# Uradni list C 179/18.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 179 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5918. maj 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 179

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5918. maj 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 30. zasedanje je potekalo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija) |
| 2016/C 179/01 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 7. decembra 2015 | 1 |
| 2016/C 179/02 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 8. decembra 2015 | 5 |
| 2016/C 179/03 | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 9. decembra 2015 | 10 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

30. zasedanje je potekalo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija)

2016/C 179/01

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 7. decembra 2015

1

2016/C 179/02

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 8. decembra 2015

5

2016/C 179/03

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 9. decembra 2015

10

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

30. zasedanje je potekalo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija)

| 18.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 7. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/01)

Vsebina

| Uradna ustanovna seja | 1 |
| --- | --- |

| Seja Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Akreditacija predstavnika, ki ni poslanec | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje 29. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 391, 24.11.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 7. decembra 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Stanje demokracije v EU in državah AKP | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP ter obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nujna tema št. 2: Razmere po volitvah v Burundiju | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 7. DECEMBRA 2015

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine Fitz A. Jackson in predsednik luksemburške poslanske zbornice Mars di Bartolomeo (Luksemburg, predsedstvo Evropske unije).

(Seja je bila prekinjena ob 12.00 in se je nadaljevala ob 15.05.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnika, ki ni poslanec

Sopredsednik je sporočil, da so v skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in členom 1(2) poslovnika Skupne parlamentarne skupščine prejeli seznam zahtevkov za akreditacijo predstavnikov, ki niso poslanci. Navzočnost predstavnikov bo zabeležena, njihovo ime pa zapisano v prilogi k zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.966)

Govorila sta: sopredsednika Fitz A. Jackson in Louis Michel.

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje 29. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 391, 24.11.2015)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 7. decembra 2015

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva z dne 7. decembra 2015.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve: Ustavne omejitve predsedniških mandatov |
| --- | --- | --- |

a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve: Ustavne omejitve predsedniških mandatov

| | Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino: Vpliv nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja |
| --- | --- |

Odbor za ekonomski razvoj, finance in trgovino: Vpliv nezakonitih finančnih tokov na financiranje razvoja

| | Odbor za socialne zadeve in okolje: Izzivi za družinske kmetije in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP |
| --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje: Izzivi za družinske kmetije in kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega v državah AKP

| b) | 31. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 13. do 15. junija 2016 v Južni Afriki. |
| --- | --- |

b)

31. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 13. do 15. junija 2016 v Južni Afriki.

| c) | 32. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo v Srednji Afriki. |
| --- | --- |

c)

32. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo v Srednji Afriki.

Sopredsednik je sporočil naslednje roke:

| — | za spremembe k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim resolucijam, o katerih se bo glasovalo: torek, 8. decembra, do 12.00; |
| --- | --- |

—

za spremembe k sporazumnim resolucijam in drugim nujnim resolucijam, o katerih se bo glasovalo: torek, 8. decembra, do 12.00;

| — | za prošnje glede načinov glasovanja: sreda, 9. decembra, do 10.00, v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za prošnje glede načinov glasovanja: sreda, 9. decembra, do 10.00, v pisni obliki.

Govoril je: João Ferreira, o tem, da ni tolmačenja v portugalščino.

Sopredsednik je spomnil na veljavna pravila.

4.   Stanje demokracije v EU in državah AKP

Razprava z generalnim sekretarjem Mednarodnega inštituta za demokracijo in pomoč pri volitvah (IDEA) Yvesom Letermom

Generalni sekretar mednarodnega IDEA Yves Leterme je imel predstavitev o stanju demokracije v EU in državah AKP.

Govorili so: Adjedoue Weidou (Čad), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigerija), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel in Louis Michel.

Yves Leterme je poudaril, da Mednarodni inštitut za demokracijo in pomoč pri volitvah koncept demokracije uporablja v širokem smislu, in opozoril, da ne obstaja le en model. Vlade lahko podpirajo demokracijo in se ji zavežejo, ne morejo pa je prenašati v druge države. Demokratični sistem temelji na nadzoru, ki ga izvajajo državljani, in na enakosti vseh državljanov pri izvajanju nadzorne funkcije. Za dosego cilja trajnostnega razvoja številka 16, ki spodbuja demokratične institucije kot mirovno sredstvo, je treba vzpostaviti konkretne kazalnike.

Poslanci so poudarili, da so demokratične vrednote univerzalne, kljub temu da se včasih razlagajo različno v različnih državah. Med drugim so govorili tudi o krizi v zvezi z vmesnikom med političnimi vodjami in prebivalstvom, do katere prihaja, ker se politične stranke niso sposobne prilagajati spreminjajočemu se globalnemu okolju, vse številčnejšim zahtevam ljudstva po političnem udejstvovanju in vse hitrejšemu razvoju tehnologije.

5.   Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP ter obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Jacob Oulanyah (Uganda) in David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (nadomestil Jacoba Oulanyaha) in Enrique Guerrero Salom (nadomestil Davida Martina) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambija), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Gvineja), Tešome Toga (Etiopija), Maurice Ponga, Michael Gahler in Erja Askola (Evropska komisija).

Udeleženci so partnerstvo AKP-EU soglasno ocenili kot pozitivno, prav tako pa so se strinjali, da se mora prilagajati novim razmeram, se učinkoviteje boriti proti revščini ter spodbujati rast, naložbe, diverzifikacijo in boljši dostop držav AKP do EU in globalnih trgov. Mnenja o trgovinskih in razvojnih učinkih sporazumov o gospodarskem partnerstvu so bila bolj raznolika, saj so nekateri udeleženci poudarili možnosti, ki jih ponujajo, drugi pa so jih kritizirali, češ da so bolj naravnani k trgovini kot pa k razvoju.

Sanjay Tanna (Uganda) in Enrique Guerrero Salom sta zaključila razpravo.

6.   Nujna tema št. 2: Razmere po volitvah v Burundiju

Govorili so: Erminia Norarangelo (Evropska služba za zunanje delovanje), Netty Baldeh (Gambija), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzanija), Veikko Nekundi (Namibija), Tešome Toga (Etiopija), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta in Joachim Zeller.

Med poslanci EP in člani AKP je bila opazna razlika glede mnenja o razmerah po volitvah v Burundiju, predvsem glede razlage mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi v smislu izračuna števila mandatov, ki jih je imel doslej burundijski predsednik. Medtem ko so bili poslanci EP mnenja, da je bil sporazum iz Aruše kršen, so člani AKP menili, da je tako burundijsko sodstvo kot tudi sodstvo Vzhodnoafriške skupnosti razsodilo v prid burundijskemu vladnemu položaju. Prišlo je tudi do nestrinjanja v zvezi z odločitvijo EU, da v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja začne posvetovanja z burundijsko vlado.

Prav tako so nekateri udeleženci obsodili nasilne napade in povečano število kršitev in zlorab človekovih pravic, vključno z umori, izvensodnimi usmrtitvami, kršitvami telesne nedotakljivosti posameznikov, mučenjem ter drugim krutim, nečloveškim in/ali poniževalnim ravnanjem, samovoljnimi aretacijami in nezakonitimi pridržanji, ter kršitve svobode tiska in izražanja, pa tudi razširjenost nekaznovanja.

(Seja se je končala ob 18.15.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 18.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 8. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/02)

Vsebina

| 1. | Izjava komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Razprava s komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevenom Mimico – brez seznama govornikov | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Čas za vprašanja Komisiji | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 29. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Izjava ministrice za finance (Lesoto) in predsedujoče Svetu AKP Mamphono Khaketle | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Izjava ministra za razvojno sodelovanje in humanitarne dejavnosti (Luksemburg) in predsedujočega Svetu EU Romaina Schneiderja | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Čas za vprašanja Svetu | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Razprava s Svetom – brez seznama govornikov | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Nujna tema številka 1: Migracije, človekove pravice in humanitarni begunci | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 8. DECEMBRA 2015

Seja se je začela ob 9.00.

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

Sopredsednik

1.   Izjava komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice

Komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica se je v svoji izjavi osredotočil na prihodnost Sporazuma iz Cotonouja, ki bo prenehal veljati leta 2020. Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta začeli skupno posvetovalno sejo, da bi zbrali predloge za prihodnost, ki temeljijo na kritičnem pregledu prvih 15 let Sporazuma, njegovih ciljih in rezultatih. Uradno ocenjevanje se bo začelo v prvi polovici leta 2016, različne možnosti politike prihodnjega partnerstva pa bodo analizirane prek postopka ocene učinka. Komisar Neven Mimica je prav tako poudaril, da je treba v celoti upoštevati agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in 17 novih ciljev trajnostnega razvoja, ki sprožajo prilagajanje razvojne politike EU. Govoril je o problematiki podnebnih sprememb in ponovil, da je izid 21. konference OZN o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu ključen predvsem za države AKP, ki so jih prizadele neugodne vremenske razmere.

2.   Razprava s komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevenom Mimico – brez seznama govornikov

Govorili so: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Lidia Senra-Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Čad) in Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambik).

V izmenjavi mnenj so se osredotočili na prihodnost partnerstva AKP-EU, postopek pregleda, povezavo med migracijo in razvojem, podnebne spremembe in potrebo po vključitvi novih ciljev trajnostnega razvoja v prihodnji okvir. Udeleženci so prav tako postavili vprašanja v zvezi z Eritrejo, mirom in razvojem, humanitarno pomočjo in povezavo med pomočjo, rehabilitacijo in razvojem, stanjem sporazuma o gospodarskem partnerstvu v Pacifiku in neustrezno prehranjenostjo, kmetijstvom in prehransko varnostjo.

Komisar Neven Mimica je na vprašanja udeležencev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

3.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo skupaj naslovljenih 37 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Neven Mimica je ustno odgovarjal na dodatna vprašanja v povezavi z naslednjimi izvornimi vprašanji:

| | 1. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o državah AKP in azilu |
| --- | --- |

1. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o državah AKP in azilu

| | 5. vprašanje, ki sta ga zastavili Bodil Valero in Judith Sargentini, o nujnem skrbniškem skladu za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki |
| --- | --- |

5. vprašanje, ki sta ga zastavili Bodil Valero in Judith Sargentini, o nujnem skrbniškem skladu za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki

| | 6. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o izvajanju nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki |
| --- | --- |

6. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o izvajanju nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki

| | 7. vprašanje, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck, o posebnem skladu za Afriko |
| --- | --- |

7. vprašanje, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck, o posebnem skladu za Afriko

| | 9. vprašanje, ki ga je zastavil Kennedy Hamudulu (Zambija), o nezakonitih finančnih tokovih |
| --- | --- |

9. vprašanje, ki ga je zastavil Kennedy Hamudulu (Zambija), o nezakonitih finančnih tokovih

| | 10. vprašanje, ki ga je zastavila Lidia Senra-Rodríguez, o boju proti davčnim utajam |
| --- | --- |

10. vprašanje, ki ga je zastavila Lidia Senra-Rodríguez, o boju proti davčnim utajam

| | 16. vprašanje, ki ga je zastavila Sabine Lösing (nadomestil jo je João Ferreira), o nadaljnjih pogajanjih med Kubo, EU in ZDA |
| --- | --- |

16. vprašanje, ki ga je zastavila Sabine Lösing (nadomestil jo je João Ferreira), o nadaljnjih pogajanjih med Kubo, EU in ZDA

| | 17. vprašanje, ki ga je zastavil Netty Baldeh (Gambija), o političnem dialogu |
| --- | --- |

17. vprašanje, ki ga je zastavil Netty Baldeh (Gambija), o političnem dialogu

| | 19. vprašanje, ki ga je zastavil Sanjit Patel (Fidži) (nadomestil ga je Ashneel Sudhakar (Fidži), o Fidžiju – spremljevalni ukrepi podpore za države pogodbenice protokola o sladkorju |
| --- | --- |

19. vprašanje, ki ga je zastavil Sanjit Patel (Fidži) (nadomestil ga je Ashneel Sudhakar (Fidži), o Fidžiju – spremljevalni ukrepi podpore za države pogodbenice protokola o sladkorju

| | 27. vprašanje, ki ga je zastavil Desmond Long (Sveta Lucija) (nadomestil ga je Carl Greenidge (Gvajana), o povečanju odpornosti majhnih otoških držav v razvoju |
| --- | --- |

27. vprašanje, ki ga je zastavil Desmond Long (Sveta Lucija) (nadomestil ga je Carl Greenidge (Gvajana), o povečanju odpornosti majhnih otoških držav v razvoju

| | 28. vprašanje, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o elektrifikaciji afriškega podeželja kot sredstvu za boj proti revščini in podnebnim spremembam |
| --- | --- |

28. vprašanje, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o elektrifikaciji afriškega podeželja kot sredstvu za boj proti revščini in podnebnim spremembam

| | 32. vprašanje, ki ga je zastavil João Ferreira, o splošnem zdravstvenem varstvu |
| --- | --- |

32. vprašanje, ki ga je zastavil João Ferreira, o splošnem zdravstvenem varstvu

| | 33. vprašanje, ki ga je zastavila Marlene Mizzi, o pomoči EU invalidom v Srednjeafriški republiki |
| --- | --- |

33. vprašanje, ki ga je zastavila Marlene Mizzi, o pomoči EU invalidom v Srednjeafriški republiki

| | 36. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o tem, kako mednarodne nevladne organizacije porabljajo sredstva EU |
| --- | --- |

36. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o tem, kako mednarodne nevladne organizacije porabljajo sredstva EU

Avtorji 4., 21., 29. in 30. vprašanja niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorjev 2., 3., 8., 11., 12., 13., 14., 15., 18., 20., 22., 23., 24., 25., 26., 31., 34., 35. in 37. vprašanja ni bilo na seji.

4.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 29. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Skupščini je bil posredovan dokument o nadaljnjih ukrepih Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje v zvezi z resolucijami, sprejetimi na skupni parlamentarni skupščini v Suvi (Fidži).

5.   Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Kombo Gberi (Kamerun) in Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), (nadomestil Komba Gberija (Kamerun)) in Mariya Gabriel sta predstavila poročilo.

Govorili so: Adjedoue Weidou (Čad), Elmi Obsieh Wais (Džibuti), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabve), Bodil Valero, Tešome Toga (Etiopija), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenija), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Teoharus (Eleni Theocharous), Michael Gahler, Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje) in Françoise Moreau (Evropska komisija).

Udeleženci so pohvalili mirovno pomoč za Afriko za njene dosežke. Podprla je zmogljivost Afriške unije pri obravnavi konfliktov v Afriki in dokazala, da lahko sproži spremembe v širšem partnerstvu. Nekateri udeleženci so pozvali k razširitvi njenega področja uporabe in vztrajali, da je treba zagotoviti vključitev ciljnih držav. Udeleženci so prav tako vztrajali, da je treba bolje uravnovesiti financiranje operacij v podporo miru in dejavnosti, namenjenih krepitvi zmogljivosti struktur Afriške strukture za mir in varnost, predvsem na področju preprečevanja konfliktov in mediacije. Več udeležencev je opozorilo na povezavo med varnostjo in razvojem ter pozvalo k boljšemu usklajevanju in povezovanju med mirovno pomočjo za Afriko in drugimi instrumenti EU.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) in Mariya Gabriel sta zaključila razpravo.

6.   Poročilo gospodarskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yvesa Somvilla

Predsednik spremljevalnega odbora AKP in član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yves Somville je predstavil različne vidike, ki vplivajo na celotno partnerstvo AKP-EU, vključno z migracijami in vlogo civilne družbe.

(Seja je bila prekinjena ob 12.44 in se je nadaljevala ob 15.00.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Sopredsednika | Generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sopredsednika

Generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

7.   Izjava ministrice za finance (Lesoto) in predsedujoče Svetu AKP Mamphono Khaketle

Ministrica za finance (Lesoto) in predsedujoča Svetu AKP Mamphono Khaketla je vlogo Sveta AKP prepoznala kot demokratični politični forum za odnose med državami AKP in EU. Ministrica se je zahvalila Evropskemu parlamentu, da gosti zasedanje. Prav tako je izrazila sočutje z vladami in prebivalstvom Francije, Malija, Nigerije in Čada, ki so jih pretresli nedavni teroristični napadi verskih skrajnežev, in jim izrekla sožalje. Izrazila je prepričanje, da se bo dolgotrajno partnerstvo po prenehanju veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja nadaljevalo. Ministrica Mamphono Khaketla je poudarila pomen trgovinskih odnosov in sporazumov o gospodarskem partnerstvu med EU in državami AKP, a izrazila zaskrbljenost nad nekaterimi enostranskimi odločitvami, ki so bile sprejete v okviru partnerstva. Ob zaključku govora je izpostavila dve ključni temi, ki jih morajo države AKP in EU obravnavati v tovariškem duhu: vpliv podnebnih sprememb in obvladovanje migracijskih tokov.

8.   Izjava ministra za razvojno sodelovanje in humanitarne dejavnosti (Luksemburg) in predsedujočega Svetu EU Romaina Schneiderja

Minister za razvojno sodelovanje in humanitarne dejavnosti (Luksemburg) in predsedujoči Svetu EU Romain Schneider je spregovoril o nedavnih terorističnih napadih v Franciji, Maliju in Čadu ter izrazil sožalje. Minister je opisal več osrednjih izzivov, s katerimi se trenutno sooča partnerstvo AKP-EU in jih mora obravnavati, vključno z migracijsko in begunsko krizo, na katero so evropske in afriške države poskušale odgovoriti na nedavnem vrhu v Valletti. Boj proti terorizmu predstavlja naslednji pomemben izziv za evropske države in države AKP. Za dosego trajnostne varnosti in stabilnosti je treba spodbujati pokonfliktno doseganje sprave ter graditi demokratične in odgovorne institucije. Zadnji izziv za države AKP in države EU bodo pogajanja o sporazumu, ki bo nasledil Sporazum iz Cotonouja.

9.   Čas za vprašanja Svetu

Na Svet je bilo naslovljenih 35 vprašanj.

Mamphono Khaketla je v imenu Sveta AKP odgovorila na naslednji vprašanji in dodatna vprašanja:

| | 2. vprašanje, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomestila ga je Kashetu Kyenge), o protiterorističnih prizadevanjih v Afriki |
| --- | --- |

2. vprašanje, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomestila ga je Kashetu Kyenge), o protiterorističnih prizadevanjih v Afriki

| | 6. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biotski raznovrstnosti v Afriki |
| --- | --- |

6. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biotski raznovrstnosti v Afriki

Na naslednja vprašanja je bilo odgovorjeno, ni pa bilo dodatnih vprašanj:

| | 9. vprašanje, ki ga je zastavila Neena Gill (nadomestila jo je Kashetu Kyenge), o obravnavi pomislekov v zvezi z delovanjem Mednarodnega kazenskega sodišča |
| --- | --- |

9. vprašanje, ki ga je zastavila Neena Gill (nadomestila jo je Kashetu Kyenge), o obravnavi pomislekov v zvezi z delovanjem Mednarodnega kazenskega sodišča

| | 10. vprašanje, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomestila jo je Catherine Bearder), o upoštevanju neenakosti v razvoju med morebitnimi partnerji celinskega območja proste trgovine |
| --- | --- |

10. vprašanje, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomestila jo je Catherine Bearder), o upoštevanju neenakosti v razvoju med morebitnimi partnerji celinskega območja proste trgovine

| | 11. vprašanje, ki ga je zastavil Davor Ivo Stier, o povečanih migracijskih tokovih – mladi in izobraženi ljudje zapuščajo Afriko |
| --- | --- |

11. vprašanje, ki ga je zastavil Davor Ivo Stier, o povečanih migracijskih tokovih – mladi in izobraženi ljudje zapuščajo Afriko

| | 12. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o raziskavah in razvoju v Afriki |
| --- | --- |

12. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o raziskavah in razvoju v Afriki

| | 14. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o pomenu evropskih sporazumov o partnerstvu za gospodarski napredek revnih držav |
| --- | --- |

14. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o pomenu evropskih sporazumov o partnerstvu za gospodarski napredek revnih držav

| | 15. vprašanje, ki ga je zastavila Joyce Laboso (Kenija) (nadomestil jo je Abdikadir Aden) o vplivu držav AKP in EU na globalno upravljanje |
| --- | --- |

15. vprašanje, ki ga je zastavila Joyce Laboso (Kenija) (nadomestil jo je Abdikadir Aden) o vplivu držav AKP in EU na globalno upravljanje

Avtorji 1., 3., 4., 5., 7. in 8. vprašanja na seji niso bili prisotni.

13. vprašanje je bilo umaknjeno.

Romain Schneider je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | 29. vprašanje, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomestila ga je Kashetu Kyenge), o protiterorističnih prizadevanjih v Afriki |
| --- | --- |

29. vprašanje, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (nadomestila ga je Kashetu Kyenge), o protiterorističnih prizadevanjih v Afriki

| | 30. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biotski raznovrstnosti v Afriki |
| --- | --- |

30. vprašanje, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biotski raznovrstnosti v Afriki

| | 33. vprašanje, ki ga je zastavila Sabine Lösing (nadomestila jo je Lidia Senra Rodriguez), o prestrukturiranju javnega dolga |
| --- | --- |

33. vprašanje, ki ga je zastavila Sabine Lösing (nadomestila jo je Lidia Senra Rodriguez), o prestrukturiranju javnega dolga

| | 34. vprašanje, ki ga je zastavila Lidia Senra Rodriguez, o zavezujočem instrumentu, ki regulira nadnacionalne družbe |
| --- | --- |

34. vprašanje, ki ga je zastavila Lidia Senra Rodriguez, o zavezujočem instrumentu, ki regulira nadnacionalne družbe

Na naslednja vprašanja je bilo odgovorjeno, ni pa bilo dodatnih vprašanj:

| | 18. vprašanje, ki ga je zastavil Netty Baldeh (Gambija), o človekovih pravicah migrantov |
| --- | --- |

18. vprašanje, ki ga je zastavil Netty Baldeh (Gambija), o človekovih pravicah migrantov

| | 24. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o raziskavah in razvoju v Afriki |
| --- | --- |

24. vprašanje, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge, o raziskavah in razvoju v Afriki

| | 26. vprašanje, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomestila jo je Catherine Bearder), o upoštevanju neenakosti v razvoju med morebitnimi partnerji celinskega območja proste trgovine |
| --- | --- |

26. vprašanje, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomestila jo je Catherine Bearder), o upoštevanju neenakosti v razvoju med morebitnimi partnerji celinskega območja proste trgovine

| | 27. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o pomenu evropskih sporazumov o partnerstvu za gospodarski napredek revnih držav |
| --- | --- |

27. vprašanje, ki ga je zastavil Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (nadomestil ga je Netty Baldeh (Gambija)), o pomenu evropskih sporazumov o partnerstvu za gospodarski napredek revnih držav

Avtorji 16., 17., 19., 20., 22., 23., 25., 31., 32. in 35. vprašanja na seji niso bili prisotni.

21. vprašanje je bilo umaknjeno.

10.   Razprava s Svetom – brez seznama govornikov

Govorili so: Iriase Pally (Nigerija), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler in Lidia Senra Rodriguez.

Udeleženci so izrazili hvaležnost za mednarodno podporo in solidarnost v boju proti skupini Boko Haram in vprašali, katere ukrepe sta sprejela EU in Svet AKP, da bi rešila migracijsko krizo, pa tudi, katere predpise in pravila bi lahko uporabili za spodbujanje družbene odgovornosti in predvsem za preprečevanje prilaščanja zemljišč v multinacionalnih korporacijah.

11.   Nujna tema številka 1: Migracije, človekove pravice in humanitarni begunci

Govorili so: Domenico Rosa (Evropska komisija), Attilio Pacifici (Evropska služba za zunanje delovanje), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambija), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Gana), Lidia Senra Rodriguez, Elmi Obsieh Wais (Džibuti), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritreja), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namibija), Eleni Teoharus (Eleni Theocharous), Juan Fernando Lopez Aguilar, Tešome Toga (Etiopija), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Slonokoščena obala), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenija), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) in Raphael Siluvangii Umba (Demokratična republika Kongo).

