproceduren for store sportsbegivenheder, udarbejdet af ekspertgruppen i januar 2016 (1) |
| --- | --- |

2.

principperne for god forvaltningspraksis inden for sport, udarbejdet af ekspertgruppen om god forvaltningspraksis i 2013, og de vejledende principper vedrørende demokrati, menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, navnlig i forbindelse med tildelingsproceduren for store sportsbegivenheder, udarbejdet af ekspertgruppen i januar 2016 (1)

| 3. | henstillingerne om store sportsbegivenheder, navnlig med hensyn til eftermælet med fokus på social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed, udarbejdet af ekspertgruppen om sportens økonomiske dimension i januar 2016 (2) |
| --- | --- |

3.

henstillingerne om store sportsbegivenheder, navnlig med hensyn til eftermælet med fokus på social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed, udarbejdet af ekspertgruppen om sportens økonomiske dimension i januar 2016 (2)

| 4. | Globale initiativer (3), herunder initiativer fra den internationale sportsbevægelse som Olympic Agenda 2020, som Den Internationale Olympiske Komité vedtog på 127. møde den 12. december 2014, og som omfatter henstillinger, der lægger betydelig vægt på integritetsspørgsmål og gør bæredygtig udvikling til en integreret del af store sportsbegivenheder, bl.a. De Olympiske Lege (4), |
| --- | --- |

4.

Globale initiativer (3), herunder initiativer fra den internationale sportsbevægelse som Olympic Agenda 2020, som Den Internationale Olympiske Komité vedtog på 127. møde den 12. december 2014, og som omfatter henstillinger, der lægger betydelig vægt på integritetsspørgsmål og gør bæredygtig udvikling til en integreret del af store sportsbegivenheder, bl.a. De Olympiske Lege (4),

SOM FREMHÆVER,

| 5. | at store sportsbegivenheder (5) er attraktive muligheder for at fejre sportens præstationer, værdier og fordele i national og international sammenhæng. Store sportsbegivenheder kan være et positivt paradeeksempel for sport, tiltrækker meget stor opmærksomhed blandt sportsfolk, interessenter og den almindelige offentlighed og har potentiale til at inspirere voksne og børn til at deltage i sport |
| --- | --- |

5.

at store sportsbegivenheder (5) er attraktive muligheder for at fejre sportens præstationer, værdier og fordele i national og international sammenhæng. Store sportsbegivenheder kan være et positivt paradeeksempel for sport, tiltrækker meget stor opmærksomhed blandt sportsfolk, interessenter og den almindelige offentlighed og har potentiale til at inspirere voksne og børn til at deltage i sport

| 6. | at store sportsbegivenheder kan spille en vigtig rolle i udviklingen af en region eller en by og opnå en hel del med hensyn til økonomisk, social og miljømæssig indvirkning, hvis dette planlægges nøje fra det tidligst mulige tidspunkt. Store sportsbegivenheders eftermæle og bæredygtighed kan have stor betydning, både for legitimiteten af og støtten til store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

6.

at store sportsbegivenheder kan spille en vigtig rolle i udviklingen af en region eller en by og opnå en hel del med hensyn til økonomisk, social og miljømæssig indvirkning, hvis dette planlægges nøje fra det tidligst mulige tidspunkt. Store sportsbegivenheders eftermæle og bæredygtighed kan have stor betydning, både for legitimiteten af og støtten til store sportsbegivenheder

| 7. | at der i forbindelse med store sportsbegivenheder rejses relevante spørgsmål om integritet og forvaltning som f.eks. demokratisk og gennemsigtig beslutningstagning, ansvarlighed, bæredygtig udvikling og positivt eftermæle, menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold |
| --- | --- |

7.

at der i forbindelse med store sportsbegivenheder rejses relevante spørgsmål om integritet og forvaltning som f.eks. demokratisk og gennemsigtig beslutningstagning, ansvarlighed, bæredygtig udvikling og positivt eftermæle, menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold

| 8. | at store sportsbegivenheder på grund af den store opmærksomhed, som de skaber, og de store finansielle og økonomiske interesser, der er involveret, er sårbare over for processer, som kan skade sportens integritet — og dermed ikke blot gøre store sportsbegivenheder til en platform, men også til en betydningsfuld test for så vidt angår integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle, |
| --- | --- |

8.

at store sportsbegivenheder på grund af den store opmærksomhed, som de skaber, og de store finansielle og økonomiske interesser, der er involveret, er sårbare over for processer, som kan skade sportens integritet — og dermed ikke blot gøre store sportsbegivenheder til en platform, men også til en betydningsfuld test for så vidt angår integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle,

SOM ER OPMÆRKSOM PÅ

| 9. | de udfordringer, som sportsorganisationer, offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, virksomheder, medier og andre partnere står over for med hensyn til at gøre forsyninger og faciliteter bæredygtige og sikre korrekt afholdelse af store sportsbegivenheder i alle faser (gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle) |
| --- | --- |

9.

de udfordringer, som sportsorganisationer, offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, virksomheder, medier og andre partnere står over for med hensyn til at gøre forsyninger og faciliteter bæredygtige og sikre korrekt afholdelse af store sportsbegivenheder i alle faser (gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle)

| 10. | den i visse tilfælde begrænsede gennemsigtighed i beslutningsprocedurerne og -processerne i alle faser af store sportsbegivenheder både hos tildelende og bydende enheder samt internationale sportsforbunds begrænsede gennemførelse af principperne for god forvaltningspraksis |
| --- | --- |

10.

den i visse tilfælde begrænsede gennemsigtighed i beslutningsprocedurerne og -processerne i alle faser af store sportsbegivenheder både hos tildelende og bydende enheder samt internationale sportsforbunds begrænsede gennemførelse af principperne for god forvaltningspraksis

| 11. | de finansielle, tekniske, politiske og lovgivningsmæssige krav og tilknyttede omkostninger (6) i forbindelse med store sportsbegivenheder og de mere og mere konkurrenceprægede bud og eventuelle »overbud«, der medfører en tilsvarende eskalering af værtsomkostningerne, hvilket ofte udelukker mindre EU-lande og -byer fra at byde på og være vært for sådanne begivenheder |
| --- | --- |

11.

de finansielle, tekniske, politiske og lovgivningsmæssige krav og tilknyttede omkostninger (6) i forbindelse med store sportsbegivenheder og de mere og mere konkurrenceprægede bud og eventuelle »overbud«, der medfører en tilsvarende eskalering af værtsomkostningerne, hvilket ofte udelukker mindre EU-lande og -byer fra at byde på og være vært for sådanne begivenheder

| 12. | en række kandidatbyers og -landes afkald på at afholde store sportsbegivenheder i EU, den faldende andel af store sportsbegivenheder, der afholdes i EU, og det faldende niveau af støtte blandt europæiske borgere til værtskab for sådanne sportsbegivenheder (7) |
| --- | --- |

12.

en række kandidatbyers og -landes afkald på at afholde store sportsbegivenheder i EU, den faldende andel af store sportsbegivenheder, der afholdes i EU, og det faldende niveau af støtte blandt europæiske borgere til værtskab for sådanne sportsbegivenheder (7)

| 13. | EU-landes og sportsforbunds øgede interesse for i fællesskab at være vært for store sportsbegivenheder på tværs af flere lande, regioner og byer, |
| --- | --- |

13.

EU-landes og sportsforbunds øgede interesse for i fællesskab at være vært for store sportsbegivenheder på tværs af flere lande, regioner og byer,

SOM UNDERSTREGER

| 14. | de nationale, regionale og lokale offentlige myndigheders rolle, når de er inddraget i store sportsbegivenheder, for eksempel med hensyn til finansiering, infrastruktur, miljøbeskyttelse, sikkerhed samt planlægning af og sikring af bæredygtigheden af og eftermælet for store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

14.

de nationale, regionale og lokale offentlige myndigheders rolle, når de er inddraget i store sportsbegivenheder, for eksempel med hensyn til finansiering, infrastruktur, miljøbeskyttelse, sikkerhed samt planlægning af og sikring af bæredygtigheden af og eftermælet for store sportsbegivenheder

| 15. | forventningen om, at sportsorganisationer forvalter deres sport i overensstemmelse med de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis, såsom gennemsigtighed, demokratiske processer, kontrolmekanismer og solidaritet, på baggrund af sportens i al væsentlighed selvregulerende organisering |
| --- | --- |