Udeleženci so poudarili, da se temeljni vzroki za migracije in sedanjo begunsko krizo v preteklosti niso pravilno reševali, in izpostavili, da bi EU morala ne samo reševati nujna vprašanja, ampak bi morala tudi pomagati zmanjšati migracijske pritiske na dolgi rok. Med dejavniki, ki spodbujajo migracijo in razselitev so omenili oboroženi spopad, pomanjkanje ekonomskih priložnosti za mlade, neuspešno upravljanje in zlorabo človekovih pravic. Prav tako so opozorili, da je migracija naravni pojav in da imajo ljudje pravico do preseljevanja. Večina se je strinjala, da bi migracijo morali upravljati tako, da bi poskrbeli za zakonite in organizirane poti do Evrope in preprečili, da svoje države zapusti preveč nadarjenih ljudi, ki bi sicer lahko prispevali k razvoju. Člani AKP so poudarili, da EU ne bi smela diskriminirati afriških migrantov v primerjavi s tistimi z Bližnjega in Srednjega vzhoda.

(Seja se je končala ob 17.35.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

| 18.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 179/10

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 9. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/03)

Vsebina

| 1. | Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere držav v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Elektrifikacija v Afriki | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 21. zasedanje Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja: Pariz 2015 | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kritje splošnega zdravstvenega varstva | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Solidarnostno gospodarstvo | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Datum in kraj 31. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| PRILOGA I | ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE | 15 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V BRUSLJU (BELGIJA) OD 7. DO 9. DECEMBRA 2015 | 19 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | SPREJETA BESEDILA | 24 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA IV

| — | Resolucija o oceni mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolucija o štiridesetih letih partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolucija o tem, kako izboljšati gospodarske in socialne razmere v državah v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolucija o migracijah, človekovih pravicah in humanitarnih beguncih | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolucija o razmerah po volitvah v Burundiju | 46 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 9. DECEMBRA 2015

(Seja se je začela ob 9.07.)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

Sopredsednik

1.   Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere držav v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) in Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) in Arne Gericke sta predstavila poročilo.

Govorili so: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenija), Krzysztof Hetman, Eleni Teoharus (Eleni Theocharous), Sangoné Sall (Senegal), Musa Hussein Naib (Eritreja), Elmi Obsieh Wais (Džibuti) in Walter Seidel (Evropska komisija).

Udeleženci so poudarili potrebo po lokalni izvedbi vseh razvojnih strategij ter po izkoriščanju malih podjetij in njihovih povezav z lokalnimi skupnostmi. Mala družinska podjetja, vključno z malimi kmetijami, nimajo le gospodarske, ampak tudi družbeno vlogo v svojih skupnostih, zato je bolj verjetno, da bodo ravnala odgovorno in skrbela za okolje. Pravično in učinkovito obdavčenje je bilo prav tako omenjeno kot pomemben dejavnik pri vključujoči rasti in socialnem razvoju. Obdavčenje je potrebno za izgradnjo dobro delujoče javne infrastrukture za poslovanje in za preprečitev epidemij, kot je ebola, in drugih izrednih stanj ter za spopadanje z njimi, ko se pojavijo.

Arne Gericke je zaključil razpravo.

2.   Elektrifikacija v Afriki

Razprava s predsednikom fundacije Energije za Afriko Jean-Louisom Borloojem

Predsednik fundacije Energije za Afriko Jean-Louis Borloo je izjavil, da je dostop do električne energije pot k uveljavljanju temeljnih človekovih pravic, kot so pravica do hrane, vode, zdravstva, izobrazbe, zaposlitve in varnosti. Kljub temu pa sedaj tri četrtine gospodinjstev v Afriki nima varnega dostopa do električne energije. Električna energija tako simbolno kot tudi dejansko pomeni luč in znanje ter vabi mlade iz podeželskih območij v elektrificirana mestna središča. Pobuda Energije za Afriko, ki stremi k mobilizaciji naložbe 5 milijonov USD letno, temelji na volji afriških vodij in se v celoti opira na energijo iz obnovljivih virov.

Govorili so: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Netty Baldeh (Gambija), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Elmi Obsieh Wais (Džibuti), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Gvineja), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Republika Kongo), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigerija), Louis Michel in Roberto Ridolfi (Evropska komisija).

Udeleženci so pohvalili vneto predstavitev in izpostavili, da energijska revščina povečuje skrajno revščino in pomanjkanje razvoja. Poudarili so pomen politične volje in velikih javnih naložb v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Člani AKP so pokazali veliko zanimanje za konkretne načrte pobude, na primer za ustanovitev Afriške agencije za energijo, investicijske sklade in lokalno odgovornost.

3.   21. zasedanje Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja: Pariz 2015

Razprava brez resolucije

Roberto Ridolfi (Evropska komisija) je imel uvodno predstavitev.

Govorili so: Adjedoue Weidou (Čad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Elmi Obsieh Wais (Džibuti), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamajka), Tešome Toga (Etiopija), Joyce Laboso (Kenija), Seb Dance in Roberto Ridolfi (Evropska komisija).

Udeleženci so izrazili upanje, da bo rezultat konference Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki je potekala v Parizu, zavezujoč mednarodni podnebni sporazum. Člani AKP so omenili več načinov, kako podnebne spremembe že vplivajo na njihove države, in katere ukrepe so sprejeli, da bi zmanjšali nadaljnje globalno segrevanje in se prilagodili podnebnim spremembam. Izjavili so, da je podnebno financiranje verjetno najpomembnejša ovira pri pogajanjih, čeprav je večina držav priznala potrebo po omejitvi in zmanjšanju emisij ogljika.

4.   Kritje splošnega zdravstvenega varstva

Glavna razprava z generalno direktorico Svetovne zdravstvene organizacije Margaret Chan in izvršnim direktorjem Globalnega sklada za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji Markom Dybulom

Generalna direktorica Svetovne zdravstvene organizacije Margaret Chan (prek video sporočila), direktor globalnega programa za boj proti malariji Svetovne zdravstvene organizacije Pedro Alonso in izvršni direktor Globalnega sklada za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji Mark Dybul so izpostavili nedavni napredek pri zmanjševanju umrljivosti zaradi bolezni v državah v razvoju, in sicer zaradi cepljenja in preprečevanja, kot tudi boljšega dostopa do zdravljenja. Opisali so tudi sedanje izzive pri dosegi cilja univerzalnega zdravstvenega zavarovanja, vključno s terenskim delom klinik, z uvedbo zdravstvenega zavarovanja in z dostopom do cenovno ugodnih zdravil.

Govorili so: Eleni Teoharus (Eleni Theocharous), Musa Hussein Naib (Eritreja), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Evropska komisija), Pedro Alonso in Mark Dybul.

Udeleženci so poudarili izzive neenakega dostopa do zdravil in zdravljenja, pomena lokalnega in podeželskega osnovnega zdravstvenega varstva ter šibkosti nacionalnih zdravstvenih sistemov v nestabilnih in najmanj razvitih državah, ki so povezani s pomanjkanjem mednarodne podpore in socialne varnosti v veliko državah v razvoju. Veliko jih je je prav tako poudarilo uspehe politike javnega zdravja, kot so uvedba zdravstvenih sistemov, zmanjšanje števila smrti zaradi malarije ter širši in cenejši dostop do protivirusnih zdravil za zdravljenje HIV/aidsa, in se zavzelo za uresničevanje ambiciozne svetovne agende za zdravje.

Pedro Alonso in Mark Dybul sta zaključila razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 12.55 in se je nadaljevala ob 15.07.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Sopredsednika | Generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Sopredsednika

Generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

Sopredsednik

5.   Solidarnostno gospodarstvo

Izmenjava mnenj z ministrom za delo, zaposlovanje ter socialno in solidarnostno gospodarstvo (Luksemburg) Nicolasom Schmitom

Nicolas Schmit je povedal, da je spodbujanje solidarnostnega gospodarstva ena od prednostnih nalog luksemburškega predsedstva. Izpostavil je vse večji pomen gospodarstva, usmerjenega v človeka, v EU in državah AKP in njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest za mlade, reševanje okoljskih vprašanj ter zmanjševanje revščine in neenakosti. Poudaril je tudi pomen izobraževanja, zmanjševanja neformalne ekonomije in financiranja, da bi solidarnostno gospodarstvo v državah AKP lahko izkoristilo ves svoj potencial.

Govorili so: Arne Gericke, Neena Gill in Laura Agea.

Udeleženci so opozorili, da je treba solidarnostno gospodarstvo osnovati na lokalni ravni, in poudarili, da je ves njegov potencial mogoče izkoristiti le s spodbujanjem potrebnih pravnih okvirov. Nekateri udeleženci so prav tako pozvali, naj bo solidarnostno gospodarstvo temelj modela razvoja, ki ga bo spodbujalo prihodnje partnerstvo AKP-EU.

6.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost
  Odbor za politične zadeve
  Poročilo Komba Gberija (Kamerun) in Mariye Gabriel
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Skupina EFDD je zahtevala ločeno glasovanje za vse predloge sprememb. Za predloga sprememb 3 in 4 je zahtevala glasovanje po delih.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 57 glasovi za in 6 proti. |
| --- | --- |

—

Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost

Odbor za politične zadeve

Poročilo Komba Gberija (Kamerun) in Mariye Gabriel

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Skupina EFDD je zahtevala ločeno glasovanje za vse predloge sprememb. Za predloga sprememb 3 in 4 je zahtevala glasovanje po delih.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 57 glasovi za in 6 proti.

| — | Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Jacoba Oulanyaha (Uganda) in Davida Martina
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, odstavek 4, odstavek 5, odstavek 12, odstavek 21, odstavek 26, odstavek 28.
  Člani AKP so zahtevali ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 2.
  Skupina Verts/ALE je za odstavke 5, 12 in 26 zahtevala glasovanje po delih.
  Skupini PPE in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih za odstavek 21.
  Zavrnjeni predlogi sprememb: odstavek 3, odstavek 7, uvodna izjava D, uvodna izjava G, uvodna izjava I, uvodna izjava J.
  Skupini PPE in ALDE sta zahtevali ločeno glasovanje za odstavek 7, uvodno izjavo D, uvodno izjavo G, uvodno izjavo I in uvodno izjavo J.
  Brezpredmetni predlog spremembe: Odstavek 16
  Skupini PPE in ALDE sta zahtevali ločeno glasovanje po delih.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 1 glasu proti. |
| --- | --- |

—

Štirideset let partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Jacoba Oulanyaha (Uganda) in Davida Martina

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, odstavek 4, odstavek 5, odstavek 12, odstavek 21, odstavek 26, odstavek 28.

Člani AKP so zahtevali ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 2.

Skupina Verts/ALE je za odstavke 5, 12 in 26 zahtevala glasovanje po delih.

Skupini PPE in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih za odstavek 21.

Zavrnjeni predlogi sprememb: odstavek 3, odstavek 7, uvodna izjava D, uvodna izjava G, uvodna izjava I, uvodna izjava J.

Skupini PPE in ALDE sta zahtevali ločeno glasovanje za odstavek 7, uvodno izjavo D, uvodno izjavo G, uvodno izjavo I in uvodno izjavo J.

Brezpredmetni predlog spremembe: Odstavek 16

Skupini PPE in ALDE sta zahtevali ločeno glasovanje po delih.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 1 glasu proti.

| — | Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere v državah v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo Ibrahima R. Bunduja (Sierra Leone) in Arneja Gerickeja
  Sprejeti predlogi sprememb: odstavek 11, odstavek 12, odstavek 24, odstavek 34, uvodna izjava K, uvodna izjava P.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 11, odstavek 12, uvodno izjavo K in uvodno izjavo P.
  Skupina Verts/ALE je za odstavek 34 zahtevala glasovanje po delih.
  Skupini PPE in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih za odstavek 12.
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, odstavek 15, odstavek 44, odstavek 45.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 2, odstavek 15 in odstavek 45.
  Člani AKP in skupina PPE so zahtevali ločeno glasovanje za odstavek 44.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta z 68 glasovi udeležencev za in 1 vzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Kako izboljšati gospodarske in socialne razmere v državah v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo Ibrahima R. Bunduja (Sierra Leone) in Arneja Gerickeja

Sprejeti predlogi sprememb: odstavek 11, odstavek 12, odstavek 24, odstavek 34, uvodna izjava K, uvodna izjava P.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za odstavek 11, odstavek 12, uvodno izjavo K in uvodno izjavo P.

Skupina Verts/ALE je za odstavek 34 zahtevala glasovanje po delih.

Skupini PPE in ALDE sta zahtevali glasovanje po delih za odstavek 12.

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, odstavek 15, odstavek 44, odstavek 45.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje za predloga sprememb 1 in 2, odstavek 15 in odstavek 45.

Člani AKP in skupina PPE so zahtevali ločeno glasovanje za odstavek 44.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta z 68 glasovi udeležencev za in 1 vzdržanim glasom.

7.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Migracije, človekove pravice in humanitarni begunci
  Sprejeti predlogi sprememb: odstavek 12, del 1, odstavek 28, uvodna izjava D.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje po delih za odstavek 12, del 1, odstavek 28 in uvodno izjavo D.
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, odstavek 12, del 2.
  Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje po delih za odstavek 12, del 2.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 4 glasov proti. |
| --- | --- |

—

Migracije, človekove pravice in humanitarni begunci

Sprejeti predlogi sprememb: odstavek 12, del 1, odstavek 28, uvodna izjava D.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje po delih za odstavek 12, del 1, odstavek 28 in uvodno izjavo D.

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, odstavek 12, del 2.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje po delih za odstavek 12, del 2.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 4 glasov proti.

| — | Razmere po volitvah v Burundiju
  Sprejeti predlogi sprememb: ustni predlog spremembe 1, ustni predlog spremembe 2.
  Brezpredmetni predlog spremembe: Glasovanje po delih za odstavek 17
  Glasovanje po delih za odstavek 17 je zahtevala skupina EPDD.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 1 glasu proti. |
| --- | --- |

—

Razmere po volitvah v Burundiju

Sprejeti predlogi sprememb: ustni predlog spremembe 1, ustni predlog spremembe 2.

Brezpredmetni predlog spremembe: Glasovanje po delih za odstavek 17

Glasovanje po delih za odstavek 17 je zahtevala skupina EPDD.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi udeleženci, z izjemo 1 glasu proti.

8.   Razno

Zapisniki popoldanske seje v ponedeljek, 7. decembra 2015, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 8. decembra 2015, so bili sprejeti.

Sopredsednik Louis Michel je prav tako sporočil, da se je mandat sopredsednika AKP Fitza A. Jacksona iztekel in da ga bo nasledil Netty Baldeh (Gambija). Zahvalil se je Fitzu A. Jacksonu za njegovo delo in predanost ter mu zaželel vse najboljše v prihodnosti.

Sopredsednik Fitz A. Jackson se je zahvalil Louisu Michelu in celotni Skupščini za odobravanje in polno podporo med svojim mandatom.

9.   Datum in kraj 31. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

31. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 13. do 15. junija 2016. Kraj bo potrjen naknadno.

(Seja se je končala ob 16.32.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| Fitz A. JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik | Louis MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (podpredsednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZELENORTSKI OTOKI
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  ČAD (podpredsednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOKI
  SLONOKOŠČENA OBALA
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORIALNA GVINEJA (*)

  ERITREJA
  ETIOPIJA (podpredsednik)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISSAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI (podpredsednik)
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI (Republika)
  MAVRETANIJA
  MAVRICIJ
  MIKRONEZIJA (Federativne države)
  MOZAMBIK (podpredsednik)
  NAMIBIJA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA (podpredsednik/-ca)
  NIUE (podpredsednik/-ca)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SAINT KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SENEGAL (podpredsednik)
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE
  SALOMONOVI OTOKI
  SOMALIJA
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (podpredsednik/-ca) (*)

  SURINAM (podpredsednik/-ca)
  SVAZI
  TANZANIJA
  VZHODNI TIMOR
  TOGO
  TONGA (podpredsednik/-ca)
  TRINIDAD IN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | Isabella ADINOLFI
  Laura AGEA
  Louis ALIOT
  Maria ARENA
  Nicolas BAY
  Catherine BEARDER
  Gianluca BUONANNO
  David CAMPBELL BANNERMAN
  David CASA
  Edward CZESAK (podpredsednik)
  Aymeric CHAUPRADE
  Ole CHRISTENSEN
  Ignazio CORRAO
  Seb DANCE
  Angélique DELAHAYE
  Marielle DE SARNEZ
  Linnéa ENGSTRÖM
  Rosa ESTARÀS FERRAGUT
  Laura FERRARA
  FERREIRA (podpredsednik/-ca)
  Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  Karl-Heinz FLORENZ
  Mato GABRIEL
  Kinga GÁL
  Eider GARDIAZABAL RUBIAL
  Evelyne GEBHARDT
  Arne GERICKE
  Lidia GERINGER DE OEDENBERG
  Juan Carlos GIRAUTA VIDAL
  Michaela GIUFFRIDA
  GOERENS
  Nathalie GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  Daniel HANNAN (podpredsednik)
  Esther HERRANZ GARCÍA
  Krzysztof HETMAN
  Maria HEUBUCH
  Karol KARSKI
  Kashetu KYENGE (podpredsednica)
  Fernando LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)
  Sabine LÖSING
  Linda MCAVAN
  Louis-Joseph MANSCOUR (podpredsednik)
  Michal MARUSIK
  Marlene MIZZI
  Renaud MUSELIER (podpredsednik)
  Alessandra MUSSOLINI
  Javier NART (podpredsednik)
  Victor NEGRESCU
  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL
  Yonous OMARJEE
  Dimitrios PAPADIMULIS
  Pernicola PEDICINI (podpredsednik)
  Salvatore Domenico POGLIESE
  Tomasz Piotr POREBA
  Michèle RIVASI (podpredsednica)
  Claude ROLIN
  Dariusz ROSATI
  Fernando RUAS (podpredsednik)
  Matteo SALVINI
  Judith SARGENTINI
  Annie SCHREIJER-PIERIK
  Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Davor Ivo STIER
  Theodor Dimitru STOLOJAN
  David Edward THOMAS
  Inese VAIDERE
  Bodil VALERO
  Bogdan Brunon WENTA
  Martina WERNER
  Reiner WIELAND
  Jadwiga WIŚNIEWSKA (podpredsednica)
  Anna ZÁBORSKÁ
  Joachim ZELLER
  Carlos ZORRINHO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

Fitz A. JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik

Louis MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (podpredsednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZELENORTSKI OTOKI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

ČAD (podpredsednik)

KOMORI

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOKI

SLONOKOŠČENA OBALA

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORIALNA GVINEJA (*)

ERITREJA

ETIOPIJA (podpredsednik)

FIDŽI

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISSAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI (podpredsednik)

MALI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

MAVRETANIJA

MAVRICIJ

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MOZAMBIK (podpredsednik)

NAMIBIJA

NAURU

NIGER

NIGERIJA (podpredsednik/-ca)

NIUE (podpredsednik/-ca)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SAMOA

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SENEGAL (podpredsednik)

SEJŠELI

SIERRA LEONE

SALOMONOVI OTOKI

SOMALIJA

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (podpredsednik/-ca) (*)

SURINAM (podpredsednik/-ca)

SVAZI

TANZANIJA

VZHODNI TIMOR

TOGO

TONGA (podpredsednik/-ca)

TRINIDAD IN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

Isabella ADINOLFI

Laura AGEA

Louis ALIOT

Maria ARENA

Nicolas BAY

Catherine BEARDER

Gianluca BUONANNO

David CAMPBELL BANNERMAN

David CASA

Edward CZESAK (podpredsednik)

Aymeric CHAUPRADE

Ole CHRISTENSEN

Ignazio CORRAO

Seb DANCE

Angélique DELAHAYE

Marielle DE SARNEZ

Linnéa ENGSTRÖM

Rosa ESTARÀS FERRAGUT

Laura FERRARA

FERREIRA (podpredsednik/-ca)

Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

Karl-Heinz FLORENZ

Mato GABRIEL

Kinga GÁL

Eider GARDIAZABAL RUBIAL

Evelyne GEBHARDT

Arne GERICKE

Lidia GERINGER DE OEDENBERG

Juan Carlos GIRAUTA VIDAL

Michaela GIUFFRIDA

GOERENS

Nathalie GRIESBECK

GUERRERO SALOM

Daniel HANNAN (podpredsednik)

Esther HERRANZ GARCÍA

Krzysztof HETMAN

Maria HEUBUCH

Karol KARSKI

Kashetu KYENGE (podpredsednica)

Fernando LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)

Sabine LÖSING

Linda MCAVAN

Louis-Joseph MANSCOUR (podpredsednik)

Michal MARUSIK

Marlene MIZZI

Renaud MUSELIER (podpredsednik)

Alessandra MUSSOLINI

Javier NART (podpredsednik)

Victor NEGRESCU

Norbert NEUSER

Maria NOICHL

Yonous OMARJEE

Dimitrios PAPADIMULIS

Pernicola PEDICINI (podpredsednik)

Salvatore Domenico POGLIESE

Tomasz Piotr POREBA

Michèle RIVASI (podpredsednica)

Claude ROLIN

Dariusz ROSATI

Fernando RUAS (podpredsednik)

Matteo SALVINI

Judith SARGENTINI

Annie SCHREIJER-PIERIK

Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Davor Ivo STIER

Theodor Dimitru STOLOJAN

David Edward THOMAS

Inese VAIDERE

Bodil VALERO

Bogdan Brunon WENTA

Martina WERNER

Reiner WIELAND

Jadwiga WIŚNIEWSKA (podpredsednica)

Anna ZÁBORSKÁ

Joachim ZELLER

Carlos ZORRINHO

Tadeusz ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Frederic SHUMBA (ZIMBABVE), sopredsednik
  Alain TRAORÉ (BURKINA FASO), podpredsednik
  Mohamed WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik | Charles GOERENS (v imenu M. GAHLERJA)
  Joachim ZELLER, podpredsednik
  Enrique GUERRERO SALOM, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  Robert GBIAN (BENIN)
  Joseph OWONA KONO (KAMERUN)
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  KOMORI
  KONGO, REPUBLIKA
  Abdoulaye TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)
  Ashneel SUDHAKAR (FIDŽI)
  Hon Karl GREENIDGE (GVAJANA)
  HAITI
  Mikael PHILLIPS (JAMAJKA)
  James GITURA (KENIJA)
  LIBERIJA
  MALAVI
  Tiéman Hubert COULIBALY (MALI)
  MARSHALLOVI OTOKI
  Ana Rita SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  Tulija ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)
  Madalena FILIPE (VZHODNI TIMOR)
  TOGO
  TUVALU | Isabella ADINOLFI
  David CASA
  Bodil CEBALLOS
  Ignazio CORRAO
  Seb DANCE
  Andrzej DUDA
  Linnéa ENGSTRÖM
  Mato GABRIEL
  Kinga GAL
  Evelyne GEBHARDT
  Karol KARSKI
  Kashetu KYENGE
  Andrew LEWER
  Sabine LÖSING
  Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR
  Louis MICHEL
  Florian PHILIPPOT
  Salvatore Domenico POGLIESE
  Fernando RUAS
  Martina WERNER
  Reiner WIELAND
  Carlos ZORRINHO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

Frederic SHUMBA (ZIMBABVE), sopredsednik

Alain TRAORÉ (BURKINA FASO), podpredsednik

Mohamed WAIS (DŽIBUTI), podpredsednik

Charles GOERENS (v imenu M. GAHLERJA)

Joachim ZELLER, podpredsednik

Enrique GUERRERO SALOM, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

Robert GBIAN (BENIN)

Joseph OWONA KONO (KAMERUN)

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

KOMORI

KONGO, REPUBLIKA

Abdoulaye TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)

Ashneel SUDHAKAR (FIDŽI)

Hon Karl GREENIDGE (GVAJANA)

HAITI

Mikael PHILLIPS (JAMAJKA)

James GITURA (KENIJA)

LIBERIJA

MALAVI

Tiéman Hubert COULIBALY (MALI)

MARSHALLOVI OTOKI

Ana Rita SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT IN GRENADINE

Tulija ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)

Madalena FILIPE (VZHODNI TIMOR)