15.

forventningen om, at sportsorganisationer forvalter deres sport i overensstemmelse med de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis, såsom gennemsigtighed, demokratiske processer, kontrolmekanismer og solidaritet, på baggrund af sportens i al væsentlighed selvregulerende organisering

| 16. | vigtigheden af en styrket og løbende dialog og et styrket og løbende samarbejde mellem offentlige myndigheder og sportsorganisationer, støttet af en passende dialog mellem EU og den internationale sportsbevægelse, hvilket fører til fælles værdier med hensyn til integritet, gennemsigtighed, god forvaltningspraksis og bæredygtig udvikling samt fælles aftaler og ordninger, som tager hensyn til begge parters ansvarsområder og interesser; |
| --- | --- |

16.

vigtigheden af en styrket og løbende dialog og et styrket og løbende samarbejde mellem offentlige myndigheder og sportsorganisationer, støttet af en passende dialog mellem EU og den internationale sportsbevægelse, hvilket fører til fælles værdier med hensyn til integritet, gennemsigtighed, god forvaltningspraksis og bæredygtig udvikling samt fælles aftaler og ordninger, som tager hensyn til begge parters ansvarsområder og interesser;

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE TIL

UNDER HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET

| 17. | at fremme og gennemføre integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder i alle begivenhedernes faser (gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle), herunder i perioden efter begivenhedens afslutning, omfattende alle interessenter, der som partnere medvirker i begivenheden, med initiativer som f.eks.






  a) | garanti for anvendelse af gennemsigtige og demokratiske procedurer i alle faser af store sportsbegivenheder og krav om, at alle andre partnere gør det samme, med særligt fokus på at oplyse og inddrage offentligheden, uafhængig rapportering, revision, evaluering og ansvarlighed, og om, at der foretages en pålidelig cost-benefit-analyse forud for afgørelsen af et udbud |
| --- | --- | --- |

17.

at fremme og gennemføre integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder i alle begivenhedernes faser (gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle), herunder i perioden efter begivenhedens afslutning, omfattende alle interessenter, der som partnere medvirker i begivenheden, med initiativer som f.eks.

a)

garanti for anvendelse af gennemsigtige og demokratiske procedurer i alle faser af store sportsbegivenheder og krav om, at alle andre partnere gør det samme, med særligt fokus på at oplyse og inddrage offentligheden, uafhængig rapportering, revision, evaluering og ansvarlighed, og om, at der foretages en pålidelig cost-benefit-analyse forud for afgørelsen af et udbud

| b) | anvendelse af gennemsigtige og relevante kriterier for offentlig støtte af de involverede organisationer med krav f.eks. om gennemførelse af de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis og gennemsigtighed og demokrati i de procedurer, som disse organisationer anvender |
| --- | --- |

b)

anvendelse af gennemsigtige og relevante kriterier for offentlig støtte af de involverede organisationer med krav f.eks. om gennemførelse af de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis og gennemsigtighed og demokrati i de procedurer, som disse organisationer anvender

| c) | krav til alle interessenter, der er involveret som partnere i store sportsbegivenheder, om at leve op til anerkendte internationale standarder og deltage i initiativer som f.eks. Global Compact-initiativet, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, ISO 26000 og 20121 |
| --- | --- |

c)

krav til alle interessenter, der er involveret som partnere i store sportsbegivenheder, om at leve op til anerkendte internationale standarder og deltage i initiativer som f.eks. Global Compact-initiativet, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, ISO 26000 og 20121

| d) | anvendelse af gennemsigtige og relevante principper som grundlag for at yde offentlig støtte til store sportsbegivenheder, for så vidt angår særlige integritetsspørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold |
| --- | --- |

d)

anvendelse af gennemsigtige og relevante principper som grundlag for at yde offentlig støtte til store sportsbegivenheder, for så vidt angår særlige integritetsspørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold

| 18. | at sikre et langsigtet og positivt eftermæle af store sportsbegivenheder som led i god forvaltningspraksis samt social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed inden for rammerne af by- og regionaludviklingen i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

at sikre et langsigtet og positivt eftermæle af store sportsbegivenheder som led i god forvaltningspraksis samt social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed inden for rammerne af by- og regionaludviklingen i EU's medlemsstater;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER

| 19. | at indarbejde integritet, gennemsigtighed, god forvaltningspraksis, bæredygtighed og eftermæle i forbindelse med store sportsbegivenheder i det fremtidige arbejde med sport på EU-plan og herunder lette udveksling af oplysninger og drøftelser om relevante emner i forbindelse med store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

19.

at indarbejde integritet, gennemsigtighed, god forvaltningspraksis, bæredygtighed og eftermæle i forbindelse med store sportsbegivenheder i det fremtidige arbejde med sport på EU-plan og herunder lette udveksling af oplysninger og drøftelser om relevante emner i forbindelse med store sportsbegivenheder

| 20. | at støtte gennemførelsen af kriterier og procedurer vedrørende integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle, i forbindelse med store sportsbegivenheder, hvor dette er relevant, på grundlag af de eksisterende retningslinjer og henstillinger og i overensstemmelse med anerkendte internationale erklæringer og standarder, som medlemsstaterne og lokale myndigheder kan anvende som referencepunkter ved offentlig støtte til store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

20.

at støtte gennemførelsen af kriterier og procedurer vedrørende integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle, i forbindelse med store sportsbegivenheder, hvor dette er relevant, på grundlag af de eksisterende retningslinjer og henstillinger og i overensstemmelse med anerkendte internationale erklæringer og standarder, som medlemsstaterne og lokale myndigheder kan anvende som referencepunkter ved offentlig støtte til store sportsbegivenheder

| 21. | at identificere og udarbejde modeller for offentlig-privat samarbejde og udveksle god praksis vedrørende dette samarbejde, som medlemsstaterne og lokale myndigheder kan anvende, når de indgår partnerskabsaftaler om afholdelse af store sportsbegivenheder, med særligt fokus på sportsbegivenheder, der finder sted i flere lande, regioner og byer; |
| --- | --- |

21.

at identificere og udarbejde modeller for offentlig-privat samarbejde og udveksle god praksis vedrørende dette samarbejde, som medlemsstaterne og lokale myndigheder kan anvende, når de indgår partnerskabsaftaler om afholdelse af store sportsbegivenheder, med særligt fokus på sportsbegivenheder, der finder sted i flere lande, regioner og byer;

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL

| 22. | at igangsætte en undersøgelse om værtskab for store sportsbegivenheder i flere lande og regioner i EU, under hensyntagen til eventuelle administrative og lovgivningsmæssige hindringer på nationalt og europæisk plan og de forventede virkninger af sådanne begivenheder |
| --- | --- |

22.

at igangsætte en undersøgelse om værtskab for store sportsbegivenheder i flere lande og regioner i EU, under hensyntagen til eventuelle administrative og lovgivningsmæssige hindringer på nationalt og europæisk plan og de forventede virkninger af sådanne begivenheder

| 23. | at støtte tværnationale projekter og, hvor dette er relevant, uafhængig forskning i integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder, herunder aspekter vedrørende bæredygtighed og eftermæle, inden for rammerne af EU-finansieringsprogrammer som f.eks. Erasmus+ og Horisont 2020 |
| --- | --- |

23.

at støtte tværnationale projekter og, hvor dette er relevant, uafhængig forskning i integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder, herunder aspekter vedrørende bæredygtighed og eftermæle, inden for rammerne af EU-finansieringsprogrammer som f.eks. Erasmus+ og Horisont 2020

| 24. | at fremme udveksling og offentliggørelse af god praksis og læringserfaringer og lette vidensoverførsel mellem EU-medlemsstaterne og sportsbevægelsen om integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder, herunder aspekter vedrørende bæredygtighed og eftermæle, samt støtte og tilskynde til identificering og, om nødvendigt, udvikling af metoder og redskaber, herunder






  a) | pålidelige cost-benefit-analyser |
| --- | --- | --- |

24.