TOGO

TUVALU

Isabella ADINOLFI

David CASA

Bodil CEBALLOS

Ignazio CORRAO

Seb DANCE

Andrzej DUDA

Linnéa ENGSTRÖM

Mato GABRIEL

Kinga GAL

Evelyne GEBHARDT

Karol KARSKI

Kashetu KYENGE

Andrew LEWER

Sabine LÖSING

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR

Louis MICHEL

Florian PHILIPPOT

Salvatore Domenico POGLIESE

Fernando RUAS

Martina WERNER

Reiner WIELAND

Carlos ZORRINHO

Tadeusz ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Peter THOMPSON (za TRINIDAD IN TOBAGO), sopredsednik
  Sanjay TANNA (UGANDA), podpredsednik
  TU’I’AFITU (TONGA), podpredsednik | Laura FERRARA, sopredsednica
  Rosa ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica
  Louis-Joseph MANSCOUR, podpredsednik |
| Peter THOMPSON (BARBADOS)
  Gilbert Shimane MANGOLE (BOCVANA)
  Agnès GAHWAYI (BURUNDI)
  Graca Maria SANCHES (ZELENORTSKI OTOKI)
  UMBA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)
  Juan MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (**)

  Teshome TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)
  Malado KABA (GVINEJA)
  Dias MANÉ (GVINEJA BISSAU)
  KIRIBATI
  Malement LIAHOSOA (MADAGASKAR)
  Veikko NEKUNDI (NAMIBIJA)
  Sunday OGBUOJI (NIGERIJA)
  NIUE
  SVETI TOMAŽ IN PRINC
  Sangoné SALL (SENEGAL)
  SALOMONOVI OTOKI
  ST. KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  Osman ABDALLA (SUDAN) (**)

  SURINAM
  Jomo Mfanawemakhosi DLAMINI (SVAZI)
  Kennedy K. HAMUDULU (ZAMBIJA) | Maria ARENA
  Nicolas BAY
  David CAMPBELL BANNERMAN
  Marielle DE SARNEZ
  Angélique DELAHAYE
  Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  Karl-Heinz FLORENZ
  Juan Carlos GIRAUTA VIDAL
  Nathalie GRIESBECK
  Daniel HANNAN
  Marlene MIZZI
  Renaud MUSELIER
  Victor NEGRESCU
  Yonous OMARJEE
  Dimitrios PAPADIMULIS
  Piernicola PEDICINI
  Dariusz ROSATI
  Matteo SALVINI
  Judith SARGENTINI
  Annie SCHREIJER-PIERIK
  Theodor Dimitru STOLOJAN
  David Edward THOMAS
  Bogdan Brunon WENTA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

Peter THOMPSON (za TRINIDAD IN TOBAGO), sopredsednik

Sanjay TANNA (UGANDA), podpredsednik

TU’I’AFITU (TONGA), podpredsednik

Laura FERRARA, sopredsednica

Rosa ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica

Louis-Joseph MANSCOUR, podpredsednik

Peter THOMPSON (BARBADOS)

Gilbert Shimane MANGOLE (BOCVANA)

Agnès GAHWAYI (BURUNDI)

Graca Maria SANCHES (ZELENORTSKI OTOKI)

UMBA (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO)

Juan MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA) (**)

Teshome TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)

Malado KABA (GVINEJA)

Dias MANÉ (GVINEJA BISSAU)

KIRIBATI

Malement LIAHOSOA (MADAGASKAR)

Veikko NEKUNDI (NAMIBIJA)

Sunday OGBUOJI (NIGERIJA)

NIUE

SVETI TOMAŽ IN PRINC

Sangoné SALL (SENEGAL)

SALOMONOVI OTOKI

ST. KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

Osman ABDALLA (SUDAN) (**)

SURINAM

Jomo Mfanawemakhosi DLAMINI (SVAZI)

Kennedy K. HAMUDULU (ZAMBIJA)

Maria ARENA

Nicolas BAY

David CAMPBELL BANNERMAN

Marielle DE SARNEZ

Angélique DELAHAYE

Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

Karl-Heinz FLORENZ

Juan Carlos GIRAUTA VIDAL

Nathalie GRIESBECK

Daniel HANNAN

Marlene MIZZI

Renaud MUSELIER

Victor NEGRESCU

Yonous OMARJEE

Dimitrios PAPADIMULIS

Piernicola PEDICINI

Dariusz ROSATI

Matteo SALVINI

Judith SARGENTINI

Annie SCHREIJER-PIERIK

Theodor Dimitru STOLOJAN

David Edward THOMAS

Bogdan Brunon WENTA

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Poslanci AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| Raphael MANGOUALA (GABON), sopredsednik
  Netty BALDEH (GAMBIJA), podpredsednik
  Teresa JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA), podpredsednik | Michèle RIVASI, sopredsednica
  Laura AGEA, podpredsednica
  Alessandra MUSSOLINI, podpredsednica |
| ANGOLA
  BAHAMI
  BELIZE
  Adjedoue WEIDOU (ČAD)
  COOKOVI OTOKI
  DOMINIKA
  Musa Hussein NAIB (ERITREJA)
  Magnus Kofi AMOATEY (GANA)
  GRENADA
  Semano SEKATLE (LESOTO)
  Sidi Mohamed BOUNA (MAVRETANIJA)
  MAVRICIJ
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NOVA GUINEJA
  RUANDA
  SAMOA
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE
  SOMALIJA
  JUŽNA AFRIKA
  Bruno LENGKON (VANUATU) | Louis ALIOT
  Catherine BEARDER
  Gianluca BUONANNO
  Ole CHRISTENSEN
  Elisa FERREIRA
  Eider GARDIAZABAL RUBIAL
  Arne GERICKE
  Lidia GERINGER DE OEDENBERG
  Michaela GIUFFRIDA
  Esther HERRANZ GARCÍA
  Krzysztof HETMAN
  Maria HEUBUCH
  Michal MARUSIK
  MAVAN
  Javier NART
  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL
  Claude ROLIN
  Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Inese VAIDERE
  Jadwiga WIŚNIEWSKA
  Anna ZABORSKA |

Poslanci AKP

Poslanci EP

Raphael MANGOUALA (GABON), sopredsednik

Netty BALDEH (GAMBIJA), podpredsednik

Teresa JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA), podpredsednik

Michèle RIVASI, sopredsednica

Laura AGEA, podpredsednica

Alessandra MUSSOLINI, podpredsednica

ANGOLA

BAHAMI

BELIZE

Adjedoue WEIDOU (ČAD)

COOKOVI OTOKI

DOMINIKA

Musa Hussein NAIB (ERITREJA)

Magnus Kofi AMOATEY (GANA)

GRENADA

Semano SEKATLE (LESOTO)

Sidi Mohamed BOUNA (MAVRETANIJA)

MAVRICIJ

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

TONDY (NIGER)

PALAU

PAPUA NOVA GUINEJA

RUANDA

SAMOA

SEJŠELI

SIERRA LEONE

SOMALIJA

JUŽNA AFRIKA

Bruno LENGKON (VANUATU)

Louis ALIOT

Catherine BEARDER

Gianluca BUONANNO

Ole CHRISTENSEN

Elisa FERREIRA

Eider GARDIAZABAL RUBIAL

Arne GERICKE

Lidia GERINGER DE OEDENBERG

Michaela GIUFFRIDA

Esther HERRANZ GARCÍA

Krzysztof HETMAN

Maria HEUBUCH

Michal MARUSIK

MAVAN

Javier NART

Norbert NEUSER

Maria NOICHL

Claude ROLIN

Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Inese VAIDERE

Jadwiga WIŚNIEWSKA

Anna ZABORSKA

---

(*)  S statusom opazovalca.

(**)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM PRISOTNIH NA SEJI V BRUSLJU (BELGIJA) OD 7. DO 9. DECEMBRA 2015

| Fitz A. JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik | Louis MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| Virgilio de Fontes PEREIRA (ANGOLA)
  Peter THOMPSON (BARBADOS) (podpredsednik)
  Michael PEYREFITTE (BELIZE)
  Robert GBIAN (BENIN)
  Gilbert Shimane MANGOLE (BOCVANA)
  Alfred SANOU (BURKINA FASO)
  Anicet NIYONGABO (BURUNDI)
  Joseph OWONA KONO (KAMERUN)
  Graca Maria SANCHES (ZELENORTSKI OTOKI)
  Adjedoue WEIDOU (ČAD) (podpredsednik)
  Floribert LUHONGE KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO) (podpredsednik)
  NDOUANE (Republika KONGO)
  Henry PUNA (COOKOVI OTOKI)
  Abdoulaye TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)
  Mohamed WAIS (DŽIBUTI)
  Len ISHMAEL (DOMINIKA)
  Teresa JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)
  Musa Hussein NAIB (ERITREJA)
  Teshome TOGA CHANAKA (ETIOPIJA) (podpredsednik)
  Ashneel SUDHAKAR (FIDŽI)
  Raphael MANGOUALA (GABON)
  Netty BALDEH (Gambija)
  Magnus Kofi AMOATEY (GANA)
  Malado KABA (GVINEJA)
  Dias MANÉ (GVINEJA BISSAU)
  Hon Karl GREENIDGE (GVAJANA)
  Mikael PHILLIPS (JAMAJKA)
  Joyce LABOSO (KENIJA)
  Semano SEKATLE (LESOTO)
  Hermann RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  Ahamada SOUKOUNA (MALI)
  Sidi Mohamed BOUNA (MAVRETANIJA)
  Purmanund JHUGROO (MAVRICIJ)
  Ana Rita SITHOLE (MOZAMBIK) (podpredsednica)
  Veikko NEKUNDI (NAMIBIJA)
  Younoussa TONDI (NIGER)
  Iriase PALLY (NIGERIJA) (podpredsednik/-ca)
  Kapi MARO (PAPUA NOVA GVINEJA)
  Francis MUSARE (RUANDA)
  Paula HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT IN GRENADINE)
  Ibrahim R. BUNDU (SIERRA LEONE)
  Salim IBROW (SOMALIJA)
  Amos MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  Babiker Mohamed TOUM (SUDAN) (podpredsednik) (*)

  Jomo Mfanawemakhosi DLAMINI (SVAZI)
  Tulija ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)
  Madalena FILIPE (VZHODNI TIMOR)
  Mémounatou IBRAHIMA (TOGO)
  Joanne BROOKS (TRINIDAD IN TOBAGO)
  Otinielu Tauteleimalae TAUSI (TUVALU)
  Jacob OULANYAH (UGANDA)
  Bruno LENGKON (VANUATU)
  Kennedy K. HAMUDULU (ZAMBIJA)
  Daniel SHUMBA (ZIMBABVE) | Isabella ADINOLFI (2)
   (3)

  Laura AGEA (3)

  Maria ARENA (1)

  Catherine BEARDER
  Aymeric CHAUPRADE
  Ole CHRISTENSEN (2)
   (3)

  Ignazio CORRAO (1)
   (3)

  Andrea COZZOLINO (3)

  Edward CZESAK (3)

  Seb DANCE (3)

  Andor DELI (3) (v imenu Davida CASE)
  Marielle DE SARNEZ (1)

  Rosa ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  Mato GABRIEL (1)
   (2)

  Kinga GAL
  Michael GAHLER (v imenu RUAS, F.)
  Arne GERICKE (2)
   (3)

  Nathan GILL (3)(v imenu NEGRESCU, V.)
  Michela GIUFFRIDA (1)
   (3)

  Charles GOERENS (3)

  Nathalie GRIESBECK
  Enrique GUERRERO SALOM
  Krzysztof HETMAN (3)

  Maria HEUBUCH
  Teresa JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  Kashetu KYENGE
  Jo LEINEN (1)
   (2)

  Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR
  Marlene MIZZI (2)
   (3)

  Norbert NEUSER
  Maria NOICHL (3)

  Piernicola PEDICINI (3)

  Salvatore Domenico POGLIESE (3)

  Maurice PONGA (v imenu MUSSOLINI, A.)
  Michèle RIVASI
  Jean-Luc SCHAFFHAUSER (3)

  Lidia SENRA RODRÍGUEZ
  Neoklis SIYLIKIOTIS (2)

  Davor Ivo STIER (2)

  Theodor Dumitru STOLOJAN (1)
   (3)

  Eleni THEOCHAROUS (v imenu POGLIESE, S.)
  Inese VAIDERE (3)

  Bodil VALERO
  Julie WARD (2)

  Bogdan Brunon WENTA
  Rainer WIELAND (3)

  Jadwiga WISNIEWSKA (1)

  Anna ZABORSKA
  Joachim ZELLER
  Carlos ZORRINHO
  Tadeusz ZWIEFKA |

Fitz A. JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik

Louis MICHEL, sopredsednik

Virgilio de Fontes PEREIRA (ANGOLA)

Peter THOMPSON (BARBADOS) (podpredsednik)

Michael PEYREFITTE (BELIZE)

Robert GBIAN (BENIN)

Gilbert Shimane MANGOLE (BOCVANA)

Alfred SANOU (BURKINA FASO)

Anicet NIYONGABO (BURUNDI)

Joseph OWONA KONO (KAMERUN)

Graca Maria SANCHES (ZELENORTSKI OTOKI)

Adjedoue WEIDOU (ČAD) (podpredsednik)

Floribert LUHONGE KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO) (podpredsednik)

NDOUANE (Republika KONGO)

Henry PUNA (COOKOVI OTOKI)

Abdoulaye TOURÉ (SLONOKOŠČENA OBALA)

Mohamed WAIS (DŽIBUTI)

Len ISHMAEL (DOMINIKA)

Teresa JIMÉNEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

Musa Hussein NAIB (ERITREJA)

Teshome TOGA CHANAKA (ETIOPIJA) (podpredsednik)

Ashneel SUDHAKAR (FIDŽI)

Raphael MANGOUALA (GABON)

Netty BALDEH (Gambija)

Magnus Kofi AMOATEY (GANA)

Malado KABA (GVINEJA)

Dias MANÉ (GVINEJA BISSAU)

Hon Karl GREENIDGE (GVAJANA)

Mikael PHILLIPS (JAMAJKA)

Joyce LABOSO (KENIJA)

Semano SEKATLE (LESOTO)

Hermann RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

Ahamada SOUKOUNA (MALI)

Sidi Mohamed BOUNA (MAVRETANIJA)

Purmanund JHUGROO (MAVRICIJ)

Ana Rita SITHOLE (MOZAMBIK) (podpredsednica)

Veikko NEKUNDI (NAMIBIJA)

Younoussa TONDI (NIGER)

Iriase PALLY (NIGERIJA) (podpredsednik/-ca)

Kapi MARO (PAPUA NOVA GVINEJA)

Francis MUSARE (RUANDA)

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS (SAINT VINCENT IN GRENADINE)

Ibrahim R. BUNDU (SIERRA LEONE)

Salim IBROW (SOMALIJA)

Amos MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

Babiker Mohamed TOUM (SUDAN) (podpredsednik) (*)

Jomo Mfanawemakhosi DLAMINI (SVAZI)

Tulija ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)

Madalena FILIPE (VZHODNI TIMOR)

Mémounatou IBRAHIMA (TOGO)

Joanne BROOKS (TRINIDAD IN TOBAGO)

Otinielu Tauteleimalae TAUSI (TUVALU)

Jacob OULANYAH (UGANDA)

Bruno LENGKON (VANUATU)

Kennedy K. HAMUDULU (ZAMBIJA)

Daniel SHUMBA (ZIMBABVE)

Isabella ADINOLFI (2)
   (3)

Laura AGEA (3)

Maria ARENA (1)

Catherine BEARDER

Aymeric CHAUPRADE

Ole CHRISTENSEN (2)
   (3)

Ignazio CORRAO (1)
   (3)

Andrea COZZOLINO (3)

Edward CZESAK (3)

Seb DANCE (3)

Andor DELI (3) (v imenu Davida CASE)

Marielle DE SARNEZ (1)

Rosa ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

Mato GABRIEL (1)
   (2)

Kinga GAL

Michael GAHLER (v imenu RUAS, F.)

Arne GERICKE (2)
   (3)

Nathan GILL (3)(v imenu NEGRESCU, V.)

Michela GIUFFRIDA (1)
   (3)

Charles GOERENS (3)

Nathalie GRIESBECK

Enrique GUERRERO SALOM

Krzysztof HETMAN (3)

Maria HEUBUCH

Teresa JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

Kashetu KYENGE

Jo LEINEN (1)
   (2)

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR

Marlene MIZZI (2)
   (3)

Norbert NEUSER

Maria NOICHL (3)

Piernicola PEDICINI (3)

Salvatore Domenico POGLIESE (3)

Maurice PONGA (v imenu MUSSOLINI, A.)

Michèle RIVASI

Jean-Luc SCHAFFHAUSER (3)

Lidia SENRA RODRÍGUEZ

Neoklis SIYLIKIOTIS (2)

Davor Ivo STIER (2)

Theodor Dumitru STOLOJAN (1)
   (3)

Eleni THEOCHAROUS (v imenu POGLIESE, S.)

Inese VAIDERE (3)

Bodil VALERO

Julie WARD (2)

Bogdan Brunon WENTA

Rainer WIELAND (3)

Jadwiga WISNIEWSKA (1)

Anna ZABORSKA

Joachim ZELLER

Carlos ZORRINHO

Tadeusz ZWIEFKA

Prisotni tudi:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOCVANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGO

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

SLONOKOŠČENA OBALA

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DŽIBUTI

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREJA

TEKLE

HAGOS

ETIOPIJA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GVINEJA BISSAU

MANÉ

DIAS

GVAJANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKAR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAVI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAVRETANIJA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAVRICIJ

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIK

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMIBIJA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGERJIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA NOVA GVINEJA

MANDURU

RUANDA

MUSARE

SAINT VINCENT IN GRENADINE

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIJA

IBROW

FAQI

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDAN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SVAZI

DLAMINI

TANZANIJA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

ČAD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

VZHODNI TIMOR

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD IN TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

SVET AKP

MAMPHONO KHAKETLA, minister za finance (Lesoto), predsedujoči Svetu AKP

SVET EU

ROMAIN SCHNEIDER, minister za sodelovanje in humanitarne dejavnosti (Luksemburg), predsedujoči Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

DE PEYRON, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

VERBOVEN

SEKRETARIAT AKP

GOMES, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(*)  S statusom opazovalca.

(1)  Prisoten/-na 7. decembra 2015

(2)  Prisoten/-na 8. decembra 2015

(3)  Prisoten/-na 9. decembra 2015

---

PRILOGA III

AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV

Etiopija

Tešome TOGA ČANAKA

veleposlanik

Veleposlaništvo Etiopije

Dominika

Len ISHMAEL

veleposlanik

Veleposlaništvo Dominike

Ruanda

Francis MUSARE

odpravnik poslov

Veleposlaništvo Ruande

Saint Vincent in Grenadine

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

prva sekretarka

Veleposlaništvo Saint Vincenta in Grenadinov

Papua Nova Gvineja

Kapi MARO

prvi sekretar

Veleposlaništvo Papue Nove Gvineje

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o oceni mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med državami članicami AKP in državami članicami EU iz Cotonouja, zlasti člena 1, člena 8(5), člena 11, člena 28(2)(a) in člena 29(1) Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med državami članicami AKP in državami članicami EU iz Cotonouja, zlasti člena 1, člena 8(5), člena 11, člena 28(2)(a) in člena 29(1) Sporazuma,

| — | ob upoštevanju sklepa št. 3/2003 Sveta ministrov AKP-EU z dne 11. decembra 2003 o uporabi virov iz dolgoročnega proračuna za razvoj devetega ERS za vzpostavitev mirovne pomoči za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa št. 3/2003 Sveta ministrov AKP-EU z dne 11. decembra 2003 o uporabi virov iz dolgoročnega proračuna za razvoj devetega ERS za vzpostavitev mirovne pomoči za Afriko,

| — | ob upoštevanju strategije EU za Afriko z dne 12. maja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za Afriko z dne 12. maja 2005,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2006 o krepitvi afriških zmogljivosti za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2006 o krepitvi afriških zmogljivosti za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU 19. in 20. novembra 2007 o varnosti in razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU 19. in 20. novembra 2007 o varnosti in razvoju,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrskega srečanja Mirovnega in varnostnega sveta z dne 26. aprila 2011 o stanju miru in varnosti v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrskega srečanja Mirovnega in varnostnega sveta z dne 26. aprila 2011 o stanju miru in varnosti v Afriki,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskega parlamenta in Sveta EU z naslovom „Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskega parlamenta in Sveta EU z naslovom „Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz“ (2),

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 26. junija 2013 o notranjem sporazumu med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 26. junija 2013 o notranjem sporazumu med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju načrta za obdobje 2014–2017, sprejetega na 4. vrhu EU-Afrika v Bruslju (2.–3. april 2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta za obdobje 2014–2017, sprejetega na 4. vrhu EU-Afrika v Bruslju (2.–3. april 2014),

| — | ob upoštevanju poročila Mirovnega in varnostnega sveta z dne 31. januarja 2015 o svojih dejavnostih in o stanju miru in varnosti v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mirovnega in varnostnega sveta z dne 31. januarja 2015 o svojih dejavnostih in o stanju miru in varnosti v Afriki,

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 15. julija 2014 o financiranju akcijskega programa mirovne pomoči za Afriko za obdobje 2014–2016 iz premostitvenega sklada Evropskega razvojnega sklada in 11. Evropskega razvojnega sklada, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 15. julija 2014 o financiranju akcijskega programa mirovne pomoči za Afriko za obdobje 2014–2016 iz premostitvenega sklada Evropskega razvojnega sklada in 11. Evropskega razvojnega sklada,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Afriške unije,

| — | ob upoštevanju protokola glede vzpostavitve Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije, sprejetega 9. julija 2002 na 1. rednem zasedanju skupščine Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola glede vzpostavitve Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije, sprejetega 9. julija 2002 na 1. rednem zasedanju skupščine Afriške unije,

| — | ob upoštevanju sklepa Afriške unije z dne 12. julija 2003 o vzpostavitvi instrumenta za operacije za podporo miru za Afriško unijo s strani Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Afriške unije z dne 12. julija 2003 o vzpostavitvi instrumenta za operacije za podporo miru za Afriško unijo s strani Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 2. septembra 2007 o sodelovanju na področju miru in varnosti med Afriško unijo, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi in usklajevalnimi mehanizmi regionalnih brigad za posredovanje v vzhodni Afriki in severni Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 2. septembra 2007 o sodelovanju na področju miru in varnosti med Afriško unijo, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi in usklajevalnimi mehanizmi regionalnih brigad za posredovanje v vzhodni Afriki in severni Afriki,

| — | ob upoštevanju sklepa skupščine Afriške unije z dne 15. junija 2015 o obsegu ocenjevanja in alternativnih virih financiranja Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa skupščine Afriške unije z dne 15. junija 2015 o obsegu ocenjevanja in alternativnih virih financiranja Afriške unije,

| — | ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 10. decembra 1999 o mehanizmu za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov ter ohranjanje miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 10. decembra 1999 o mehanizmu za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov ter ohranjanje miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 16. aprila 2010 o izgradnji miru po konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 16. aprila 2010 o izgradnji miru po konfliktih,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 29. junija 2010 o spodbujanju in krepitvi vladavine prava pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 29. junija 2010 o spodbujanju in krepitvi vladavine prava pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 2151 z dne 28. aprila 2014 o vzdrževanju mednarodnega miru in varnosti – reforma varnostnega sektorja: izzivi in priložnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 2151 z dne 28. aprila 2014 o vzdrževanju mednarodnega miru in varnosti – reforma varnostnega sektorja: izzivi in priložnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 15. oktobra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 15. oktobra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve,

| A. | ker v številnih afriških državah potekajo ali so potekali oboroženi notranji spopadi, ki so jim botrovala politična, družbena, gospodarska, etnična in verska trenja; |
| --- | --- |

A.

ker v številnih afriških državah potekajo ali so potekali oboroženi notranji spopadi, ki so jim botrovala politična, družbena, gospodarska, etnična in verska trenja;

| B. | ker sta izboljšanje socialno-ekonomskih razmer ter uspešna obravnava revščine, vseh oblik diskriminacije, slabih delovnih pogojev, kršitev človekovih pravic in nečloveškega in ponižujočega ravnanja ključnega pomena za zagotavljanje resnično vključujočega procesa utrjevanja stabilnosti in miru ter procesa sprave in ker je tovrsten proces edini način za preprečevanje ponovnega izbruha konfliktov; |
| --- | --- |