at fremme udveksling og offentliggørelse af god praksis og læringserfaringer og lette vidensoverførsel mellem EU-medlemsstaterne og sportsbevægelsen om integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder, herunder aspekter vedrørende bæredygtighed og eftermæle, samt støtte og tilskynde til identificering og, om nødvendigt, udvikling af metoder og redskaber, herunder

a)

pålidelige cost-benefit-analyser

| b) | måling af støtten i befolkningen |
| --- | --- |

b)

måling af støtten i befolkningen

| c) | måling af de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger og eftermælet af store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

c)

måling af de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger og eftermælet af store sportsbegivenheder

| d) | ekstern og uafhængig evaluering af store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

d)

ekstern og uafhængig evaluering af store sportsbegivenheder

| 25. | at udvikle et let overvågningssystem, f.eks. en tilsagnstavle, eller anvende Global Compact-initiativet til at måle fremskridtene med hensyn til integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med værtskab for store sportsbegivenheder i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

25.

at udvikle et let overvågningssystem, f.eks. en tilsagnstavle, eller anvende Global Compact-initiativet til at måle fremskridtene med hensyn til integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med værtskab for store sportsbegivenheder i EU's medlemsstater;

OPFORDRER DEN INTERNATIONALE SPORTSBEVÆGELSE TIL, UNDER HENSYNTAGEN TIL SPORTENS AUTONOMI, AT OVERVEJE

| 26. | at fortsætte med at afholde tilgængelige og attraktive store sportsbegivenheder, som er paradeeksempler på sportens positive værdier og sportens rolle i samfundet og på fremme af den sociale sammenhængskraft |
| --- | --- |

26.

at fortsætte med at afholde tilgængelige og attraktive store sportsbegivenheder, som er paradeeksempler på sportens positive værdier og sportens rolle i samfundet og på fremme af den sociale sammenhængskraft

| 27. | at tilskynde til gennemførelse af de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis, således at de fører til gennemsigtighed, demokratiske processer, kontrolmekanismer og solidaritet i forbindelse med tilrettelæggelsen af store sportsbegivenheder, og til at overholde anerkendte internationale standarder og deltage i initiativer såsom Global Compact, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder samt ISO 26000 og 20121 |
| --- | --- |

27.

at tilskynde til gennemførelse af de grundlæggende principper for god forvaltningspraksis, således at de fører til gennemsigtighed, demokratiske processer, kontrolmekanismer og solidaritet i forbindelse med tilrettelæggelsen af store sportsbegivenheder, og til at overholde anerkendte internationale standarder og deltage i initiativer såsom Global Compact, FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder samt ISO 26000 og 20121

| 28. | at fremme, gennemføre og overvåge integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder i begivenhedernes forskellige faser, herunder gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle, og inddrage alle interessenter, der som partnere medvirker i begivenhederne |
| --- | --- |

28.

at fremme, gennemføre og overvåge integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i forbindelse med store sportsbegivenheder i begivenhedernes forskellige faser, herunder gennemførlighed, udbud, forberedelse, organisering, evaluering og eftermæle, og inddrage alle interessenter, der som partnere medvirker i begivenhederne

| 29. | at anvende gennemsigtige og demokratiske procedurer i alle faser af store sportsbegivenheder og kræve, at alle andre partnere gør det samme, med særligt fokus på at oplyse og inddrage nationale, regionale og lokale sportsorganisationer samt den almindelige offentlighed og på uafhængig rapportering, revision, evaluering og ansvarlighed |
| --- | --- |

29.

at anvende gennemsigtige og demokratiske procedurer i alle faser af store sportsbegivenheder og kræve, at alle andre partnere gør det samme, med særligt fokus på at oplyse og inddrage nationale, regionale og lokale sportsorganisationer samt den almindelige offentlighed og på uafhængig rapportering, revision, evaluering og ansvarlighed

| 30. | at udarbejde og offentliggøre et katalog over realistiske krav i udbudsfasen af store sportsbegivenheder, herunder gennemsigtige udvælgelsesprocedurer og relevante udvælgelseskriterier for tildeling af store sportsbegivenheder, for så vidt angår særlige integritetsspørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold |
| --- | --- |

30.

at udarbejde og offentliggøre et katalog over realistiske krav i udbudsfasen af store sportsbegivenheder, herunder gennemsigtige udvælgelsesprocedurer og relevante udvælgelseskriterier for tildeling af store sportsbegivenheder, for så vidt angår særlige integritetsspørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, herunder børns rettigheder, arbejdstagerrettigheder og ligestilling mellem kønnene, samt bekæmpelse af alle former for diskrimination og trusler mod sportens integritet såsom doping, matchfixing og vold

| 31. | aktivt at fremme social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed og et langsigtet og positivt eftermæle af store sportsbegivenheder som led i god forvaltningspraksis i forbindelse med kontraktkravene med værtsorganisationen og overvågningen af begivenheden (8); |
| --- | --- |

31.

aktivt at fremme social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed og et langsigtet og positivt eftermæle af store sportsbegivenheder som led i god forvaltningspraksis i forbindelse med kontraktkravene med værtsorganisationen og overvågningen af begivenheden (8);

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE, EUROPA-KOMMISSIONEN OG DEN INTERNATIONALE SPORTSBEVÆGELSE TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER

| 32. | at fortsætte og intensivere dialogen mellem medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og sportsbevægelsen om integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle, i forbindelse med store sportsbegivenheder |
| --- | --- |

32.

at fortsætte og intensivere dialogen mellem medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og sportsbevægelsen om integritet, gennemsigtighed og god forvaltningspraksis, herunder bæredygtighed og eftermæle, i forbindelse med store sportsbegivenheder

| 33. | at nå til enighed om en fælles dagsorden, som i første omgang starter med den olympiske bevægelse og de ansvarlige internationale fodboldorganisationer, med det sigte at gå videre med andre internationale sportsforbund, med henblik på at fremme integritet, god forvaltningspraksis og gennemsigtighed i alle faser af store sportsbegivenheder, og som inddrager alle interessenter, der deltager i det partnerskab, der er nødvendigt for at arrangere sådanne begivenheder, og dermed også aktiverer store sportsbegivenheders positive potentiale, bæredygtighed og eftermæle og genvinder EU-borgernes tillid |
| --- | --- |

33.

at nå til enighed om en fælles dagsorden, som i første omgang starter med den olympiske bevægelse og de ansvarlige internationale fodboldorganisationer, med det sigte at gå videre med andre internationale sportsforbund, med henblik på at fremme integritet, god forvaltningspraksis og gennemsigtighed i alle faser af store sportsbegivenheder, og som inddrager alle interessenter, der deltager i det partnerskab, der er nødvendigt for at arrangere sådanne begivenheder, og dermed også aktiverer store sportsbegivenheders positive potentiale, bæredygtighed og eftermæle og genvinder EU-borgernes tillid

| 34. | at iværksætte fælles tiltag, f.eks.






  a) | udvikle vejledende modeller for offentlig-privat samarbejde, der kan anvendes ved tilrettelæggelsen af store sportsbegivenheder på nationalt plan |
| --- | --- | --- |

34.

at iværksætte fælles tiltag, f.eks.

a)

udvikle vejledende modeller for offentlig-privat samarbejde, der kan anvendes ved tilrettelæggelsen af store sportsbegivenheder på nationalt plan

| b) | udarbejde en adfærdskodeks for alle offentlige og private parter, der er involveret i værtskabet for store sportsbegivenheder, hvor dette er relevant |
| --- | --- |

b)

udarbejde en adfærdskodeks for alle offentlige og private parter, der er involveret i værtskabet for store sportsbegivenheder, hvor dette er relevant

| c) | udveksle oplysninger og drøfte emner vedrørende fremtidige store sportsbegivenheder som f.eks. bæredygtighed og eftermæle, kriterier vedrørende integritet og god forvaltningspraksis, specifikke ønsker fra sammenslutninger og dermed forbundne omkostninger, eventuelle administrative og lovgivningsmæssige hindringer på europæisk plan og et sikkert miljø for begivenheder; |
| --- | --- |