B.

ker sta izboljšanje socialno-ekonomskih razmer ter uspešna obravnava revščine, vseh oblik diskriminacije, slabih delovnih pogojev, kršitev človekovih pravic in nečloveškega in ponižujočega ravnanja ključnega pomena za zagotavljanje resnično vključujočega procesa utrjevanja stabilnosti in miru ter procesa sprave in ker je tovrsten proces edini način za preprečevanje ponovnega izbruha konfliktov;

| C. | ker konflikti še zaostrujejo pojav lakote in absolutne revščine, spodkopavajo uživanje človekovih pravic ter preprečujejo dolgoročen ekonomski, politični in socialni razvoj; |
| --- | --- |

C.

ker konflikti še zaostrujejo pojav lakote in absolutne revščine, spodkopavajo uživanje človekovih pravic ter preprečujejo dolgoročen ekonomski, politični in socialni razvoj;

| D. | ker se mirovna pomoč za Afriko utemeljuje z medsebojno povezanostjo varnosti in razvoja v državi ali regiji; |
| --- | --- |

D.

ker se mirovna pomoč za Afriko utemeljuje z medsebojno povezanostjo varnosti in razvoja v državi ali regiji;

| E. | ker je bila mirovna pomoč za Afriko ustanovljena leta 2004, da bi okrepili Afriško unijo, prek nje pa osem regionalnih gospodarskih skupnosti, in jim zagotovili vzvod za boljše upravljanje konfliktov na tej celini brez posredovanja tujih vojaških sil; |
| --- | --- |

E.

ker je bila mirovna pomoč za Afriko ustanovljena leta 2004, da bi okrepili Afriško unijo, prek nje pa osem regionalnih gospodarskih skupnosti, in jim zagotovili vzvod za boljše upravljanje konfliktov na tej celini brez posredovanja tujih vojaških sil;

| F. | ker skupna strategija EU-Afrika od sprejetja v Lizboni leta 2007 in ponovno na vrhu EU-Afrika aprila 2014 opredeljuje mir in varnost kot eno prednostnih področij partnerstva, mirovno pomoč za Afriko pa kot instrument, ki predstavlja del širše strategije EU; |
| --- | --- |

F.

ker skupna strategija EU-Afrika od sprejetja v Lizboni leta 2007 in ponovno na vrhu EU-Afrika aprila 2014 opredeljuje mir in varnost kot eno prednostnih področij partnerstva, mirovno pomoč za Afriko pa kot instrument, ki predstavlja del širše strategije EU;

| G. | ker je bilo od leta 2005 več kot 90 % od skupaj več kot 1,2 milijarde EUR sredstev, ki so bila dodeljena mirovni pomoči za Afriko, dodeljenih za operacije v podporo miru v šestih državah, in sicer operacijam AMIS (Darfur), Amisom (Somalija), Micopax in kasneje Misca (Srednjeafriška republika), Afisma (Mali) in RCI-LRA (Srednjefriška republika, Demokratična republika Kongo, Južni Sudan, Uganda); |
| --- | --- |

G.

ker je bilo od leta 2005 več kot 90 % od skupaj več kot 1,2 milijarde EUR sredstev, ki so bila dodeljena mirovni pomoči za Afriko, dodeljenih za operacije v podporo miru v šestih državah, in sicer operacijam AMIS (Darfur), Amisom (Somalija), Micopax in kasneje Misca (Srednjeafriška republika), Afisma (Mali) in RCI-LRA (Srednjefriška republika, Demokratična republika Kongo, Južni Sudan, Uganda);

| H. | ker je mirovna pomoč za Afriko leta 2007 razširila svoje področje delovanja, in sicer s financiranja predvsem operacij v podporo miru in operativne krepitve afriške strukture za mir in varnost na širši nabor dejavnosti na področju preprečevanja konfliktov in pokonfliktne stabilizacije; |
| --- | --- |

H.

ker je mirovna pomoč za Afriko leta 2007 razširila svoje področje delovanja, in sicer s financiranja predvsem operacij v podporo miru in operativne krepitve afriške strukture za mir in varnost na širši nabor dejavnosti na področju preprečevanja konfliktov in pokonfliktne stabilizacije;

| I. | ker je bilo zlasti po letu 2007 8,3 % vseh pogodb dodeljenih za dejavnosti izgradnje zmogljivosti afriške strukture za mir in varnost, s čimer je bila zagotovljena pomembna pomoč za njeno delovanje; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo zlasti po letu 2007 8,3 % vseh pogodb dodeljenih za dejavnosti izgradnje zmogljivosti afriške strukture za mir in varnost, s čimer je bila zagotovljena pomembna pomoč za njeno delovanje;

| J. | ker je bilo od leta 2009 1,3 % dodeljenega dejavnostim, povezanim z mehanizmom zgodnjega odzivanja, ki vključuje mediacijo, zagon, misije za ugotavljanje dejstev in misije, usmerjene v začasno krepitev celice za načrtovanje; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo od leta 2009 1,3 % dodeljenega dejavnostim, povezanim z mehanizmom zgodnjega odzivanja, ki vključuje mediacijo, zagon, misije za ugotavljanje dejstev in misije, usmerjene v začasno krepitev celice za načrtovanje;

| K. | ker je z zagotavljanjem predvidljivih in zanesljivih virov za ukrepanje Afriški uniji in regionalnim organizacijam mirovna pomoč za Afriko afriškim državam omogočila, da sprejmejo skupne ukrepe za zagotavljanje varnosti, in sicer na podlagi nastajajoče politične vloge mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije, preizkušanja tega sveta in zagotavljanja njegovih zmožnosti za delovanje; |
| --- | --- |

K.

ker je z zagotavljanjem predvidljivih in zanesljivih virov za ukrepanje Afriški uniji in regionalnim organizacijam mirovna pomoč za Afriko afriškim državam omogočila, da sprejmejo skupne ukrepe za zagotavljanje varnosti, in sicer na podlagi nastajajoče politične vloge mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije, preizkušanja tega sveta in zagotavljanja njegovih zmožnosti za delovanje;

| L. | ker je Afriška unija 15. junija 2015 sprejela sklep o alternativnih virih financiranja, ki določa, da bo 25 % vseh sredstev uporabljenih za proračun Afriške unije za operacije v podporo miru; |
| --- | --- |

L.

ker je Afriška unija 15. junija 2015 sprejela sklep o alternativnih virih financiranja, ki določa, da bo 25 % vseh sredstev uporabljenih za proračun Afriške unije za operacije v podporo miru;

| M. | ker je bilo, ko je bila mirovna pomoč za Afriko vzpostavljena leta 2003, mišljeno, da bo financiranje te pomoči iz ERS začasno, in sicer le dokler ne bodo vzpostavljeni alternativni viri financiranja; ker 12 let po tem ERS ostaja glavni vir financiranja mirovne pomoči za Afriko; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo, ko je bila mirovna pomoč za Afriko vzpostavljena leta 2003, mišljeno, da bo financiranje te pomoči iz ERS začasno, in sicer le dokler ne bodo vzpostavljeni alternativni viri financiranja; ker 12 let po tem ERS ostaja glavni vir financiranja mirovne pomoči za Afriko;

| N. | ker se zahteve, naslovljene na mirovno pomoč za Afriko Evropske unije, povečujejo zaradi širitve pristojnosti, kot so pokazale izkušnje nekaterih misij ZN, in zaradi novih misij pod geslom „odgovornost za zaščito“; |
| --- | --- |

N.

ker se zahteve, naslovljene na mirovno pomoč za Afriko Evropske unije, povečujejo zaradi širitve pristojnosti, kot so pokazale izkušnje nekaterih misij ZN, in zaradi novih misij pod geslom „odgovornost za zaščito“;

| O. | ker je na tem področju dejavna tudi vrsta novih donatorjev, kot so mednarodne organizacije (ZN in druge), politične in vojaške zveze (Organizacija Severnoatlantske pogodbe – NATO) ter države (ZDA, Kitajska, Japonska in države članice Evropske unije); ker dopolnjevanje zagotavlja skupina partnerjev Afriške unije za mir in varnost, ki se redno sestaja v Adis Abebi; |
| --- | --- |

O.

ker je na tem področju dejavna tudi vrsta novih donatorjev, kot so mednarodne organizacije (ZN in druge), politične in vojaške zveze (Organizacija Severnoatlantske pogodbe – NATO) ter države (ZDA, Kitajska, Japonska in države članice Evropske unije); ker dopolnjevanje zagotavlja skupina partnerjev Afriške unije za mir in varnost, ki se redno sestaja v Adis Abebi;

| P. | ker na ravni EU tako skupna varnostna in obrambna politika kot akterji razvoja spodbujajo reformo varnostnega sektorja v državah, nagnjenih h krizam, ter vzpostavitev preglednega, odgovornega in učinkovitega policijskega, sodnega in vojaškega aparata; ker je pri uporabi instrumentov EU opaziti pomanjkanje usklajevanja; |
| --- | --- |

P.

ker na ravni EU tako skupna varnostna in obrambna politika kot akterji razvoja spodbujajo reformo varnostnega sektorja v državah, nagnjenih h krizam, ter vzpostavitev preglednega, odgovornega in učinkovitega policijskega, sodnega in vojaškega aparata; ker je pri uporabi instrumentov EU opaziti pomanjkanje usklajevanja;

| Q. | ker je Svet EU prepoznal ključno vlogo organizacij civilne družbe v načrtu za mir in varnost; ker organizacije civilne družbe pri mirovni pomoči za Afriko praktično ne sodelujejo; |
| --- | --- |

Q.

ker je Svet EU prepoznal ključno vlogo organizacij civilne družbe v načrtu za mir in varnost; ker organizacije civilne družbe pri mirovni pomoči za Afriko praktično ne sodelujejo;

| 1. | priznava, da je mirovna pomoč za Afriko omogočila operacionalizacijo povezave med varnostjo in razvojem ter vzpostavila poglobljen dialog o izzivih na področju miru in varnosti med EU in Afriško unijo; priznava, da je mirovna pomoč za Afriko odigrala spodbujevalno vlogo v času, ko noben drug instrument ni bil zmožen financirati afriških vojaških sil za mirovne operacije Afriške unije ali regionalnih gospodarskih skupnosti; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je mirovna pomoč za Afriko omogočila operacionalizacijo povezave med varnostjo in razvojem ter vzpostavila poglobljen dialog o izzivih na področju miru in varnosti med EU in Afriško unijo; priznava, da je mirovna pomoč za Afriko odigrala spodbujevalno vlogo v času, ko noben drug instrument ni bil zmožen financirati afriških vojaških sil za mirovne operacije Afriške unije ali regionalnih gospodarskih skupnosti;

| 2. | je močno prepričana, da bi morala biti mirovna pomoč za Afriko usmerjena v krepitev dejavne udeležbe civilne družbe, demokratičnega in participativnega upravljanja ter izgradnje kulturnih zmogljivosti; poudarja, da mora vsak postopek odločanja temeljiti na preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

je močno prepričana, da bi morala biti mirovna pomoč za Afriko usmerjena v krepitev dejavne udeležbe civilne družbe, demokratičnega in participativnega upravljanja ter izgradnje kulturnih zmogljivosti; poudarja, da mora vsak postopek odločanja temeljiti na preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti;

| 3. | pozdravlja razširitev dejavnosti, ki se financirajo v okviru mirovne pomoči za Afriko, na preprečevanje konfliktov in pokonfliktno stabilizacijo ter vzpostavitev mehanizma za hitro odzivanje; meni, da je ta razvoj ključnega pomena, da bi preprečili, da se mirovna pomoč za Afriko uporablja predvsem kot orodje za upravljanje konfliktov; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja razširitev dejavnosti, ki se financirajo v okviru mirovne pomoči za Afriko, na preprečevanje konfliktov in pokonfliktno stabilizacijo ter vzpostavitev mehanizma za hitro odzivanje; meni, da je ta razvoj ključnega pomena, da bi preprečili, da se mirovna pomoč za Afriko uporablja predvsem kot orodje za upravljanje konfliktov;

| 4. | poziva Afriško unijo in regionalne gospodarske skupnosti, naj zagotovijo, da se mirovne operacije izvajajo v okviru dobrega upravljanja ter ob spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

poziva Afriško unijo in regionalne gospodarske skupnosti, naj zagotovijo, da se mirovne operacije izvajajo v okviru dobrega upravljanja ter ob spoštovanju mednarodnega prava in človekovih pravic;

| 5. | priznava pomembne dosedanje dosežke operacij v podporo miru, ki so jih vodile afriške sile; kljub temu poudarja potrebo po obravnavi temeljnih vzrokov konfliktov in povezave med varnostjo in razvojem ter po okrepitvi dialoga, izvajanju skupnih pristopov in okrepitvi usklajevanja v kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

5.

priznava pomembne dosedanje dosežke operacij v podporo miru, ki so jih vodile afriške sile; kljub temu poudarja potrebo po obravnavi temeljnih vzrokov konfliktov in povezave med varnostjo in razvojem ter po okrepitvi dialoga, izvajanju skupnih pristopov in okrepitvi usklajevanja v kriznem upravljanju;

| 6. | meni, da je obžalovanja vredno, da se mirovna pomoč za Afriko še vedno financira predvsem iz ERS, kljub temu, da je bilo to leta 2003 jasno mišljeno kot začasna rešitev; poziva Komisijo, naj v okviru pregleda večletnega finančnega okvira EU poda predlog za vključitev financiranja mirovne pomoči za Afriko v proračun EU; meni, da bi ta oblika financiranja rešila še vedno trajajoče težave, povezane z upravičenostjo nekaterih izdatkov mirovne pomoči za Afriko; |
| --- | --- |

6.

meni, da je obžalovanja vredno, da se mirovna pomoč za Afriko še vedno financira predvsem iz ERS, kljub temu, da je bilo to leta 2003 jasno mišljeno kot začasna rešitev; poziva Komisijo, naj v okviru pregleda večletnega finančnega okvira EU poda predlog za vključitev financiranja mirovne pomoči za Afriko v proračun EU; meni, da bi ta oblika financiranja rešila še vedno trajajoče težave, povezane z upravičenostjo nekaterih izdatkov mirovne pomoči za Afriko;

| 7. | poziva afriške države, naj sprejmejo trajnosten in vključujoč pristop, da bi utrdile regionalno stabilnost, razširile zakonite pristojnosti podpornih operacij in preprečile ponoven pojav konfliktov; poudarja, da socialno-ekonomski razvoj spodbuja trajen mir; |
| --- | --- |

7.

poziva afriške države, naj sprejmejo trajnosten in vključujoč pristop, da bi utrdile regionalno stabilnost, razširile zakonite pristojnosti podpornih operacij in preprečile ponoven pojav konfliktov; poudarja, da socialno-ekonomski razvoj spodbuja trajen mir;

| 8. | meni, da je treba razviti ukrepe za podporo miru, ki se financirajo s sredstvi EU, kot so reforma varnostnega sektorja ali razoroževanje, demobilizacija in ponovno vključevanje nekdanjih borcev, ter jih vzpostaviti na povezan način z uporabo razpoložljivih instrumentov tako varnostne kot razvojne politike; meni, da bi bilo treba razviti skupna sredstva in cilje ter da bi morale kratkoročne ukrepe nadomestiti dolgoročne pobude, zlasti kar zadeva socialno-ekonomsko stabilizacijo; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba razviti ukrepe za podporo miru, ki se financirajo s sredstvi EU, kot so reforma varnostnega sektorja ali razoroževanje, demobilizacija in ponovno vključevanje nekdanjih borcev, ter jih vzpostaviti na povezan način z uporabo razpoložljivih instrumentov tako varnostne kot razvojne politike; meni, da bi bilo treba razviti skupna sredstva in cilje ter da bi morale kratkoročne ukrepe nadomestiti dolgoročne pobude, zlasti kar zadeva socialno-ekonomsko stabilizacijo;

| 9. | poudarja potrebo po podpiranju izvajanja dolgoročnih strategij za izgradnjo miru in varnostnih zmogljivosti ter poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje in dopolnjevanje donatorjev, mobiliziranih na področju miru in varnosti (države članice, EU, ZN in Svetovna banka), kar zadeva finančno podporo in ekonomsko pomoč, ter zagotoviti vzdržnost; |
| --- | --- |

9.

poudarja potrebo po podpiranju izvajanja dolgoročnih strategij za izgradnjo miru in varnostnih zmogljivosti ter poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje in dopolnjevanje donatorjev, mobiliziranih na področju miru in varnosti (države članice, EU, ZN in Svetovna banka), kar zadeva finančno podporo in ekonomsko pomoč, ter zagotoviti vzdržnost;

| 10. | poudarja, da je potrebno razviti strategijo in ukrepe za preprečevanje konfliktov, da bi zagotovili učinkovito izvajanje različnih instrumentov Afriške unije o demokraciji, volitvah in človekovih pravicah, pri tem pa obravnavali temeljne ekonomske in socialne vzroke za nestabilnost ter ohranjali ravnovesje med enotnostjo in raznolikostjo; opozarja, da je krepitev institucionalnih zmogljivosti držav članic Afriške unije, Afriške unije in regionalnih gospodarskih skupnosti ključnega pomena za trajna mir in varnost ter za razvoj, in zato poziva k boljšemu usklajevanju prizadevanj EU prek mirovne pomoči za Afriko in drugih instrumentov; ugotavlja, da je treba večji poudarek nameniti preprečevanju konfliktov, vključno s preprečevanjem radikalizacije in konfliktov, povezanih z volilnimi ciklusi, ter zmogljivostim za mediacijo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je potrebno razviti strategijo in ukrepe za preprečevanje konfliktov, da bi zagotovili učinkovito izvajanje različnih instrumentov Afriške unije o demokraciji, volitvah in človekovih pravicah, pri tem pa obravnavali temeljne ekonomske in socialne vzroke za nestabilnost ter ohranjali ravnovesje med enotnostjo in raznolikostjo; opozarja, da je krepitev institucionalnih zmogljivosti držav članic Afriške unije, Afriške unije in regionalnih gospodarskih skupnosti ključnega pomena za trajna mir in varnost ter za razvoj, in zato poziva k boljšemu usklajevanju prizadevanj EU prek mirovne pomoči za Afriko in drugih instrumentov; ugotavlja, da je treba večji poudarek nameniti preprečevanju konfliktov, vključno s preprečevanjem radikalizacije in konfliktov, povezanih z volilnimi ciklusi, ter zmogljivostim za mediacijo;

| 11. | spodbuja Evropsko unijo in Afriško unijo, naj poskrbita, da bodo evropski in afriški državljani z uspehom tega instrumenta seznanjeni v večji meri; v zvezi s tem poziva k široki informacijski kampanji o mirovni pomoči za Afriko, zlasti v Afriki, ter k ustreznemu usposabljanju vseh deležnikov, vključenih v izvajanje mirovne pomoči za Afriko, da bi jim omogočili, da v celoti razumejo ta mehanizem in njegove cilje ter tudi sami zagotavljajo večjo prepoznavnost mirovne pomoči za Afriko in ozaveščajo o njej; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Evropsko unijo in Afriško unijo, naj poskrbita, da bodo evropski in afriški državljani z uspehom tega instrumenta seznanjeni v večji meri; v zvezi s tem poziva k široki informacijski kampanji o mirovni pomoči za Afriko, zlasti v Afriki, ter k ustreznemu usposabljanju vseh deležnikov, vključenih v izvajanje mirovne pomoči za Afriko, da bi jim omogočili, da v celoti razumejo ta mehanizem in njegove cilje ter tudi sami zagotavljajo večjo prepoznavnost mirovne pomoči za Afriko in ozaveščajo o njej;

| 12. | poudarja, da bo mir v Afriki odvisen predvsem od odprave političnih, socialnih, ekonomskih, etničnih in verskih temeljnih vzrokov ter od političnega dialoga in politične volje afriških partnerjev za sodelovanje, vključno prek krepitve struktur Afriške unije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bo mir v Afriki odvisen predvsem od odprave političnih, socialnih, ekonomskih, etničnih in verskih temeljnih vzrokov ter od političnega dialoga in politične volje afriških partnerjev za sodelovanje, vključno prek krepitve struktur Afriške unije;

| 13. | poudarja, da bi si morali še naprej prizadevati za načelo prevzemanja odgovornosti afriških držav, zlasti z določitvijo omejenega števila jasnih prednostnih nalog ter s povečanjem pomoči EU z izgradnjo zmogljivosti; poziva EU, naj razišče možnosti za nadaljnjo decentralizacijo nekaterih vidikov programskega upravljanja mirovne pomoči za Afriko, vključno s spremljanjem dejavnosti mirovne pomoči za Afriko, ki jih financirajo Afriška unija in regionalne ekonomske skupnosti, usklajevanjem zadev EU, povezanih z mirovno pomočjo za Afriko, na kraju samem, ter tehnično podporo; pozdravlja skupno sporočilo z naslovom „Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz“ (3); v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži daljnosežno zakonodajo za izboljšanje podpore EU regionalnim akterjem na področju varnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi si morali še naprej prizadevati za načelo prevzemanja odgovornosti afriških držav, zlasti z določitvijo omejenega števila jasnih prednostnih nalog ter s povečanjem pomoči EU z izgradnjo zmogljivosti; poziva EU, naj razišče možnosti za nadaljnjo decentralizacijo nekaterih vidikov programskega upravljanja mirovne pomoči za Afriko, vključno s spremljanjem dejavnosti mirovne pomoči za Afriko, ki jih financirajo Afriška unija in regionalne ekonomske skupnosti, usklajevanjem zadev EU, povezanih z mirovno pomočjo za Afriko, na kraju samem, ter tehnično podporo; pozdravlja skupno sporočilo z naslovom „Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz“ (3); v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži daljnosežno zakonodajo za izboljšanje podpore EU regionalnim akterjem na področju varnosti;

| 14. | poudarja pomen podpiranja sodelovanja žensk v mirovnih pogajanjih in v obnovi po konfliktih ter pomen varovanja žensk in deklet pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen podpiranja sodelovanja žensk v mirovnih pogajanjih in v obnovi po konfliktih ter pomen varovanja žensk in deklet pred spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola v oboroženih spopadih;

| 15. | poziva EU, naj pogosteje sodeluje z državami članicami Afriške unije in regionalnimi ekonomskimi skupnostmi tako na ravni politik kot na politični ravni, da bi zagotovili temelje za reden dialog o tem, kako srednje- do dolgoročno utrditi nedavne koristi, ki jih je prinesla mirovna pomoč za Afriko; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj pogosteje sodeluje z državami članicami Afriške unije in regionalnimi ekonomskimi skupnostmi tako na ravni politik kot na politični ravni, da bi zagotovili temelje za reden dialog o tem, kako srednje- do dolgoročno utrditi nedavne koristi, ki jih je prinesla mirovna pomoč za Afriko;

| 16. | zahteva bolj sistematično skupno programiranje z drugimi instrumenti EU in kot del drugih politik ter krepitev vloge in zmogljivosti delegacij EU; |
| --- | --- |

16.

zahteva bolj sistematično skupno programiranje z drugimi instrumenti EU in kot del drugih politik ter krepitev vloge in zmogljivosti delegacij EU;

| 17. | pozdravlja namero Afriške unije, da operacionalizira svojo zmogljivost za hitro odzivanje na krize z vključitvijo svoje afriške zmogljivosti za takojšnje odzivanje na krize (ACIRC) v afriške sile za posredovanje; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja namero Afriške unije, da operacionalizira svojo zmogljivost za hitro odzivanje na krize z vključitvijo svoje afriške zmogljivosti za takojšnje odzivanje na krize (ACIRC) v afriške sile za posredovanje;

| 18. | poudarja napredek, dosežen v smeri polne operacionalizacije afriške strukture za mir in varnost, katere namen je zagotoviti, da vsi instrumenti Afriške unije, zasnovani za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov v Afriki delujejo v sinergiji in dajejo pričakovane izide; |
| --- | --- |