c)

udveksle oplysninger og drøfte emner vedrørende fremtidige store sportsbegivenheder som f.eks. bæredygtighed og eftermæle, kriterier vedrørende integritet og god forvaltningspraksis, specifikke ønsker fra sammenslutninger og dermed forbundne omkostninger, eventuelle administrative og lovgivningsmæssige hindringer på europæisk plan og et sikkert miljø for begivenheder;

| d) | gøre brug af eksisterende modeller og, hvor dette er relevant, udvikle nye modeller for fælles store sportsbegivenheder i flere lande |
| --- | --- |

d)

gøre brug af eksisterende modeller og, hvor dette er relevant, udvikle nye modeller for fælles store sportsbegivenheder i flere lande

| e) | tilskynde arrangører til at gennemføre en undersøgelse af begivenheders sociale, økonomiske og miljømæssige indvirkning på værtslandet, -regionen eller -byen efter begivenhedens afslutning |
| --- | --- |

e)

tilskynde arrangører til at gennemføre en undersøgelse af begivenheders sociale, økonomiske og miljømæssige indvirkning på værtslandet, -regionen eller -byen efter begivenhedens afslutning

| 35. | at tilrettelægge en regelmæssig dialog på højt plan som led i EU's strukturerede dialog om sport (9) med regeringsrepræsentanter, repræsentanter for den europæiske og internationale olympiske bevægelse og europæiske og internationale sportsforbund, der er involveret i store sportsbegivenheder, og med uafhængige eksperter, hvor dette er relevant. Baseret på en fælles dagsorden og foranstaltninger som dem, der er nævnt i punkt 34, kan emner i relation til store sportsbegivenheder, hvor offentlige myndigheder og sportsorganisationer deler ansvaret og udveksler oplysninger, drøftes. |
| --- | --- |

35.

at tilrettelægge en regelmæssig dialog på højt plan som led i EU's strukturerede dialog om sport (9) med regeringsrepræsentanter, repræsentanter for den europæiske og internationale olympiske bevægelse og europæiske og internationale sportsforbund, der er involveret i store sportsbegivenheder, og med uafhængige eksperter, hvor dette er relevant. Baseret på en fælles dagsorden og foranstaltninger som dem, der er nævnt i punkt 34, kan emner i relation til store sportsbegivenheder, hvor offentlige myndigheder og sportsorganisationer deler ansvaret og udveksler oplysninger, drøftes.

---

(1)  Dok. 14183/13 og ekspertgruppen om god forvaltningspraksis — vejledende principper vedrørende demokrati, menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, navnlig i forbindelse med tildelingsproceduren for store sportsbegivenheder, endeligt dokument af 13. januar 2016.

(2)  Ekspertgruppen om sportens økonomiske dimension — henstillinger om store sportsbegivenheder, navnlig med hensyn til eftermælet, med fokus på social, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed. (Rapporten fra ekspertgruppen om sportens økonomiske dimension).

(3)  F.eks. Berlinerklæringen, som blev vedtaget af 5. internationale konference for ministre og højtstående embedsmænd med ansvar for fysisk uddannelse og idræt (MINEPS V) den 28.-30. maj 2013.

(4)  Den Internationale Olympiske Komité (2014): Olympic Agenda 2020, 20 + 20-henstillinger.

(5)  EU's ekspertgruppe om sportens økonomiske dimension definerer en »stor sportsbegivenhed« som en begivenhed, der organiseres af et eller flere værtslande, regioner eller byer, hvori forskellige internationale delegationer deltager med det formål at udøve en eller flere sportsgrene. Sådanne begivenheder er ofte karakteriseret ved store og logistiske udfordringer. Store sportsbegivenheder har en høj international medieprofil, tiltrækker flere tusinde mennesker, herunder tilhængere, journalister, tekniske teams og officials, og afholdes ofte over flere på hinanden følgende dage.

(6)  F.eks. drifts- og infrastrukturomkostninger i forbindelse med afholdelse, transport og indkvartering samt omkostninger til sikkerhed.