18.

poudarja napredek, dosežen v smeri polne operacionalizacije afriške strukture za mir in varnost, katere namen je zagotoviti, da vsi instrumenti Afriške unije, zasnovani za preprečevanje, upravljanje in reševanje konfliktov v Afriki delujejo v sinergiji in dajejo pričakovane izide;

| 19. | poziva partnerje mirovne pomoči za Afriko (EU/Afriška unija/regionalne gospodarske skupnosti/RM), naj sprejmejo bolj ciljno usmerjen pristop k izgradnji zmogljivosti, zlasti za oficirje AMISOM, na področju miru in varnosti, ki bi temeljil na temeljiti oceni razmer in na splošnem strateškem načrtu za institucionalni razvoj; |
| --- | --- |

19.

poziva partnerje mirovne pomoči za Afriko (EU/Afriška unija/regionalne gospodarske skupnosti/RM), naj sprejmejo bolj ciljno usmerjen pristop k izgradnji zmogljivosti, zlasti za oficirje AMISOM, na področju miru in varnosti, ki bi temeljil na temeljiti oceni razmer in na splošnem strateškem načrtu za institucionalni razvoj;

| 20. | poudarja, da je mirovna pomoč za Afriko lahko zgolj instrument, ki dopolnjuje skupna mednarodna prizadevanja; pozdravlja pripravljenost Afriške unije, da prevzeme vse več odgovornosti za svojo varnost, izraženo v njenem sklepu z dne 15. junija 2015 o alternativnih virih financiranja; poziva EU, naj razišče nadaljnje ukrepe, da bi pomagala zagotoviti dolgoročno finančno vzdržnost mirovne pomoči za Afriko; poudarja, da bo okrepitev izgradnje zmogljivosti za finančno upravljanje ključnega pomena v tem pogledu; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je mirovna pomoč za Afriko lahko zgolj instrument, ki dopolnjuje skupna mednarodna prizadevanja; pozdravlja pripravljenost Afriške unije, da prevzeme vse več odgovornosti za svojo varnost, izraženo v njenem sklepu z dne 15. junija 2015 o alternativnih virih financiranja; poziva EU, naj razišče nadaljnje ukrepe, da bi pomagala zagotoviti dolgoročno finančno vzdržnost mirovne pomoči za Afriko; poudarja, da bo okrepitev izgradnje zmogljivosti za finančno upravljanje ključnega pomena v tem pogledu;

| 21. | poziva k prestrukturiranju sedanjega modela mirovne pomoči za Afriko, da bi centralizirali operativno in finančno odločanje ter s tem okrepili učinkovitost; |
| --- | --- |

21.

poziva k prestrukturiranju sedanjega modela mirovne pomoči za Afriko, da bi centralizirali operativno in finančno odločanje ter s tem okrepili učinkovitost;

| 22. | pozdravlja sklep EU o določitvi zgornje meje v višini 80 % za prispevke EU za plačila oboroženim silam za vse nove operacije v podporo miru in za AMISOM od januarja 2016 naprej; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sklep EU o določitvi zgornje meje v višini 80 % za prispevke EU za plačila oboroženim silam za vse nove operacije v podporo miru in za AMISOM od januarja 2016 naprej;

| 23. | poudarja, da bi bilo treba nujno sprejeti učinkovite ukrepe za zaustavitev kopičenja orožja majhnega kalibra in lahkega strelnega orožja, trgovine s tovrstnim orožjem in njegovega širjenja ter za spodbujanje razoroževanja, saj je to ključnega pomena za preprečevanje zaostrovanja konfliktov, nasilja in nestabilnosti v Afriki; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi bilo treba nujno sprejeti učinkovite ukrepe za zaustavitev kopičenja orožja majhnega kalibra in lahkega strelnega orožja, trgovine s tovrstnim orožjem in njegovega širjenja ter za spodbujanje razoroževanja, saj je to ključnega pomena za preprečevanje zaostrovanja konfliktov, nasilja in nestabilnosti v Afriki;

| 24. | vztraja, da bi morala Evropska unija še naprej biti predan partner v mirovni pomoči za Afriko in drugih prizadevanjih za mir, vendar poudarja, da bodo optimalni rezultat doseženi le, v kolikor bosta prisotna pravo afriško vodstvo in regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da bi morala Evropska unija še naprej biti predan partner v mirovni pomoči za Afriko in drugih prizadevanjih za mir, vendar poudarja, da bodo optimalni rezultat doseženi le, v kolikor bosta prisotna pravo afriško vodstvo in regionalno sodelovanje;

| 25. | priporoča vključitev razprave o mirovni pomoči za Afriko, ki predstavlja del Evropskega razvojnega sklada, v razpravo o prihodnosti sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

25.

priporoča vključitev razprave o mirovni pomoči za Afriko, ki predstavlja del Evropskega razvojnega sklada, v razpravo o prihodnosti sporazuma iz Cotonouja;

| 26. | priporoča prilagoditev sedanjih in prihodnjih programov mirovne pomoči za Afriko razpoložljivim sredstvom, da bi sredstva bolje povezali s cilji in potrebami na terenu; |
| --- | --- |

26.

priporoča prilagoditev sedanjih in prihodnjih programov mirovne pomoči za Afriko razpoložljivim sredstvom, da bi sredstva bolje povezali s cilji in potrebami na terenu;

| 27. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

27.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (4)

o štiridesetih letih partnerstva: ocena vpliva na trgovino in razvoj držav AKP in obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (1), zlasti člena 21 Sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (1), zlasti člena 21 Sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. februarja 2004 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu: težave in obeti (3), z dne 23. novembra 2006 o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) (4), z dne 9. aprila 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (5) ter z dne 19. junija 2013 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu – nadaljnji ukrepi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. februarja 2004 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu: težave in obeti (3), z dne 23. novembra 2006 o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) (4), z dne 9. aprila 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovem vplivu na države AKP (5) ter z dne 19. junija 2013 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu – nadaljnji ukrepi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. marca 2014 o regionalnem povezovanju in modernizaciji carinskih postopkov za trajnostni razvoj AKP v sodelovanju z EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. marca 2014 o regionalnem povezovanju in modernizaciji carinskih postopkov za trajnostni razvoj AKP v sodelovanju z EU (7),

| — | ob upoštevanju deklaracije Sveta ministrov AKP z dne 12. junija 2014 o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015 (8) in skupne deklaracije AKP-EU o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Sveta ministrov AKP z dne 12. junija 2014 o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015 (8) in skupne deklaracije AKP-EU o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2002, ki vsebuje njegova priporočila Komisiji glede pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (9), ter resolucij z dne 23. marca 2006 o razvojnih učinkih sporazumov o gospodarskem partnerstvu (10), z dne 12. decembra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (11), z dne 23. maja 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (12) ter z dne 5. februarja 2009 o razvojnih učinkih sporazumov o gospodarskem partnerstvu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2002, ki vsebuje njegova priporočila Komisiji glede pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (9), ter resolucij z dne 23. marca 2006 o razvojnih učinkih sporazumov o gospodarskem partnerstvu (10), z dne 12. decembra 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (11), z dne 23. maja 2007 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (12) ter z dne 5. februarja 2009 o razvojnih učinkih sporazumov o gospodarskem partnerstvu (13),

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2009 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med ES in državami Cariforum (14), z dne 19. januarja 2011 o začasnem sporazumu o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami (15), z dne 17. januarja 2013 o začasnem sporazumu o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami vzhodne in južne Afrike ter Evropsko skupnostjo (16) ter z dne 13. junija 2013 o vmesnem sporazumu ES/Srednja Afrika o gospodarskem partnerstvu (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2009 o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med ES in državami Cariforum (14), z dne 19. januarja 2011 o začasnem sporazumu o partnerstvu med ES in pacifiškimi državami (15), z dne 17. januarja 2013 o začasnem sporazumu o določitvi okvira za sporazum o gospodarskem partnerstvu med državami vzhodne in južne Afrike ter Evropsko skupnostjo (16) ter z dne 13. junija 2013 o vmesnem sporazumu ES/Srednja Afrika o gospodarskem partnerstvu (17),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (18), z dne 12. marca 2013 o pripravi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (19), z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (20) ter z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (18), z dne 12. marca 2013 o pripravi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (19), z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (20) ter z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (21),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (23),

| — | ob upoštevanju skupnega posvetovalnega dokumenta z dne 6. oktobra 2015 z naslovom „Za novo partnerstvo med Evropsko unijo in afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami po letu 2020“ (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega posvetovalnega dokumenta z dne 6. oktobra 2015 z naslovom „Za novo partnerstvo med Evropsko unijo in afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami po letu 2020“ (24),

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, zlasti člena XXIV, in ministrskih izjav, ki so bile sprejete na četrtem zasedanju ministrske konference STO dne 14. novembra 2001 v Dohi in na šestem zasedanju ministrske konference STO dne 18. decembra v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, zlasti člena XXIV, in ministrskih izjav, ki so bile sprejete na četrtem zasedanju ministrske konference STO dne 14. novembra 2001 v Dohi in na šestem zasedanju ministrske konference STO dne 18. decembra v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Sipopa, sprejete na 7. vrhu voditeljev držav in vlad AKP, ki je potekal 13. in 14. decembra 2012 – Prihodnost skupine AKP v spreminjajočem se svetu: izzivi in priložnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Sipopa, sprejete na 7. vrhu voditeljev držav in vlad AKP, ki je potekal 13. in 14. decembra 2012 – Prihodnost skupine AKP v spreminjajočem se svetu: izzivi in priložnosti,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku z 99. in 100. zasedanja Sveta ministrov AKP ter skupine uglednih osebnosti z dne 16.–18. junija 2014 in 12. decembra 2014 o prihodnosti skupine AKP po letu 2020 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku z 99. in 100. zasedanja Sveta ministrov AKP ter skupine uglednih osebnosti z dne 16.–18. junija 2014 in 12. decembra 2014 o prihodnosti skupine AKP po letu 2020 (25),

| — | ob upoštevanju končnega poročila urada za gospodarsko politiko in regionalni razvoj iz julija 2015 o odnosih AKP-EU po letu 2020: težave za EU v 1. posvetovalni fazi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila urada za gospodarsko politiko in regionalni razvoj iz julija 2015 o odnosih AKP-EU po letu 2020: težave za EU v 1. posvetovalni fazi,

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju Evropskega razvojnega sklada, njegovega načrtovanja in postopkov ter sklada za spodbujanje naložb in pomoči, ki jo Evropska investicijska banka nudi državam AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega razvojnega sklada, njegovega načrtovanja in postopkov ter sklada za spodbujanje naložb in pomoči, ki jo Evropska investicijska banka nudi državam AKP,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1/2013 Sveta ministrov AKP-EP z dne 7. junija 2013 o sprejetju protokola o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 v okviru Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1/2013 Sveta ministrov AKP-EP z dne 7. junija 2013 o sprejetju protokola o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 v okviru Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o agendi za trajnostni razvoj za obdobje po letu 2015 z naslovom „Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet“ (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o agendi za trajnostni razvoj za obdobje po letu 2015 z naslovom „Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet“ (26),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj: akcijski načrt iz Adis Abebe z dne 16. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta tretje mednarodne konference o financiranju za razvoj: akcijski načrt iz Adis Abebe z dne 16. julija 2015,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015 in ciljih trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta o razvojnem načrtu za obdobje po letu 2015 in ciljih trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| A. | ker je sporazum iz Cotonouja najboljši primer največjega okvira za sodelovanje med severom in jugom, ki ureja odnose med 78 državami AKP in EU ter združuje dolgoročno razvojno financiranje, trgovinsko in gospodarsko sodelovanje ter politični dialog; ker je po izteku sporazuma iz Cotonouja leta 2020 potreben okvir za obdobje po njem; |
| --- | --- |

A.

ker je sporazum iz Cotonouja najboljši primer največjega okvira za sodelovanje med severom in jugom, ki ureja odnose med 78 državami AKP in EU ter združuje dolgoročno razvojno financiranje, trgovinsko in gospodarsko sodelovanje ter politični dialog; ker je po izteku sporazuma iz Cotonouja leta 2020 potreben okvir za obdobje po njem;

| B. | ker je ključni cilj sporazuma iz Cotonouja zmanjšanje in končna odprava revščine v skladu s ciljem trajnostnega razvoja in postopnega vključevanja držav AKP v svetovno gospodarstvo, skupaj s spodbujanjem dobrega upravljanja in ohranjanjem neodtujljivih človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je ključni cilj sporazuma iz Cotonouja zmanjšanje in končna odprava revščine v skladu s ciljem trajnostnega razvoja in postopnega vključevanja držav AKP v svetovno gospodarstvo, skupaj s spodbujanjem dobrega upravljanja in ohranjanjem neodtujljivih človekovih pravic;

| C. | ker sam enostranski, nerecipročen preferenčni dostop do trga, ki je značilen za konvencije iz Loméja, ni v zadostni meri dosegel cilja konvencije iz Loméja št. 4 glede spodbujanja in pospeševanja gospodarskega, kulturnega in socialnega razvoja držav AKP ter utrjevanja in divezifikacije njihovih odnosov; ker mehanizmi za stabilizacijo izvoznih cen in blagovni protokoli, ki so vključeni v konvencije iz Loméja, niso vodili k diverzifikaciji izvoza v državah AKP; |
| --- | --- |

C.

ker sam enostranski, nerecipročen preferenčni dostop do trga, ki je značilen za konvencije iz Loméja, ni v zadostni meri dosegel cilja konvencije iz Loméja št. 4 glede spodbujanja in pospeševanja gospodarskega, kulturnega in socialnega razvoja držav AKP ter utrjevanja in divezifikacije njihovih odnosov; ker mehanizmi za stabilizacijo izvoznih cen in blagovni protokoli, ki so vključeni v konvencije iz Loméja, niso vodili k diverzifikaciji izvoza v državah AKP;

| D. | ker so bila sprožena pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu, da bi oblikovali skupno partnerstvo za trgovino in razvoj; ker morajo ta pogajanja zagotoviti, da postopna in nadzorovana liberalizacija trgovine z blagom ter pravila za sektorje, kot so storitve in naložbe, prispevajo k razvoju držav AKP in njihovi polni vključitvi v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

D.

ker so bila sprožena pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu, da bi oblikovali skupno partnerstvo za trgovino in razvoj; ker morajo ta pogajanja zagotoviti, da postopna in nadzorovana liberalizacija trgovine z blagom ter pravila za sektorje, kot so storitve in naložbe, prispevajo k razvoju držav AKP in njihovi polni vključitvi v svetovno gospodarstvo;

| E. | ker so trgovinski sporazumi v okviru konvencij iz Loméja in poglavje sporazuma iz Cotonouja o trgovinskem partnerstvu, v skladu s katerim je EU državam AKP odobrila enostranske trgovinske preferenciale, prenehali veljati 31. decembra 2007, države AKP in EU pa so začele pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki naj bi služili kot instrumenti trgovine in razvoja za države AKP, od katerih se večina uvršča med najmanj razvite države; |
| --- | --- |

E.

ker so trgovinski sporazumi v okviru konvencij iz Loméja in poglavje sporazuma iz Cotonouja o trgovinskem partnerstvu, v skladu s katerim je EU državam AKP odobrila enostranske trgovinske preferenciale, prenehali veljati 31. decembra 2007, države AKP in EU pa so začele pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki naj bi služili kot instrumenti trgovine in razvoja za države AKP, od katerih se večina uvršča med najmanj razvite države;

| F. | ker predstavljajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu možnost za zagotavljanje stabilnega in predvidljivega okvira za trgovino, naložbe, strukturne reforme in ustvarjanje delovnih mest; ker so bili sporazumi o gospodarskem partnerstvu med drugim deležni kritik zaradi verjetnosti, da bodo zmanjšali prostor za oblikovanje politik držav AKP, spodkopali regionalno povezovanje in vodili k izgubam davčnih prihodkov in k deindustrializaciji; |
| --- | --- |

F.

ker predstavljajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu možnost za zagotavljanje stabilnega in predvidljivega okvira za trgovino, naložbe, strukturne reforme in ustvarjanje delovnih mest; ker so bili sporazumi o gospodarskem partnerstvu med drugim deležni kritik zaradi verjetnosti, da bodo zmanjšali prostor za oblikovanje politik držav AKP, spodkopali regionalno povezovanje in vodili k izgubam davčnih prihodkov in k deindustrializaciji;

| G. | ker je regionalno povezovanje ključnega pomena za spodbujanje sodelovanja med državami AKP, vključno s trgovino in naložbami; |
| --- | --- |

G.

ker je regionalno povezovanje ključnega pomena za spodbujanje sodelovanja med državami AKP, vključno s trgovino in naložbami;

| H. | ker je spoštovanje univerzalnih človekovih pravic, vključno s pravico do razvoja, ključni element partnerstva, kar bi moral ostati tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

H.

ker je spoštovanje univerzalnih človekovih pravic, vključno s pravico do razvoja, ključni element partnerstva, kar bi moral ostati tudi v prihodnje;

| I. | ker sta razvojno sodelovanje in trgovina stebra odnosov AKP-EU vse od prve konvencije iz Loméja; |
| --- | --- |

I.

ker sta razvojno sodelovanje in trgovina stebra odnosov AKP-EU vse od prve konvencije iz Loméja;

| J. | ker Evropski razvojni sklad, ki je posebej zasnovan za zagotavljanje tehnične in finančne pomoči državam AKP, ostaja največji geografski instrument za razvojno sodelovanje v EU in bo v obdobju 2014–2020 državam AKP ter čezmorskim državam in ozemljem zagotovil sredstva v višini 30 506 milijonov EUR in upravne stroške; |
| --- | --- |

J.

ker Evropski razvojni sklad, ki je posebej zasnovan za zagotavljanje tehnične in finančne pomoči državam AKP, ostaja največji geografski instrument za razvojno sodelovanje v EU in bo v obdobju 2014–2020 državam AKP ter čezmorskim državam in ozemljem zagotovil sredstva v višini 30 506 milijonov EUR in upravne stroške;

| K. | ker so stroški izvajanja ciljev trajnostnega razvoja ocenjeni na 2,6 bilijona USD, kar bo zahtevalo nove, dodatne vire za razvojno financiranje; |
| --- | --- |

K.

ker so stroški izvajanja ciljev trajnostnega razvoja ocenjeni na 2,6 bilijona USD, kar bo zahtevalo nove, dodatne vire za razvojno financiranje;

| 1. | meni, da je okvir AKP-EU ključnega pomena pri omogočanju dialoga in večjega vzajemnega razumevanja med državami EU in AKP ter da bi ga bilo treba okrepiti, da bi se lahko spopadel z nastajajočimi globalnimi izzivi, kot so sedanji tokovi migrantov in prosilcev za azil, in sicer na podlagi temeljnih načel enakosti in enakopravnosti, vzajemnega spoštovanja, vključevanja, zagotavljanja miru, varnosti, stabilnosti, spoštovanja človekovih pravic – pri čemer je treba posebno pozornost nameniti položaju žensk, otrok in ranljivih oseb –, demokratičnih načel in pravne države ter dobrega upravljanja, da bi dosegli dolgoročen razvoj in gospodarsko vključevanje v globalno gospodarstvo; meni, da bi morali sedanjo ureditev prilagoditi vprašanjem, kjer lahko partnerstvo prinese dodano vrednost; |
| --- | --- |

1.

meni, da je okvir AKP-EU ključnega pomena pri omogočanju dialoga in večjega vzajemnega razumevanja med državami EU in AKP ter da bi ga bilo treba okrepiti, da bi se lahko spopadel z nastajajočimi globalnimi izzivi, kot so sedanji tokovi migrantov in prosilcev za azil, in sicer na podlagi temeljnih načel enakosti in enakopravnosti, vzajemnega spoštovanja, vključevanja, zagotavljanja miru, varnosti, stabilnosti, spoštovanja človekovih pravic – pri čemer je treba posebno pozornost nameniti položaju žensk, otrok in ranljivih oseb –, demokratičnih načel in pravne države ter dobrega upravljanja, da bi dosegli dolgoročen razvoj in gospodarsko vključevanje v globalno gospodarstvo; meni, da bi morali sedanjo ureditev prilagoditi vprašanjem, kjer lahko partnerstvo prinese dodano vrednost;

| 2. | poudarja, da je zgodovina partnerstva AKP-EU pokazala, da niti zgolj sama pomoč niti zgolj sama trgovina ne zadostujeta za trajnostni razvoj in zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je zgodovina partnerstva AKP-EU pokazala, da niti zgolj sama pomoč niti zgolj sama trgovina ne zadostujeta za trajnostni razvoj in zmanjšanje revščine;

| 3. | meni, da lahko sporazumi o gospodarskem sodelovanju, v kolikor so vzajemno dogovorjeni in se dobro izvajajo, državam AKP prinesejo ugoden in stabilen dostop do trgov EU, da se jim tako omogoči, da povečajo in diverzificirajo svoj izvoz ter spodbujajo regionalno sodelovanje, in sicer z oblikovanjem vozlišč, ki bi koristila celotnim regijam in bi bila povsem vključena v svetovno gospodarstvo na način, ki podpira trajnostno in pravično trgovino; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko sporazumi o gospodarskem sodelovanju, v kolikor so vzajemno dogovorjeni in se dobro izvajajo, državam AKP prinesejo ugoden in stabilen dostop do trgov EU, da se jim tako omogoči, da povečajo in diverzificirajo svoj izvoz ter spodbujajo regionalno sodelovanje, in sicer z oblikovanjem vozlišč, ki bi koristila celotnim regijam in bi bila povsem vključena v svetovno gospodarstvo na način, ki podpira trajnostno in pravično trgovino;

| 4. | poudarja pomen tega, da se prek javno-zasebnih partnerstev podpirajo gospodarske in naložbene priložnosti za države AKP, kot so energija iz obnovljivih virov in trajnostna uporaba oceanov, vključno z bogatimi ribolovnimi viri in ribogojstvom; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen tega, da se prek javno-zasebnih partnerstev podpirajo gospodarske in naložbene priložnosti za države AKP, kot so energija iz obnovljivih virov in trajnostna uporaba oceanov, vključno z bogatimi ribolovnimi viri in ribogojstvom;

| 5. | poudarja, da je ključnega pomena, da se ohrani ustrezen dialog na vseh ravneh, da bi v celoti izkoristili sporazum iz Cotonouja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je ključnega pomena, da se ohrani ustrezen dialog na vseh ravneh, da bi v celoti izkoristili sporazum iz Cotonouja;

| 6. | obžaluje, da kljub pozivom Evropskega parlamenta, da to stori, Evropska unija ni podaljšala datuma izteka uredbe o dostopu do trga, ki je 1. oktober 2014; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da kljub pozivom Evropskega parlamenta, da to stori, Evropska unija ni podaljšala datuma izteka uredbe o dostopu do trga, ki je 1. oktober 2014;

| 7. | spodbuja vse pogodbenice, naj ratificirajo sporazum za spodbujanje trgovine pred 10. ministrsko konferenco STO v Nairobiju, da bi v celoti izkoristile prednosti, ki jih prinašajo dobra posodobitev in reforma carine, izmenjava strokovnega znanja in dobrih praks, kar zadeva sodelovanje na področju carine, ter optimizacija uporabe sredstev in instrumentov v obstoječem okviru; |
| --- | --- |

7.

spodbuja vse pogodbenice, naj ratificirajo sporazum za spodbujanje trgovine pred 10. ministrsko konferenco STO v Nairobiju, da bi v celoti izkoristile prednosti, ki jih prinašajo dobra posodobitev in reforma carine, izmenjava strokovnega znanja in dobrih praks, kar zadeva sodelovanje na področju carine, ter optimizacija uporabe sredstev in instrumentov v obstoječem okviru;

| 8. | opozarja EU in njene države članice na njihovo zavezo za izvajanje programa skladnosti politik za razvoj, da bi zagotovile skladnost politik na področju trgovine, kmetijstva, davkov, podnebnih sprememb, naložb, dostopa do surovin in razvoja ter tako pripomogle k preoblikovanju držav AKP v samozadostna gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

opozarja EU in njene države članice na njihovo zavezo za izvajanje programa skladnosti politik za razvoj, da bi zagotovile skladnost politik na področju trgovine, kmetijstva, davkov, podnebnih sprememb, naložb, dostopa do surovin in razvoja ter tako pripomogle k preoblikovanju držav AKP v samozadostna gospodarstva;

| 9. | opozarja, da zveza, ki povezuje trgovino, gospodarski razvoj in zmanjšanje revščine, ne deluje samodejno; opozarja, da trgovina že predstavlja pomemben del gospodarstev najmanj razvitih držav; vendar ugotavlja, da zmanjšanje revščine v najmanj razvitih državah močno zaostaja za zmanjšanjem v državah v razvoju kot celoti; skladno s tem spodbuja Komisijo, naj razišče bolj prožne načine za dosego asimetričnega dostopa do trga, skladnega s STO, vključno z opustitvijo pravil STO, ter naj bo še naprej prilagodljiva v razpravah s partnerji; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da zveza, ki povezuje trgovino, gospodarski razvoj in zmanjšanje revščine, ne deluje samodejno; opozarja, da trgovina že predstavlja pomemben del gospodarstev najmanj razvitih držav; vendar ugotavlja, da zmanjšanje revščine v najmanj razvitih državah močno zaostaja za zmanjšanjem v državah v razvoju kot celoti; skladno s tem spodbuja Komisijo, naj razišče bolj prožne načine za dosego asimetričnega dostopa do trga, skladnega s STO, vključno z opustitvijo pravil STO, ter naj bo še naprej prilagodljiva v razpravah s partnerji;

| 10. | meni, da je treba dostop do trga EU povezati z diverzifikacijo gospodarstev in izvoza ter da je treba poudarek nameniti tudi spodbujanju in krepitvi povezovanja jug-jug ter javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba dostop do trga EU povezati z diverzifikacijo gospodarstev in izvoza ter da je treba poudarek nameniti tudi spodbujanju in krepitvi povezovanja jug-jug ter javno-zasebnih partnerstev;

| 11. | poudarja pomen določb glede trajnostnega razvoja v sporazumih o gospodarskem partnerstvu in prihodnjem okviru za sodelovanje (ter dejstvo, da klavzula o neizvajanju ni predmet pogajanj); |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen določb glede trajnostnega razvoja v sporazumih o gospodarskem partnerstvu in prihodnjem okviru za sodelovanje (ter dejstvo, da klavzula o neizvajanju ni predmet pogajanj);

| 12. | pozdravlja podpis tristranskega sporazuma o svobodni trgovini s strani Skupnega trga vzhodne in južne Afrike (COMESA), Vzhodnoafriške skupnosti (EAC) in Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) ter začetek pogajanj o celinskem območju proste trgovine v Afriki; poziva EU, naj spodbuja nadaljnje procese regionalnega povezovanja, vključno prek pomoči v okviru sporazuma STO o lajšanju trgovine; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja podpis tristranskega sporazuma o svobodni trgovini s strani Skupnega trga vzhodne in južne Afrike (COMESA), Vzhodnoafriške skupnosti (EAC) in Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) ter začetek pogajanj o celinskem območju proste trgovine v Afriki; poziva EU, naj spodbuja nadaljnje procese regionalnega povezovanja, vključno prek pomoči v okviru sporazuma STO o lajšanju trgovine;

| 13. | poziva EU in AKP, naj zagotovita, da bodo sporazumi o gospodarskem partnerstvu in prihodnji okvir AKP-EU še naprej vsebovali konkreten določbe o razvoju in človekovih pravicah, ter spodbuja partnerje AKP-EU, naj spoštujejo okoljske in delovne standarde, da bi zagotovili trajnostno rabo virov in spodbujali družbeno odgovornost podjetij; poziva partnerje sporazumov o gospodarskem partnerstvu, naj izkoristijo svoj zagon kot spodbudo za trajnosten in trajen razvoj; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in AKP, naj zagotovita, da bodo sporazumi o gospodarskem partnerstvu in prihodnji okvir AKP-EU še naprej vsebovali konkreten določbe o razvoju in človekovih pravicah, ter spodbuja partnerje AKP-EU, naj spoštujejo okoljske in delovne standarde, da bi zagotovili trajnostno rabo virov in spodbujali družbeno odgovornost podjetij; poziva partnerje sporazumov o gospodarskem partnerstvu, naj izkoristijo svoj zagon kot spodbudo za trajnosten in trajen razvoj;

| 14. | poudarja, da je uradna razvojna pomoč, kot je opredeljena v načrtu za obdobje po letu 2015 in v programu ZN za financiranje razvoja iz Adis Abebe, še naprej ključnega pomena za države AKP, zlasti za najmanj razvite države; je seznanjena z zavezo EU za zagotavljanje razvojne pomoči državam AKP; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj zagotavljajo pomoč v obliki nepovratnih sredstev in posojil, vključno z uporabo mehanizmov kombiniranja, da ne bi povečali bremena dolga; obžaluje, da številne države članice EU niso dosegle cilja namenitve 0,7 % bruto nacionalnega dohodka za uradno razvojno pomoč do leta 2015; obžaluje dejstvo, da so nekatere države članice, kot so Finska, Danska, Luksemburg in Francija, zmanjšale svoj delež razvojne pomoči; poziva vse partnerje, naj v celoti izpolnijo svoje zaveze; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je uradna razvojna pomoč, kot je opredeljena v načrtu za obdobje po letu 2015 in v programu ZN za financiranje razvoja iz Adis Abebe, še naprej ključnega pomena za države AKP, zlasti za najmanj razvite države; je seznanjena z zavezo EU za zagotavljanje razvojne pomoči državam AKP; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj zagotavljajo pomoč v obliki nepovratnih sredstev in posojil, vključno z uporabo mehanizmov kombiniranja, da ne bi povečali bremena dolga; obžaluje, da številne države članice EU niso dosegle cilja namenitve 0,7 % bruto nacionalnega dohodka za uradno razvojno pomoč do leta 2015; obžaluje dejstvo, da so nekatere države članice, kot so Finska, Danska, Luksemburg in Francija, zmanjšale svoj delež razvojne pomoči; poziva vse partnerje, naj v celoti izpolnijo svoje zaveze;

| 15. | opozarja, da morajo razvojni cilji za obdobje po sporazumu iz Cotonouja upoštevati, da trgovina na moške in ženske vpliva različno, zlasti v državah AKP, ter zagotavljati ustrezne ukrepe za zmanjšanje morebitnih negativnih učinkov; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da morajo razvojni cilji za obdobje po sporazumu iz Cotonouja upoštevati, da trgovina na moške in ženske vpliva različno, zlasti v državah AKP, ter zagotavljati ustrezne ukrepe za zmanjšanje morebitnih negativnih učinkov;

| 16. | priznava pomen ERS kot osrednjega instrumenta za razvojno sodelovanje z državami AKP ter pomen nekaterih njegovih značilnosti, kot sta zagotavljanje velikega deleža pomoči najmanj razvitim državam ter sodelovanje pri pripravi nacionalnega programskega dokumenta; poudarja pomen predvidljivosti sredstev ter prožnosti in učinkovitosti pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

16.

priznava pomen ERS kot osrednjega instrumenta za razvojno sodelovanje z državami AKP ter pomen nekaterih njegovih značilnosti, kot sta zagotavljanje velikega deleža pomoči najmanj razvitim državam ter sodelovanje pri pripravi nacionalnega programskega dokumenta; poudarja pomen predvidljivosti sredstev ter prožnosti in učinkovitosti pri njihovem izvajanju;

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pomoč EU za financiranje stroškov prilagoditev zaradi sporazumov o gospodarskem partnerstvu ni nova oziroma dodatna pomoč, temveč se zagotavlja iz obstoječih sredstev v okviru ERS, kar pomeni, da bi se tako zagotavljala na račun sredstev, ki so sicer namenjena zdravstvu, izobraževanju in socialni varnosti; |
| --- | --- |

17.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pomoč EU za financiranje stroškov prilagoditev zaradi sporazumov o gospodarskem partnerstvu ni nova oziroma dodatna pomoč, temveč se zagotavlja iz obstoječih sredstev v okviru ERS, kar pomeni, da bi se tako zagotavljala na račun sredstev, ki so sicer namenjena zdravstvu, izobraževanju in socialni varnosti;

| 18. | ugotavlja, da je uradna razvojna pomoč le eden od razpoložljivih virov financiranja razvoja; poziva države AKP in države članice EU, naj raziščejo druge konkretne načine za mobilizacijo potrebnih sredstev, vključno prek večjega sodelovanja zasebnega sektorja pri naložbah, usmerjenih v trgovino in razvoj, krepitve fiskalnih zmogljivosti in mobilizacije domačih sredstev ter vzpostavitve mednarodnega spodbudnega okolja za razvoj z bojem proti davčnim utajam, izogibanju davkom in nezakonitim finančnim tokovom; poudarja, da bi bilo treba z omejenimi sredstvi v okviru državne pomoči podpirati javne naložbe v državah gostiteljicah, za katere se nujno ne pričakuje, da bodo kratko- ali dolgoročno dosegli finančno donosnost; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je uradna razvojna pomoč le eden od razpoložljivih virov financiranja razvoja; poziva države AKP in države članice EU, naj raziščejo druge konkretne načine za mobilizacijo potrebnih sredstev, vključno prek večjega sodelovanja zasebnega sektorja pri naložbah, usmerjenih v trgovino in razvoj, krepitve fiskalnih zmogljivosti in mobilizacije domačih sredstev ter vzpostavitve mednarodnega spodbudnega okolja za razvoj z bojem proti davčnim utajam, izogibanju davkom in nezakonitim finančnim tokovom; poudarja, da bi bilo treba z omejenimi sredstvi v okviru državne pomoči podpirati javne naložbe v državah gostiteljicah, za katere se nujno ne pričakuje, da bodo kratko- ali dolgoročno dosegli finančno donosnost;

| 19. | prav tako opozarja, da zasebne naložbe ne bi smele biti nadomestilo za uradno razvojno pomoč, javno-zasebna partnerstva, ki se financirajo prek mehanizmov kombiniranja, pa bi morala biti v vseh okoliščinah prilagojena nacionalnemu razvojnemu načrtu države gostiteljice ter predmet trdnega regulativnega okvira o odgovornem financiranju, vključno z izterjavami stroškov in razporeditvijo koristi; |
| --- | --- |

19.

prav tako opozarja, da zasebne naložbe ne bi smele biti nadomestilo za uradno razvojno pomoč, javno-zasebna partnerstva, ki se financirajo prek mehanizmov kombiniranja, pa bi morala biti v vseh okoliščinah prilagojena nacionalnemu razvojnemu načrtu države gostiteljice ter predmet trdnega regulativnega okvira o odgovornem financiranju, vključno z izterjavami stroškov in razporeditvijo koristi;

| 20. | meni, da bi morali cilji trajnostnega razvoja spodbujati vzpostavitev ustvarjalnih novih oblik sodelovanja med državami AKP in EU v tretjih državah, ki bi jih podpirala EU in ki bi bile usmerjene v zmanjševanje sedanjega izkoriščanja naravnih virov in spodbujanje gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja prek ustrezne uporabe obnovljivih virov in vlaganja vanje; opozarja na pomen prispevanja k uspehu konference ZN o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu leta 2015, da bi državam AKP pomagali, da razogljičijo svoja gospodarstva, ki so povsem odvisna od uporabe fosilnih goriv; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morali cilji trajnostnega razvoja spodbujati vzpostavitev ustvarjalnih novih oblik sodelovanja med državami AKP in EU v tretjih državah, ki bi jih podpirala EU in ki bi bile usmerjene v zmanjševanje sedanjega izkoriščanja naravnih virov in spodbujanje gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja prek ustrezne uporabe obnovljivih virov in vlaganja vanje; opozarja na pomen prispevanja k uspehu konference ZN o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu leta 2015, da bi državam AKP pomagali, da razogljičijo svoja gospodarstva, ki so povsem odvisna od uporabe fosilnih goriv;

| 21. | ugotavlja, da mora prihodnje celovito sodelovanje med državami AKP in EU temeljiti na sodelovalnih pristopih, ustvarjalnih in odgovornih metodah in inovativnih posegih ter omogočiti AKP, da bo bolj učinkovita in prepoznavna, in sicer ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih posebnosti ter vključevanja vseh deležnikov v procese pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovega izvajanja, da bi zagotovili lokalno prevzemanje odgovornosti ter skladnost in učinkovitost pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi iz tega izhajajočih politik; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da mora prihodnje celovito sodelovanje med državami AKP in EU temeljiti na sodelovalnih pristopih, ustvarjalnih in odgovornih metodah in inovativnih posegih ter omogočiti AKP, da bo bolj učinkovita in prepoznavna, in sicer ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih posebnosti ter vključevanja vseh deležnikov v procese pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in njihovega izvajanja, da bi zagotovili lokalno prevzemanje odgovornosti ter skladnost in učinkovitost pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi iz tega izhajajočih politik;

| 22. | poudarja pomen upoštevanja zahtev zadevnih civilnih družb med izvajanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu in priprave okvira za obdobje po izteku sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen upoštevanja zahtev zadevnih civilnih družb med izvajanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu in priprave okvira za obdobje po izteku sporazuma iz Cotonouja;

| 23. | ugotavlja, da bo razprava o obdobju po izteku sporazuma iz Cotonouja priložnost za podrobno analizo tako uspehov kot pomanjkljivosti sedanjega sporazuma, kar zadeva trajnosten socialno-ekonomski razvoj v državah AKP; poudarja potrebo po močnem poglavju o trajnostnem razvoju v prihodnji trgovinski strategiji EU-AKP ter po preglednih posvetovalnih postopkih; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bo razprava o obdobju po izteku sporazuma iz Cotonouja priložnost za podrobno analizo tako uspehov kot pomanjkljivosti sedanjega sporazuma, kar zadeva trajnosten socialno-ekonomski razvoj v državah AKP; poudarja potrebo po močnem poglavju o trajnostnem razvoju v prihodnji trgovinski strategiji EU-AKP ter po preglednih posvetovalnih postopkih;

| 24. | je globoko zaskrbljen glede poročil o velikih vrzelih med sredstvi, ki so bila državam AKP dodeljena v okviru ERS, ter sredstvi, ki so jim bila dejansko izplačana; poziva Komisijo, naj okrepi preglednost, spremljanje in učinkovitost pomoči ter zagotovi, da bo razvojna pomoč dosegla tiste, ki jo najbolj potrebujejo; nadalje poziva Komisijo, naj pozorno spremlja to vprašanje in redno pripravlja podrobna poročila o porabi in dodeljevanju pomoči; |
| --- | --- |

24.

je globoko zaskrbljen glede poročil o velikih vrzelih med sredstvi, ki so bila državam AKP dodeljena v okviru ERS, ter sredstvi, ki so jim bila dejansko izplačana; poziva Komisijo, naj okrepi preglednost, spremljanje in učinkovitost pomoči ter zagotovi, da bo razvojna pomoč dosegla tiste, ki jo najbolj potrebujejo; nadalje poziva Komisijo, naj pozorno spremlja to vprašanje in redno pripravlja podrobna poročila o porabi in dodeljevanju pomoči;

| 25. | poziva Komisijo, naj podpre države AKP v razvoju pri njihovih prizadevanjih za spodbujanje pravične konkurence ter naj vzpostavi ustrezen regulativen in domač zakonodajni okvir v sodelovanju s Konferenco Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter pobudami Mednarodne mreže za konkurenco kot strateško orodje za povečanje trgovine, spodbujanje rasti in izboljšanje socialne blaginje; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj podpre države AKP v razvoju pri njihovih prizadevanjih za spodbujanje pravične konkurence ter naj vzpostavi ustrezen regulativen in domač zakonodajni okvir v sodelovanju s Konferenco Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter pobudami Mednarodne mreže za konkurenco kot strateško orodje za povečanje trgovine, spodbujanje rasti in izboljšanje socialne blaginje;

| 26. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se stanje v nobeni od držav AKP ne poslabša, ter da je treba zmanjšanje revščine, trajnosten razvoj in ustvarjanje delovnih mest umestiti v samo jedro vsakega prihodnjega partnerstva AKP-EU; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba zagotoviti, da se stanje v nobeni od držav AKP ne poslabša, ter da je treba zmanjšanje revščine, trajnosten razvoj in ustvarjanje delovnih mest umestiti v samo jedro vsakega prihodnjega partnerstva AKP-EU;

| 27. | poudarja, da bo ustvarjanje delovnih mest, zlasti zelenih delovnih mest in delovnih mest, povezanih s krožnim gospodarstvom, predstavljalo osrednji del prihodnjih gospodarskih odnosov AKP-EU; zato priznava strateško vlogo kmetijskega in živinorejskega sektorja, ki se sooča z veliki izzivi, kot so podnebne spremembe, nestabilnost cen in spoštovanje varnostnih standardov pri proizvodnji, ter ki zaposluje večino prebivalstva v državah AKP in potrebuje posebno pozornost; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bo ustvarjanje delovnih mest, zlasti zelenih delovnih mest in delovnih mest, povezanih s krožnim gospodarstvom, predstavljalo osrednji del prihodnjih gospodarskih odnosov AKP-EU; zato priznava strateško vlogo kmetijskega in živinorejskega sektorja, ki se sooča z veliki izzivi, kot so podnebne spremembe, nestabilnost cen in spoštovanje varnostnih standardov pri proizvodnji, ter ki zaposluje večino prebivalstva v državah AKP in potrebuje posebno pozornost;

| 28. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki (EIB). |
| --- | --- |

28.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki (EIB).

RESOLUCIJA (5)

o tem, kako izboljšati gospodarske in socialne razmere v državah v razvoju, vključno s prispevkom družinskih podjetij, da bi preprečili zdravstvene katastrofe

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (27), zlasti člena 21 Sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (27), zlasti člena 21 Sporazuma, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. decembra 2014 o izbruhu ebole (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. decembra 2014 o izbruhu ebole (29),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s cilji trajnostnega razvoja, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015 na vrhu ZN za trajnostni razvoj v New Yorku, ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s cilji trajnostnega razvoja, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015 na vrhu ZN za trajnostni razvoj v New Yorku, ZDA,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta tretje mednarodne konference ZN o financiranju za razvoj, ki je potekala v Adis Abebi od 13. do 16. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta tretje mednarodne konference ZN o financiranju za razvoj, ki je potekala v Adis Abebi od 13. do 16. julija 2015,

| — | ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (30),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (31),

| — | ob upoštevanju bruseljskih sklepov in priporočil o zdravju v okviru razvojnega načrta za obdobje po letu 2015 v državah AKP, ki so bili sprejeti na 2. srečanju ministrov za zdravje držav AKP, ki je potekalo 25. in 26. februarja 2015 v Bruslju, Belgija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljskih sklepov in priporočil o zdravju v okviru razvojnega načrta za obdobje po letu 2015 v državah AKP, ki so bili sprejeti na 2. srečanju ministrov za zdravje držav AKP, ki je potekalo 25. in 26. februarja 2015 v Bruslju, Belgija,

| — | ob upoštevanju sklada za spodbujanje naložb Evropskega razvojnega sklada in podpore, ki jo Evropska investicijska banka (EIB) nudi državam AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklada za spodbujanje naložb Evropskega razvojnega sklada in podpore, ki jo Evropska investicijska banka (EIB) nudi državam AKP,

| — | ob upoštevanju večstranskega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) med pristojnimi organi, podpisanega 29. oktobra 2014, o samodejnem prenosu informacij v davčnih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večstranskega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) med pristojnimi organi, podpisanega 29. oktobra 2014, o samodejnem prenosu informacij v davčnih zadevah,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo z naslovom „Food wastage footprint – Impacts on natural resources“ (Odtis razsipavanja hrane – vpliv na naravne vire), objavljenega leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo z naslovom „Food wastage footprint – Impacts on natural resources“ (Odtis razsipavanja hrane – vpliv na naravne vire), objavljenega leta 2013,

| A. | ker po ocenah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj svetovni finančni sektor obsega od 12 do 19 % vsega svetovnega gospodarstva in devizni trg v povprečju dosega 5,5 bilijona ameriških dolarjev na dan, po predvidevanjih pa naj bi se do leta 2019 ta številka povzpela na 7,8 bilijona ameriških dolarjev dnevno; ker skupna vrednost svetovnega trga dolžniških vrednostnih papirjev znaša 78 bilijonov, bruto tržna vrednost odprtih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih pa 20,9 bilijona ameriških dolarjev, z nominalno vrednostjo 630 bilijonov ameriških dolarjev; |
| --- | --- |

A.

ker po ocenah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj svetovni finančni sektor obsega od 12 do 19 % vsega svetovnega gospodarstva in devizni trg v povprečju dosega 5,5 bilijona ameriških dolarjev na dan, po predvidevanjih pa naj bi se do leta 2019 ta številka povzpela na 7,8 bilijona ameriških dolarjev dnevno; ker skupna vrednost svetovnega trga dolžniških vrednostnih papirjev znaša 78 bilijonov, bruto tržna vrednost odprtih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih pa 20,9 bilijona ameriških dolarjev, z nominalno vrednostjo 630 bilijonov ameriških dolarjev;

| B. | ker zdravstvene katastrofe prinašajo hude socialne in gospodarske probleme za prizadete države; ker je imel izbruh ebole pogubne posledice za gospodarstva v Gvineji, Liberiji in Sierri Leone ter je države pahnil v še globljo recesijo; |
| --- | --- |

B.

ker zdravstvene katastrofe prinašajo hude socialne in gospodarske probleme za prizadete države; ker je imel izbruh ebole pogubne posledice za gospodarstva v Gvineji, Liberiji in Sierri Leone ter je države pahnil v še globljo recesijo;

| C. | ker raziskave Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in Banke za mednarodne poravnave kažejo, da je stopnja finančnega razvoja pozitivna le do neke mere, nato pa lahko omejuje in zatre splošno gospodarsko rast v drugih panogah, kot je kmetijstvo, ter da hitro rastoč finančni sektor škoduje rasti splošne produktivnosti; |
| --- | --- |

C.

ker raziskave Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in Banke za mednarodne poravnave kažejo, da je stopnja finančnega razvoja pozitivna le do neke mere, nato pa lahko omejuje in zatre splošno gospodarsko rast v drugih panogah, kot je kmetijstvo, ter da hitro rastoč finančni sektor škoduje rasti splošne produktivnosti;

| D. | ker je zaradi tehnološkega napredka v finančnem sektorju in prehoda na centralizirane sisteme trgovanja prikrivanje transakcij težje; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi tehnološkega napredka v finančnem sektorju in prehoda na centralizirane sisteme trgovanja prikrivanje transakcij težje;

| E. | ker je z namenom izboljšanja davčne preglednosti 51 članic OECD in skupine G20 29. oktobra 2014 v Berlinu podpisalo večstranski sporazum med pristojnimi organi o avtomatični izmenjavi informacij o finančnih računih v davčnih zadevah; |
| --- | --- |

E.

ker je z namenom izboljšanja davčne preglednosti 51 članic OECD in skupine G20 29. oktobra 2014 v Berlinu podpisalo večstranski sporazum med pristojnimi organi o avtomatični izmenjavi informacij o finančnih računih v davčnih zadevah;

| F. | ker 60 milijonov kmetij v državah AKP po ocenah ustvari tretjino njihovega BDP; ker je od tega 50 milijonov malih družinskih kmetij, ki v povprečju obdelujejo manj kakor 2 hektara zemljišč, v kmetijstvu pa je zaposlenega približno 80 % prebivalstva; |
| --- | --- |

F.

ker 60 milijonov kmetij v državah AKP po ocenah ustvari tretjino njihovega BDP; ker je od tega 50 milijonov malih družinskih kmetij, ki v povprečju obdelujejo manj kakor 2 hektara zemljišč, v kmetijstvu pa je zaposlenega približno 80 % prebivalstva;

| G. | ker vsako leto 3,1 milijona otrok umre zaradi nezadostne prehrane; ker se v svetovnem merilu letno proizvedejo približno štiri milijarde ton hrane, od tega pa se je tretjina zavrže, predvsem zaradi neustreznega načina spravila pridelka, skladiščenja in prevoza; ker je bilo po ocenah FAO v državah AKP 23 % vse proizvedene hrane v letu 2009 – tj. okoli 545 kcal/prebivalca/dan – izgubljene ali zavržene; |
| --- | --- |