(7)  Hover, P. o.a. (2016): Integrity and sport events, position paper. Utrecht: Mulier Instituut (marts 2016).

(8)  Jf. rapporten fra ekspertgruppen om sportens økonomiske dimension, navnlig henstilling 1-7 og 21.

(9)  EUT C 322 af 27.11.2010.

---

Europa-Kommissionen

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/18

---

Euroens vekselkurs (1)

13. juni 2016

(2016/C 212/08)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1268 |
| JPY | japanske yen | 119,51 |
| DKK | danske kroner | 7,4356 |
| GBP | pund sterling | 0,79515 |
| SEK | svenske kroner | 9,3265 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0888 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,3265 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,035 |
| HUF | ungarske forint | 312,37 |
| PLN | polske zloty | 4,3884 |
| RON | rumænske leu | 4,5178 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,2939 |
| AUD | australske dollar | 1,5228 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4390 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7470 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5949 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5272 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 322,63 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,1000 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,4212 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5305 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 011,14 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6108 |
| PHP | filippinske pesos | 52,002 |
| RUB | russiske rubler | 74,0264 |
| THB | thailandske bath | 39,669 |
| BRL | brasilianske real | 3,8760 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,0672 |
| INR | indiske rupee | 75,6125 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1268

JPY

japanske yen

119,51

DKK

danske kroner

7,4356

GBP

pund sterling

0,79515

SEK

svenske kroner

9,3265

CHF

schweiziske franc

1,0888

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,3265

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,035

HUF

ungarske forint

312,37

PLN

polske zloty

4,3884

RON

rumænske leu

4,5178

TRY

tyrkiske lira

3,2939

AUD

australske dollar

1,5228

CAD

canadiske dollar

1,4390

HKD

hongkongske dollar

8,7470

NZD

newzealandske dollar

1,5949

SGD

singaporeanske dollar

1,5272

KRW

sydkoreanske won

1 322,63

ZAR

sydafrikanske rand

17,1000

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,4212

HRK

kroatiske kuna

7,5305

IDR

indonesiske rupiah

15 011,14

MYR

malaysiske ringgit

4,6108

PHP

filippinske pesos

52,002

RUB

russiske rubler

74,0264

THB

thailandske bath

39,669

BRL

brasilianske real

3,8760

MXN

mexicanske pesos

21,0672

INR

indiske rupee

75,6125

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 14.6.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 212/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7815 — Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 212/09)

| 1. | Den 8. juni 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bouygues-koncernen (»Bouygues«, Frankrig), Aéroports de Paris (»ADP«, Frankrig) og Meridiam SAS (»Meridiam«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol, jf. fusionsordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Ravinala Airports (»Ravinala Airports«, Madagaskar). |
| --- | --- |

1.

Den 8. juni 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bouygues-koncernen (»Bouygues«, Frankrig), Aéroports de Paris (»ADP«, Frankrig) og Meridiam SAS (»Meridiam«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol, jf. fusionsordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Ravinala Airports (»Ravinala Airports«, Madagaskar).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Bouygues: alsidig industrikoncern, som er aktiv inden for bygge-, telekommunikations- og mediesektoren
  —   ADP: indretning, drift og udvikling af en række lufthavnsfaciliteter i regionen Ile-de-France, især Paris-Charles de Gaulle og Paris-Orly
  —   Meridiam: investering i infrastrukturprojekter
  —   Ravinala Airports: finansiering, design, udvikling, drift og vedligeholdelse af to lufthavne i Madagaskar (Ivato (Antananarivo) og Nosy Be). |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Bouygues: alsidig industrikoncern, som er aktiv inden for bygge-, telekommunikations- og mediesektoren

—   ADP: indretning, drift og udvikling af en række lufthavnsfaciliteter i regionen Ile-de-France, især Paris-Charles de Gaulle og Paris-Orly

—   Meridiam: investering i infrastrukturprojekter

—   Ravinala Airports: finansiering, design, udvikling, drift og vedligeholdelse af to lufthavne i Madagaskar (Ivato (Antananarivo) og Nosy Be).

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7815 — Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7815 — Groupe Bouygues/ADP/Meridiam/Ravinala Airports sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---