G.

ker vsako leto 3,1 milijona otrok umre zaradi nezadostne prehrane; ker se v svetovnem merilu letno proizvedejo približno štiri milijarde ton hrane, od tega pa se je tretjina zavrže, predvsem zaradi neustreznega načina spravila pridelka, skladiščenja in prevoza; ker je bilo po ocenah FAO v državah AKP 23 % vse proizvedene hrane v letu 2009 – tj. okoli 545 kcal/prebivalca/dan – izgubljene ali zavržene;

| H. | ker so v državah v razvoju potrebni politični prostor za zaščito novih industrijskih panog pred konkurenco ter proračunska sredstva in tehnična pomoč za spodbujanje diverzifikacije gospodarstva; |
| --- | --- |

H.

ker so v državah v razvoju potrebni politični prostor za zaščito novih industrijskih panog pred konkurenco ter proračunska sredstva in tehnična pomoč za spodbujanje diverzifikacije gospodarstva;

| I. | ker so mala in srednja podjetja ter mikropodjetja temelj gospodarstva po vsem svetu, bistven del gospodarstva držav v razvoju ter skupaj z dobro delujočim javnim sektorjem ključni dejavnik pri spodbujanju gospodarskega, družbenega in kulturnega razvoja; ker ta mala in srednja podjetja pesti omejen dostop do kapitala, zlasti tista, ki so v lasti manjšin ali žensk, pri čemer skoraj polovica vseh MSP v državah v razvoju navaja, da je omejen dostop do financ zanje velika ovira in da ocenjeni primanjkljaj pri financiranju znaša 200 milijard EUR na leto; |
| --- | --- |

I.

ker so mala in srednja podjetja ter mikropodjetja temelj gospodarstva po vsem svetu, bistven del gospodarstva držav v razvoju ter skupaj z dobro delujočim javnim sektorjem ključni dejavnik pri spodbujanju gospodarskega, družbenega in kulturnega razvoja; ker ta mala in srednja podjetja pesti omejen dostop do kapitala, zlasti tista, ki so v lasti manjšin ali žensk, pri čemer skoraj polovica vseh MSP v državah v razvoju navaja, da je omejen dostop do financ zanje velika ovira in da ocenjeni primanjkljaj pri financiranju znaša 200 milijard EUR na leto;

| J. | ker so lahko zaradi neustreznih davčnih sistemov MSP in družinska podjetja diskriminirana v korist multinacionalk, kar slabi javni sektor v državah v razvoju; ker mora biti eden od glavnih ciljev razvojne politike EU in snovalcev politike v državah AKP samih okrepiti obstoječe strukture davčnega sistema v državah AKP ter ustvariti nove, ki upoštevajo dejanske razmere – ne le gospodarskih, temveč tudi socialne – v državah, v katerih se vzpostavljajo, s poudarkom na boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter nezakonitim finančnim tokovom pa tudi na zaščiti in spodbujanju družinskih malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij; |
| --- | --- |

J.

ker so lahko zaradi neustreznih davčnih sistemov MSP in družinska podjetja diskriminirana v korist multinacionalk, kar slabi javni sektor v državah v razvoju; ker mora biti eden od glavnih ciljev razvojne politike EU in snovalcev politike v državah AKP samih okrepiti obstoječe strukture davčnega sistema v državah AKP ter ustvariti nove, ki upoštevajo dejanske razmere – ne le gospodarskih, temveč tudi socialne – v državah, v katerih se vzpostavljajo, s poudarkom na boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter nezakonitim finančnim tokovom pa tudi na zaščiti in spodbujanju družinskih malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij;

| K. | ker multinacionalke izkoriščajo države v razvoju za ustvarjanje velikih dobičkov brez upoštevanja standardov, ki jih morajo spoštovati v svojih matičnih državah, in svoj gospodarski vpliv izrabljajo za pritisk na organe države gostiteljice, po končanih dejavnostih pa okolja ne očistijo; |
| --- | --- |

K.

ker multinacionalke izkoriščajo države v razvoju za ustvarjanje velikih dobičkov brez upoštevanja standardov, ki jih morajo spoštovati v svojih matičnih državah, in svoj gospodarski vpliv izrabljajo za pritisk na organe države gostiteljice, po končanih dejavnostih pa okolja ne očistijo;

| L. | ker je decembra 2013 v zahodni Afriki izbruhnila epidemija ebole, med katero se je okužilo 28 000 ljudi, 11 000 pa jih je umrlo; ker se je mednarodna skupnost na epidemijo odzvala zelo počasi in je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) šele 8. avgusta 2014 razglasila izredne razmere svetovnih razsežnosti na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

L.

ker je decembra 2013 v zahodni Afriki izbruhnila epidemija ebole, med katero se je okužilo 28 000 ljudi, 11 000 pa jih je umrlo; ker se je mednarodna skupnost na epidemijo odzvala zelo počasi in je Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) šele 8. avgusta 2014 razglasila izredne razmere svetovnih razsežnosti na področju javnega zdravja;

| M. | ker je nujno, da prizadete države AKP vzpostavijo učinkovito zdravstvo, v katerem bodo imeli vsi prebivalci dostop do kakovostnih storitev, zdravstvenih delavcev, zdravil in tehnologij ter ki bo slonelo na sistemu financiranja, ki ljudi ščiti pred finančnimi težavami in revščino zaradi stroškov zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

M.

ker je nujno, da prizadete države AKP vzpostavijo učinkovito zdravstvo, v katerem bodo imeli vsi prebivalci dostop do kakovostnih storitev, zdravstvenih delavcev, zdravil in tehnologij ter ki bo slonelo na sistemu financiranja, ki ljudi ščiti pred finančnimi težavami in revščino zaradi stroškov zdravstvene oskrbe;

| N. | ker so se v številnih afriških državah zdravstveni in izobraževalni sistemi poslabšali s programi strukturnega prilagajanja, ki sta jih uveljavljala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ter so zahtevali zmanjšanje proračunov za javni sektor; |
| --- | --- |

N.

ker so se v številnih afriških državah zdravstveni in izobraževalni sistemi poslabšali s programi strukturnega prilagajanja, ki sta jih uveljavljala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ter so zahtevali zmanjšanje proračunov za javni sektor;

| O. | ker je zaradi družbenoekonomske nerazvitosti v državah AKP le malo storjenega za boljše preprečevanje tveganj za zdravje, ozaveščanje o tveganjih za zdravje in gradnjo zadostnega števila urgentnih centrov, zlasti na odročnih območjih; |
| --- | --- |

O.

ker je zaradi družbenoekonomske nerazvitosti v državah AKP le malo storjenega za boljše preprečevanje tveganj za zdravje, ozaveščanje o tveganjih za zdravje in gradnjo zadostnega števila urgentnih centrov, zlasti na odročnih območjih;

| P. | ker je izobraževanje brez svobode nemogoče in napredek na področju izobraževanja in usposabljanja ni mogoč brez odprave cenzure in prepovedi prostega dostopa do informacij; |
| --- | --- |

P.

ker je izobraževanje brez svobode nemogoče in napredek na področju izobraževanja in usposabljanja ni mogoč brez odprave cenzure in prepovedi prostega dostopa do informacij;

| Q. | ker v državah AKP manjka močan, dinamičen, konkurenčen in samozavesten zasebni sektor, ki temelji na sodobnih znanjih in spretnostih ter lahko prevzame odločilno vlogo v gospodarstvu; ker mala in srednja ter družinska podjetja niso deležna zadostne podpore in ustrezne pozornosti; |
| --- | --- |

Q.

ker v državah AKP manjka močan, dinamičen, konkurenčen in samozavesten zasebni sektor, ki temelji na sodobnih znanjih in spretnostih ter lahko prevzame odločilno vlogo v gospodarstvu; ker mala in srednja ter družinska podjetja niso deležna zadostne podpore in ustrezne pozornosti;

| R. | ker države AKP nimajo močnega, samozadostnega in participativnega gospodarstva, ki koristi vsem, s pravično porazdelitvijo državnega premoženja prek državnega proračuna in odgovorno rabo naravnih virov; |
| --- | --- |

R.

ker države AKP nimajo močnega, samozadostnega in participativnega gospodarstva, ki koristi vsem, s pravično porazdelitvijo državnega premoženja prek državnega proračuna in odgovorno rabo naravnih virov;

| S. | ker je zlasti izobraževanje odločilnega pomena za izkoreninjenje revščine, družbeno in kulturno preobrazbo, spodbujanje gospodarske rasti ter navsezadnje za izboljšanje zdravja, življenjskih razmer in načina življenja večine prebivalstva; |
| --- | --- |

S.

ker je zlasti izobraževanje odločilnega pomena za izkoreninjenje revščine, družbeno in kulturno preobrazbo, spodbujanje gospodarske rasti ter navsezadnje za izboljšanje zdravja, življenjskih razmer in načina življenja večine prebivalstva;

| T. | ker je politična stabilnost, ki izhaja iz miru in varnosti, osnovni pogoj za izboljšanje gospodarskega in družbenega položaja ter preprečevanje epidemij in zdravstvenih katastrof; |
| --- | --- |

T.

ker je politična stabilnost, ki izhaja iz miru in varnosti, osnovni pogoj za izboljšanje gospodarskega in družbenega položaja ter preprečevanje epidemij in zdravstvenih katastrof;

| 1. | opozarja, da mnoge od 79 držav AKP z državami EU vežejo dolgoletne zgodovinske vezi, zato bi morala EU posebno pozornost namenjati sodelovanju z državami AKP; da EU in AKP sestavlja 106 držav s skupaj več kot 1,4 milijarde prebivalcev; da je stopnja rasti v EU, ki je sicer premožna in razvita, manj kot 2 % letno; da se regija AKP ponaša s hitrejšo rastjo; ter da so EU in države AKP skupaj svetovna gospodarska sila, ki lahko tekmuje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da mnoge od 79 držav AKP z državami EU vežejo dolgoletne zgodovinske vezi, zato bi morala EU posebno pozornost namenjati sodelovanju z državami AKP; da EU in AKP sestavlja 106 držav s skupaj več kot 1,4 milijarde prebivalcev; da je stopnja rasti v EU, ki je sicer premožna in razvita, manj kot 2 % letno; da se regija AKP ponaša s hitrejšo rastjo; ter da so EU in države AKP skupaj svetovna gospodarska sila, ki lahko tekmuje na svetovni ravni;

| 2. | predlaga ustanovitev sklada, ki bi prejemal polovico prihodka od davka na finančne transakcije in bi se uporabljal izključno v korist držav AKP z nizkimi dohodki; meni, da bi znaten delež lahko uporabili za mikrofinanciranje živahne infrastrukture MSP in družinskih podjetij v teh državah ter da bi morala biti sredstva namenjena tudi za zdravstvo, izobraževanje ter prometno in energetsko infrastrukturo, da bi s tem omogočili učinkovitejši odziv na zdravstvene katastrofe, kot je denimo izbruh ebole, ter zajezili migracijske tokove med mladimi, ki vodijo v beg možganov dragocenih človeških virov; poziva države AKP k boju proti korupciji, krepitvi davčnih sistemov in obravnavi nezakonitih finančnih tokov v tesnem sodelovanju z EU; meni, da bi bil mogoč odpis dolga za države AKP, ki imajo težave pri odplačevanju dolga zaradi revščine; |
| --- | --- |

2.

predlaga ustanovitev sklada, ki bi prejemal polovico prihodka od davka na finančne transakcije in bi se uporabljal izključno v korist držav AKP z nizkimi dohodki; meni, da bi znaten delež lahko uporabili za mikrofinanciranje živahne infrastrukture MSP in družinskih podjetij v teh državah ter da bi morala biti sredstva namenjena tudi za zdravstvo, izobraževanje ter prometno in energetsko infrastrukturo, da bi s tem omogočili učinkovitejši odziv na zdravstvene katastrofe, kot je denimo izbruh ebole, ter zajezili migracijske tokove med mladimi, ki vodijo v beg možganov dragocenih človeških virov; poziva države AKP k boju proti korupciji, krepitvi davčnih sistemov in obravnavi nezakonitih finančnih tokov v tesnem sodelovanju z EU; meni, da bi bil mogoč odpis dolga za države AKP, ki imajo težave pri odplačevanju dolga zaradi revščine;

| 3. | ugotavlja, da je v mnogih državah AKP izogibanje davkom velik problem, zaradi katerega imajo javni proračuni na milijarde EUR izgub; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je v mnogih državah AKP izogibanje davkom velik problem, zaradi katerega imajo javni proračuni na milijarde EUR izgub;

| 4. | opozarja, da imajo družinske kmetije, ki so najpogostejša oblika kmetijstva po svetu, ključno vlogo pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja: bistveno namreč prispevajo k prehranski varnosti, boju proti eroziji tal in izgubi biotske raznovrstnosti ter k blažitvi podnebnih sprememb, hkrati pa zagotavljajo delovna mesta; poudarja, da bi morala EU v prihodnje spodbujati trajnostno kmetijstvo po vsem svetu kot način za zagotavljanje prehranske varnosti ter dostojnega življenja in poštenega dohodka za kmete; znova opozarja na odgovornost EU, da daje zgled na domačih tleh, tako da v kmetijsko proizvodnjo v celoti vključi socialne in okoljske razsežnosti ter krepi razvoj podeželja v korist lokalnih skupnosti; predvsem poziva EU, naj se v skladu s priporočili posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane povsem preusmeri v agroekologijo kot sredstvo za izboljšanje odpornosti in trajnosti prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da imajo družinske kmetije, ki so najpogostejša oblika kmetijstva po svetu, ključno vlogo pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja: bistveno namreč prispevajo k prehranski varnosti, boju proti eroziji tal in izgubi biotske raznovrstnosti ter k blažitvi podnebnih sprememb, hkrati pa zagotavljajo delovna mesta; poudarja, da bi morala EU v prihodnje spodbujati trajnostno kmetijstvo po vsem svetu kot način za zagotavljanje prehranske varnosti ter dostojnega življenja in poštenega dohodka za kmete; znova opozarja na odgovornost EU, da daje zgled na domačih tleh, tako da v kmetijsko proizvodnjo v celoti vključi socialne in okoljske razsežnosti ter krepi razvoj podeželja v korist lokalnih skupnosti; predvsem poziva EU, naj se v skladu s priporočili posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane povsem preusmeri v agroekologijo kot sredstvo za izboljšanje odpornosti in trajnosti prehranskih sistemov;

| 5. | poziva EU, naj vzpostavi program financiranja (DEVETAX 2030), s katerim bi izrecno prispevala k uvedbi davčnih struktur v tržnih gospodarstvih v vzponu in državam v razvoju do leta 2030 pomagala oblikovati nove regionalne davčne urade; |
| --- | --- |

5.

poziva EU, naj vzpostavi program financiranja (DEVETAX 2030), s katerim bi izrecno prispevala k uvedbi davčnih struktur v tržnih gospodarstvih v vzponu in državam v razvoju do leta 2030 pomagala oblikovati nove regionalne davčne urade;

| 6. | poleg tega meni, da bi lahko finančno podporo namenili tudi oblikam aktivne podpore, kot je minimalni dohodek za ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, ter da bi lahko preučili smotrnost razmaha množičnega financiranja za spodbujanje podjetniškega duha, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

6.

poleg tega meni, da bi lahko finančno podporo namenili tudi oblikam aktivne podpore, kot je minimalni dohodek za ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, ter da bi lahko preučili smotrnost razmaha množičnega financiranja za spodbujanje podjetniškega duha, zlasti med mladimi;

| 7. | poziva razvojne banke, med njimi Evropsko investicijsko banko, naj v sodelovanju z vladami prejemnic iz regije AKP predlagajo sistem mikrokreditiranja za subvencioniranje posojil družinskim kmetijam z mikrokrediti za izboljšanje produktivnosti in zmanjšanje živilskih odpadkov; poudarja, da mikrofinanciranje prispeva k izboljšanju delovnih razmer za ženske; poziva vlade držav AKP, naj omogočijo in podprejo ustanavljanje organizacij proizvajalcev, tudi zadrug; izraža zaskrbljenost, da bi utegnila prilaščanje zemljišč in velika živilskopredelovalna industrija ogroziti lokalno prebivalstvo, saj lahko vodita v kratkoročno čezmerno izkoriščanje zemljišč, ki bodo nato opuščena; |
| --- | --- |

7.

poziva razvojne banke, med njimi Evropsko investicijsko banko, naj v sodelovanju z vladami prejemnic iz regije AKP predlagajo sistem mikrokreditiranja za subvencioniranje posojil družinskim kmetijam z mikrokrediti za izboljšanje produktivnosti in zmanjšanje živilskih odpadkov; poudarja, da mikrofinanciranje prispeva k izboljšanju delovnih razmer za ženske; poziva vlade držav AKP, naj omogočijo in podprejo ustanavljanje organizacij proizvajalcev, tudi zadrug; izraža zaskrbljenost, da bi utegnila prilaščanje zemljišč in velika živilskopredelovalna industrija ogroziti lokalno prebivalstvo, saj lahko vodita v kratkoročno čezmerno izkoriščanje zemljišč, ki bodo nato opuščena;

| 8. | ugotavlja, da več kakor 40 % svetovnega prebivalstva še vedno živi v hišah brez vodovodnega priključka; ugotavlja, da vsako leto 1,5 milijona ljudi umre zaradi oporečne vode in da bi bilo mogoče z majhnimi stroški poskrbeti, da bodo vode na podeželju, ki jim najbolj grozi onesnaženje, varne za pitje z vrtanjem vrtin in uporabo klorovih tablet; meni, da so mala in srednja podjetja veliko bolj varčna pri porabi vode kot velika podjetja ali multinacionalke; poziva države AKP, naj v boju proti onesnaževanju vode uvedejo globe za onesnaževalce; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da več kakor 40 % svetovnega prebivalstva še vedno živi v hišah brez vodovodnega priključka; ugotavlja, da vsako leto 1,5 milijona ljudi umre zaradi oporečne vode in da bi bilo mogoče z majhnimi stroški poskrbeti, da bodo vode na podeželju, ki jim najbolj grozi onesnaženje, varne za pitje z vrtanjem vrtin in uporabo klorovih tablet; meni, da so mala in srednja podjetja veliko bolj varčna pri porabi vode kot velika podjetja ali multinacionalke; poziva države AKP, naj v boju proti onesnaževanju vode uvedejo globe za onesnaževalce;

| 9. | spodbuja uporabo naložbenih programov za družinska podjetja prek dostopnih in stabilnih posojil; poudarja pomembno in pozitivno vlogo žensk v družinskih podjetjih; |
| --- | --- |

9.

spodbuja uporabo naložbenih programov za družinska podjetja prek dostopnih in stabilnih posojil; poudarja pomembno in pozitivno vlogo žensk v družinskih podjetjih;

| 10. | poziva vlade, naj ustvarijo ugodne pogoje za gospodarski razvoj ter oblikujejo ustrezne strategije in politike, da se spodbudi razvoj zasebnega sektorja na splošno ter zlasti malih in srednjih ter družinskih podjetij; |
| --- | --- |

10.

poziva vlade, naj ustvarijo ugodne pogoje za gospodarski razvoj ter oblikujejo ustrezne strategije in politike, da se spodbudi razvoj zasebnega sektorja na splošno ter zlasti malih in srednjih ter družinskih podjetij;

| 11. | poziva, naj se zajamči pravica vseh ljudstev do neodvisnosti pri preskrbi s hrano; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se zajamči pravica vseh ljudstev do neodvisnosti pri preskrbi s hrano;

| 12. | opozarja, da globalizacija vpliva na sposobnost držav za ustvarjanje domačih javnofinančnih prihodkov in izbiro njihove davčne strukture; ugotavlja, da so se z večjim pretokom kapitala, ob razširjeni uporabi davčnih oaz, zelo spremenili pogoji za obdavčitev dohodkov in premoženja, kar je vplivalo na pravičnost davčnega sistema; zaradi tega vztraja, da bosta učinkovito pridobivanje domačih virov in krepitev davčnih sistemov nepogrešljiv dejavnik pri izboljšanju gospodarskih in socialnih razmer v državah v razvoju, na primer z večjo podporo za mala in srednja podjetja; zato poziva EU, naj nadgradi svojo finančno in tehnično pomoč državam v razvoju; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da globalizacija vpliva na sposobnost držav za ustvarjanje domačih javnofinančnih prihodkov in izbiro njihove davčne strukture; ugotavlja, da so se z večjim pretokom kapitala, ob razširjeni uporabi davčnih oaz, zelo spremenili pogoji za obdavčitev dohodkov in premoženja, kar je vplivalo na pravičnost davčnega sistema; zaradi tega vztraja, da bosta učinkovito pridobivanje domačih virov in krepitev davčnih sistemov nepogrešljiv dejavnik pri izboljšanju gospodarskih in socialnih razmer v državah v razvoju, na primer z večjo podporo za mala in srednja podjetja; zato poziva EU, naj nadgradi svojo finančno in tehnično pomoč državam v razvoju;

| 13. | ugotavlja, da kljub precejšnjemu zmanjšanju umrljivosti otrok od leta 1990 po najnovejših ocenah Unicefa vsako leto 6,3 milijona otrok do petega leta starosti umre zaradi vzrokov, ki bi jih bilo večinoma mogoče preprečiti; da je tri četrtine teh primerov smrti posledica pljučnice, driske in malarije ter zadušitev in okužb novorojenčkov, za katere obstaja stroškovno učinkovito zdravljenje; da so najbolj prizadeti revni, ki se soočajo z nesorazmerno velikim bremenom bolezni in večjimi težavami pri dostopu do zdravstvenega varstva; da je za izboljšanje zdravja otrok potreben celovit in celosten pristop, ki hkrati obravnava več dejavnikov, tudi razpoložljivost osnovnih zdravstvenih storitev, dostop do čiste vode, sanitarne ureditve in higiene, prehrane in izobraževanja; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da kljub precejšnjemu zmanjšanju umrljivosti otrok od leta 1990 po najnovejših ocenah Unicefa vsako leto 6,3 milijona otrok do petega leta starosti umre zaradi vzrokov, ki bi jih bilo večinoma mogoče preprečiti; da je tri četrtine teh primerov smrti posledica pljučnice, driske in malarije ter zadušitev in okužb novorojenčkov, za katere obstaja stroškovno učinkovito zdravljenje; da so najbolj prizadeti revni, ki se soočajo z nesorazmerno velikim bremenom bolezni in večjimi težavami pri dostopu do zdravstvenega varstva; da je za izboljšanje zdravja otrok potreben celovit in celosten pristop, ki hkrati obravnava več dejavnikov, tudi razpoložljivost osnovnih zdravstvenih storitev, dostop do čiste vode, sanitarne ureditve in higiene, prehrane in izobraževanja;

| 14. | poziva k odpravi prilaščanja zemljišč in oblikovanju politik, s katerimi bi kmetom zagotovili dostop do zemljišč, vode in semen; |
| --- | --- |

14.

poziva k odpravi prilaščanja zemljišč in oblikovanju politik, s katerimi bi kmetom zagotovili dostop do zemljišč, vode in semen;

| 15. | ugotavlja, da za ošpicami vsako leto še vedno umre 140 000 majhnih otrok, čeprav bi bilo bolezen mogoče preprečiti z dvojnim odmerkom poceni cepiva; poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje kampanjo za izkoreninjenje ošpic; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da za ošpicami vsako leto še vedno umre 140 000 majhnih otrok, čeprav bi bilo bolezen mogoče preprečiti z dvojnim odmerkom poceni cepiva; poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje kampanjo za izkoreninjenje ošpic;

| 16. | poziva k politikam za razvoj malih in družinskih kmetij, ki bodo oskrbovale lokalne in regionalne trge; |
| --- | --- |

16.

poziva k politikam za razvoj malih in družinskih kmetij, ki bodo oskrbovale lokalne in regionalne trge;

| 17. | poziva vlade, Afriško unijo in EU k oblikovanju in izvajanju posebnih okvirnih programov za javno zdravje – na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni – da se poudari preventivna in trajnostna narava sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

17.

poziva vlade, Afriško unijo in EU k oblikovanju in izvajanju posebnih okvirnih programov za javno zdravje – na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni – da se poudari preventivna in trajnostna narava sistemov zdravstvenega varstva;

| 18. | meni, da so potrebne politike za podporo in razvoj malega priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

18.

meni, da so potrebne politike za podporo in razvoj malega priobalnega ribolova;

| 19. | poziva EU, naj podpre in spodbuja zdravstveno izobraževanje v državah AKP samih, da se prepreči beg možganov in poveča število strokovnjakov v njihovih sistemih zdravstvenega varstva, med njimi pediatrov, dermatologov, specialistov za očesne bolezni, specialistov za tropsko medicino ter babic in kirurgov; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj podpre in spodbuja zdravstveno izobraževanje v državah AKP samih, da se prepreči beg možganov in poveča število strokovnjakov v njihovih sistemih zdravstvenega varstva, med njimi pediatrov, dermatologov, specialistov za očesne bolezni, specialistov za tropsko medicino ter babic in kirurgov;

| 20. | poudarja, da je socialni dialog bistvenega pomena za dejansko vključevanje zasebnega sektorja v razvoj; vztraja, da so države v razvoju odgovorne za spodbujanje socialnega dialoga med delodajalci zasebnega sektorja, delavci in vladami, saj je to način za izboljšanje dobrega upravljanja in stabilnosti države; države v razvoju poziva zlasti, naj poskrbijo, da se socialni dialog razširi na proste industrijsko-izvozne cone in industrijske grozde; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je socialni dialog bistvenega pomena za dejansko vključevanje zasebnega sektorja v razvoj; vztraja, da so države v razvoju odgovorne za spodbujanje socialnega dialoga med delodajalci zasebnega sektorja, delavci in vladami, saj je to način za izboljšanje dobrega upravljanja in stabilnosti države; države v razvoju poziva zlasti, naj poskrbijo, da se socialni dialog razširi na proste industrijsko-izvozne cone in industrijske grozde;

| 21. | meni, da je bil mednarodni odziv na epidemijo ebole nezadosten in je pokazal na pomanjkljivo pripravljenost za obvladovanje epidemij in pandemij; poziva k oblikovanju stalne evropske skupine za hitro ukrepanje, ki bo vključevala strokovnjake, podporne laboratorijske skupine, epidemiologe in logistične zmogljivosti, tudi mobilne laboratorije, ter bi jo bilo mogoče izjemno hitro napotiti na teren; v širšem smislu meni, da je dolgoročno za vzpostavitev odpornega zdravstvenega sistema med drugim potrebno (i) vlagati sredstva v javne zdravstvene storitve, (ii) zagotavljati varno in kakovostno oskrbo s povečanjem sredstev za usposabljanje, nadziranje in primerno plačevanje zdravstvenih delavcev ter zagotavljati dostop do varnih zdravil, (iii) pritegniti lokalne deležnike in skupnosti v odzivanje na krize in načrtovanje razvoja; poziva mednarodne donatorje, naj povečajo uradno razvojno pomoč tem državam prek državnih sistemov, kot denimo s proračunsko podporo; |
| --- | --- |

21.

meni, da je bil mednarodni odziv na epidemijo ebole nezadosten in je pokazal na pomanjkljivo pripravljenost za obvladovanje epidemij in pandemij; poziva k oblikovanju stalne evropske skupine za hitro ukrepanje, ki bo vključevala strokovnjake, podporne laboratorijske skupine, epidemiologe in logistične zmogljivosti, tudi mobilne laboratorije, ter bi jo bilo mogoče izjemno hitro napotiti na teren; v širšem smislu meni, da je dolgoročno za vzpostavitev odpornega zdravstvenega sistema med drugim potrebno (i) vlagati sredstva v javne zdravstvene storitve, (ii) zagotavljati varno in kakovostno oskrbo s povečanjem sredstev za usposabljanje, nadziranje in primerno plačevanje zdravstvenih delavcev ter zagotavljati dostop do varnih zdravil, (iii) pritegniti lokalne deležnike in skupnosti v odzivanje na krize in načrtovanje razvoja; poziva mednarodne donatorje, naj povečajo uradno razvojno pomoč tem državam prek državnih sistemov, kot denimo s proračunsko podporo;

| 22. | ugotavlja, da bi lahko obstoječi zgledi dobre prakse – na primer pri preprečevanju otroške paralize (ali kampanje za njeno izkoreninjenje) – postali splošni zgled za razvoj novih struktur za obvladovanje nesreč in izrednih razmer v zdravju in zdravstvu na splošno; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da bi lahko obstoječi zgledi dobre prakse – na primer pri preprečevanju otroške paralize (ali kampanje za njeno izkoreninjenje) – postali splošni zgled za razvoj novih struktur za obvladovanje nesreč in izrednih razmer v zdravju in zdravstvu na splošno;

| 23. | poudarja, da so cepiva stroškovno najučinkovitejši način za preprečevanje in nadzor nalezljivih bolezni, kot je ebola; poziva raziskovalno skupnost, naj vlaga v razvoj cepiv za nalezljive bolezni z zmožnostjo čezmejnih okužb, ki večinoma prizadenejo revne; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so cepiva stroškovno najučinkovitejši način za preprečevanje in nadzor nalezljivih bolezni, kot je ebola; poziva raziskovalno skupnost, naj vlaga v razvoj cepiv za nalezljive bolezni z zmožnostjo čezmejnih okužb, ki večinoma prizadenejo revne;

| 24. | spodbuja države AKP, naj vzpostavijo mehanizme za preprečevanje zdravstvenih tveganj, vključno s programi za ozaveščanje, ter pri gradnji zdravstvenih domov s potrebno delovno silo in medicinsko opremo dajo prednost odročnim in prikrajšanim območjem; |
| --- | --- |

24.

spodbuja države AKP, naj vzpostavijo mehanizme za preprečevanje zdravstvenih tveganj, vključno s programi za ozaveščanje, ter pri gradnji zdravstvenih domov s potrebno delovno silo in medicinsko opremo dajo prednost odročnim in prikrajšanim območjem;

| 25. | meni, da morajo politike za preprečevanje ebole in drugih bolezni zajemati dostop prebivalstva do zdrave hrane v zadostnih količinah, neoporečne pitne vode in sanitarne ureditve ter utrditev sistemov javnega zdravja; |
| --- | --- |

25.

meni, da morajo politike za preprečevanje ebole in drugih bolezni zajemati dostop prebivalstva do zdrave hrane v zadostnih količinah, neoporečne pitne vode in sanitarne ureditve ter utrditev sistemov javnega zdravja;

| 26. | meni, da je treba pri pristopu k epidemijam, kot je ebola, posebno pozornost nameniti preprečevanju okužb; zato meni, da bi bilo treba organizirati obširna usposabljanja zdravnikov, medicinskih sester in zdravstvenih delavcev ter k temu pritegniti šolstvo, da bi bilo na voljo čim več informacij o potrebnih pravilih glede zdravja in vsakdanjega vedenja, da se prepreči tveganje okužbe; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba pri pristopu k epidemijam, kot je ebola, posebno pozornost nameniti preprečevanju okužb; zato meni, da bi bilo treba organizirati obširna usposabljanja zdravnikov, medicinskih sester in zdravstvenih delavcev ter k temu pritegniti šolstvo, da bi bilo na voljo čim več informacij o potrebnih pravilih glede zdravja in vsakdanjega vedenja, da se prepreči tveganje okužbe;

| 27. | ugotavlja, da živilski odpadki prinašajo izgubo dohodka za kmete in zapravljanje virov, kot sta voda in zemlja, v času, ko naj bi se svetovno prebivalstvo po napovedih povečalo s 7,3 milijarde v letu 2015 na 9,5 milijarde v letu 2050, hkrati s posledičnim povpraševanjem po hrani, ter da tri četrtine živilskih odpadkov v državah AKP nastane med proizvodnjo, manipulacijo in skladiščenjem, kar bi bilo mogoče popraviti s poceni in preprostimi rešitvami; če bi se odpadki v državah AKP zmanjšali na stopnje, primerljive EU, bi se njihov BDP povečal za 2,6 % na leto; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da živilski odpadki prinašajo izgubo dohodka za kmete in zapravljanje virov, kot sta voda in zemlja, v času, ko naj bi se svetovno prebivalstvo po napovedih povečalo s 7,3 milijarde v letu 2015 na 9,5 milijarde v letu 2050, hkrati s posledičnim povpraševanjem po hrani, ter da tri četrtine živilskih odpadkov v državah AKP nastane med proizvodnjo, manipulacijo in skladiščenjem, kar bi bilo mogoče popraviti s poceni in preprostimi rešitvami; če bi se odpadki v državah AKP zmanjšali na stopnje, primerljive EU, bi se njihov BDP povečal za 2,6 % na leto;

| 28. | poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje zaveze za podporo družbeni in gospodarski obnovi po epidemiji ebole v najbolj prizadetih državah zahodne Afrike (Gvineji, Liberiji in Sierri Leone), zlasti kot so bile dogovorjene na konferenci na visoki ravni „Ebola: od kriznih razmer do obnove“, ki je potekala 3. marca 2015 v Bruslju; |
| --- | --- |

28.

poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje zaveze za podporo družbeni in gospodarski obnovi po epidemiji ebole v najbolj prizadetih državah zahodne Afrike (Gvineji, Liberiji in Sierri Leone), zlasti kot so bile dogovorjene na konferenci na visoki ravni „Ebola: od kriznih razmer do obnove“, ki je potekala 3. marca 2015 v Bruslju;

| 29. | poziva države članice EU, naj izvajanje programov usposabljanja za preventivno zdravstveno varstvo podprejo ne le finančno, temveč tudi s spodbujanjem resnične kulture preventive v državah AKP; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice EU, naj izvajanje programov usposabljanja za preventivno zdravstveno varstvo podprejo ne le finančno, temveč tudi s spodbujanjem resnične kulture preventive v državah AKP;

| 30. | ugotavlja, da je večina družinskih podjetij malih in srednjih podjetij, da prispevajo k boljšemu socialno-ekonomskemu položaju družin v nerazvitih regijah in na podeželju ter da zanje dobičkonosnost ni glavna skrb; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je večina družinskih podjetij malih in srednjih podjetij, da prispevajo k boljšemu socialno-ekonomskemu položaju družin v nerazvitih regijah in na podeželju ter da zanje dobičkonosnost ni glavna skrb;

| 31. | ugotavlja, da MSP zaposlujejo največ ljudi in plačujejo največ davkov v državah AKP ter da prejmejo močnejšo spodbudo za rast kot velike družbe, ko so izpolnjene njihove kapitalske zahteve, in ob enaki naložbi sorazmerno zagotavljajo več delovnih mest, večje dohodke in višje davčne prihodke; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da MSP zaposlujejo največ ljudi in plačujejo največ davkov v državah AKP ter da prejmejo močnejšo spodbudo za rast kot velike družbe, ko so izpolnjene njihove kapitalske zahteve, in ob enaki naložbi sorazmerno zagotavljajo več delovnih mest, večje dohodke in višje davčne prihodke;

| 32. | poziva, naj se oblikuje sistem dualnega izobraževanja, v katerem se vajeništva v podjetjih kombinirajo s poklicnim izobraževanjem na strokovni šoli, da se zagotovi znanje praktičnih spretnosti, tako da se naučene spretnosti lahko preizkusijo v praksi, s spodbudami za podjetja, kot so davčne oprostitve, za sprejem dijakov na vajeniška mesta brez znižanja skupnih davčnih prihodkov; poziva k učinkovitim in preglednim programom boja proti korupciji, da bi se izognili begu možganov; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se oblikuje sistem dualnega izobraževanja, v katerem se vajeništva v podjetjih kombinirajo s poklicnim izobraževanjem na strokovni šoli, da se zagotovi znanje praktičnih spretnosti, tako da se naučene spretnosti lahko preizkusijo v praksi, s spodbudami za podjetja, kot so davčne oprostitve, za sprejem dijakov na vajeniška mesta brez znižanja skupnih davčnih prihodkov; poziva k učinkovitim in preglednim programom boja proti korupciji, da bi se izognili begu možganov;

| 33. | poziva Evropsko unijo, naj si tesno sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji iz EU in držav AKP zastavi kot jasen cilj politike družbene odgovornosti podjetij; poziva k vzpostavitvi partnerske mreže med EU in državami AKP za oblikovanje programov izbora pilotnih projektov v državah AKP, v katerih bodo mladi podjetniki in zagonska podjetja dobili priložnost za poklicni razvoj v gospodarstvih v vzponu in za sodelovanje z evropskimi raziskovalnimi inštituti ali podjetji; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko unijo, naj si tesno sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji iz EU in držav AKP zastavi kot jasen cilj politike družbene odgovornosti podjetij; poziva k vzpostavitvi partnerske mreže med EU in državami AKP za oblikovanje programov izbora pilotnih projektov v državah AKP, v katerih bodo mladi podjetniki in zagonska podjetja dobili priložnost za poklicni razvoj v gospodarstvih v vzponu in za sodelovanje z evropskimi raziskovalnimi inštituti ali podjetji;

| 34. | spodbuja države AKP, naj tehnično in poklicno izobraževanje ter usposabljanje vključijo v svoje strategije za razvoj spretnosti in znanja, k čemur naj pritegnejo industrijo ter s tem med drugim zagotovijo, da bo v kakovostne programe usposabljanja vključeno podjetništvo; |
| --- | --- |

34.

spodbuja države AKP, naj tehnično in poklicno izobraževanje ter usposabljanje vključijo v svoje strategije za razvoj spretnosti in znanja, k čemur naj pritegnejo industrijo ter s tem med drugim zagotovijo, da bo v kakovostne programe usposabljanja vključeno podjetništvo;

| 35. | poziva k oblikovanju javnega šolstva z izobraževalnimi programi, prilagojenimi potrebam in prednostnim nalogam vsake države; |
| --- | --- |

35.

poziva k oblikovanju javnega šolstva z izobraževalnimi programi, prilagojenimi potrebam in prednostnim nalogam vsake države;

| 36. | meni, da je treba urediti sistem pripravništva in vajeništva, da bi odpravili vse oblike zlorabe takšnih instrumentov, tako da se izenači z vsako drugo obliko dela in zagotovijo potrebne varovalke glede plač; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba urediti sistem pripravništva in vajeništva, da bi odpravili vse oblike zlorabe takšnih instrumentov, tako da se izenači z vsako drugo obliko dela in zagotovijo potrebne varovalke glede plač;

| 37. | spodbuja krepitev trajnostnega podjetniškega duha med mladimi v državah AKP, kjer je več kot 75 % prebivalstva mlajšega od 25 let, s spodbujanjem bolj poslovno naravnanega izobraževanja v šolah in z vzpostavitvijo učinkovitejših univerzitetnih partnerstev in programov izmenjav Erasmus; poziva k uvedbi programov usposabljanja in izmenjave učiteljev, kar bi pripomoglo k izboljšanju kakovosti ter izvajanju izobraževanja v državah AKP; da bi spodbudili izobraževanje v okviru šol, poziva države AKP, naj se na vse možne načine trudijo zagotoviti, da bodo imeli vsi otroci dostop do brezplačnega in kakovostnega izobraževanja, zlasti ob upoštevanju potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva, ki jim grozita revščina in socialna izključenost; |
| --- | --- |

37.

spodbuja krepitev trajnostnega podjetniškega duha med mladimi v državah AKP, kjer je več kot 75 % prebivalstva mlajšega od 25 let, s spodbujanjem bolj poslovno naravnanega izobraževanja v šolah in z vzpostavitvijo učinkovitejših univerzitetnih partnerstev in programov izmenjav Erasmus; poziva k uvedbi programov usposabljanja in izmenjave učiteljev, kar bi pripomoglo k izboljšanju kakovosti ter izvajanju izobraževanja v državah AKP; da bi spodbudili izobraževanje v okviru šol, poziva države AKP, naj se na vse možne načine trudijo zagotoviti, da bodo imeli vsi otroci dostop do brezplačnega in kakovostnega izobraževanja, zlasti ob upoštevanju potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva, ki jim grozita revščina in socialna izključenost;

| 38. | poziva države AKP, naj vzpostavijo gospodarski sistem, ki temelji na načelih socialne pravičnosti, samostojnosti in udeležbe javnosti, sistem, ki se opira zlasti na razvoj svojih človeških in naravnih virov in njihovo odgovorno rabo na način, ki zagotavlja vključujoč trajnostni razvoj; vlade bi morale pripraviti politike v korist revnih, ki so usmerjene k rezultatom in pospešujejo zasebno pobudo, konkurenčnost in naložbe, spodbujajo pridobivanje znanja in spretnosti ter prispevajo k večji produktivnosti, zagotavljajo pravično in ustrezno porazdelitev vseh osnovnih storitev ter spodbujajo in krepijo mednarodno gospodarsko sodelovanje in naložbe; |
| --- | --- |

38.

poziva države AKP, naj vzpostavijo gospodarski sistem, ki temelji na načelih socialne pravičnosti, samostojnosti in udeležbe javnosti, sistem, ki se opira zlasti na razvoj svojih človeških in naravnih virov in njihovo odgovorno rabo na način, ki zagotavlja vključujoč trajnostni razvoj; vlade bi morale pripraviti politike v korist revnih, ki so usmerjene k rezultatom in pospešujejo zasebno pobudo, konkurenčnost in naložbe, spodbujajo pridobivanje znanja in spretnosti ter prispevajo k večji produktivnosti, zagotavljajo pravično in ustrezno porazdelitev vseh osnovnih storitev ter spodbujajo in krepijo mednarodno gospodarsko sodelovanje in naložbe;

| 39. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo etična poslovna načela, ki bodo podlaga za prihodnji mednarodni trg, in naredijo vse, kar je mogoče, za boj proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom; poziva vse države AKP, naj vzpostavijo učinkovite in pregledne programe boja proti korupciji; ugotavlja, da bi bilo treba v ljudeh čim prej vzbuditi etično zavest, zato poziva države AKP, naj etiko vključijo v svoje izobraževalne programe na vseh ravneh od osnovne do univerzitetne; |
| --- | --- |

39.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo etična poslovna načela, ki bodo podlaga za prihodnji mednarodni trg, in naredijo vse, kar je mogoče, za boj proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom; poziva vse države AKP, naj vzpostavijo učinkovite in pregledne programe boja proti korupciji; ugotavlja, da bi bilo treba v ljudeh čim prej vzbuditi etično zavest, zato poziva države AKP, naj etiko vključijo v svoje izobraževalne programe na vseh ravneh od osnovne do univerzitetne;

| 40. | opozarja, da je glavni cilj finančnega poslovanja EIB v državah v razvoju s pomočjo jamstva, ki ga EU dodeli EIB, zmanjšati in dolgoročno izkoreniniti revščino; zlasti poudarja, da bi morale EIB in evropske razvojne in finančne institucije sodelovati le s finančnimi posredniki, ki ne delujejo v offshore finančnih središčih, katerih znaten del je v lokalnih rokah in ki so zmožni uresničevati razvojno usmerjen pristop, ki podpira posebnosti malih in srednjih podjetij v državah delovanja; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je glavni cilj finančnega poslovanja EIB v državah v razvoju s pomočjo jamstva, ki ga EU dodeli EIB, zmanjšati in dolgoročno izkoreniniti revščino; zlasti poudarja, da bi morale EIB in evropske razvojne in finančne institucije sodelovati le s finančnimi posredniki, ki ne delujejo v offshore finančnih središčih, katerih znaten del je v lokalnih rokah in ki so zmožni uresničevati razvojno usmerjen pristop, ki podpira posebnosti malih in srednjih podjetij v državah delovanja;

| 41. | meni, da bi bil v državah v razvoju potreben pravičen in prost dostop do kakovostnega izobraževanja na vseh ravneh, zlasti do opismenjevanja in znanja računanja; da bi bilo treba poskrbeti za podjetniške spretnosti in zlasti tehnično in poklicno izobraževanje in usposabljanje; da je pri učenju in razvoju spretnosti bistvenega pomena uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij; da bi morale vse šole imeti dostop do računalnikov in ustreznih virov ter vir energije za lastno uporabo; zagotoviti, da je učno gradivo prilagojeno posamezni državi in poučevanje poteka v njenih uradnih jezikih; in da si je treba prizadevati za doseganje enakosti med ženskami in moškimi na področju razvoja človeških virov; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi bil v državah v razvoju potreben pravičen in prost dostop do kakovostnega izobraževanja na vseh ravneh, zlasti do opismenjevanja in znanja računanja; da bi bilo treba poskrbeti za podjetniške spretnosti in zlasti tehnično in poklicno izobraževanje in usposabljanje; da je pri učenju in razvoju spretnosti bistvenega pomena uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij; da bi morale vse šole imeti dostop do računalnikov in ustreznih virov ter vir energije za lastno uporabo; zagotoviti, da je učno gradivo prilagojeno posamezni državi in poučevanje poteka v njenih uradnih jezikih; in da si je treba prizadevati za doseganje enakosti med ženskami in moškimi na področju razvoja človeških virov;

| 42. | ugotavlja, da so se v preteklosti za posojila Svetovne banke državam AKP običajno uporabljali standardi, ki niso ustrezno upoštevali konkretnih potreb teh držav; ugotavlja tudi, da so nekateri od projektov Svetovne banke bolj koristili donatorjem kot državam prejemnicam; prav tako ugotavlja, da državam v razvoju grozi zadolževanje zaradi nekaterih pogojev, ki jih zahteva Svetovna banka, in vztraja, da bi se moralo to nehati; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da so se v preteklosti za posojila Svetovne banke državam AKP običajno uporabljali standardi, ki niso ustrezno upoštevali konkretnih potreb teh držav; ugotavlja tudi, da so nekateri od projektov Svetovne banke bolj koristili donatorjem kot državam prejemnicam; prav tako ugotavlja, da državam v razvoju grozi zadolževanje zaradi nekaterih pogojev, ki jih zahteva Svetovna banka, in vztraja, da bi se moralo to nehati;

| 43. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Svetovni banki in EIB. |
| --- | --- |

43.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Svetovni banki in EIB.

RESOLUCIJA (6)

o migracijah, človekovih pravicah in humanitarnih beguncih

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 13 sporazuma, na podlagi katerega poteka dialog o migracijah med AKP in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, zlasti člena 13 sporazuma, na podlagi katerega poteka dialog o migracijah med AKP in EU,

| — | ob upoštevanju Afriške listine človekovih pravic in pravic ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine človekovih pravic in pravic ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o migraciji in razvoju, ki jo je sprejel Svet AKP-EU junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o migraciji in razvoju, ki jo je sprejel Svet AKP-EU junija 2010,

| — | ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP-EU na 37. zasedanju, ki je potekalo v Port Vili 14. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dialogu o migraciji in razvoju v letih 2011 in 2012, ki ga je podprl Svet ministrov AKP-EU na 37. zasedanju, ki je potekalo v Port Vili 14. junija 2012,

| — | ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve Centra AKP za spremljanje migracij,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika,

| — | ob upoštevanju ključne politične deklaracije in načrta za obdobje 2014–2017 glede migracij in mobilnosti, ki so jo podprli voditelji držav in vlad na 4. vrhu EU-Afrika, ki je potekal aprila 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ključne politične deklaracije in načrta za obdobje 2014–2017 glede migracij in mobilnosti, ki so jo podprli voditelji držav in vlad na 4. vrhu EU-Afrika, ki je potekal aprila 2014,

| — | ob upoštevanju rimske deklaracije in programa za obdobje 2015–2017, sprejetih na 4. ministrski konferenci EU in Afrike o migracijah in razvoju, ki je potekala novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimske deklaracije in programa za obdobje 2015–2017, sprejetih na 4. ministrski konferenci EU in Afrike o migracijah in razvoju, ki je potekala novembra 2014,

| — | ob upoštevanju pobude za migracijsko pot EU-Afriški rog, sprožene 28. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za migracijsko pot EU-Afriški rog, sprožene 28. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020, ki ga je sprejel Svet 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020, ki ga je sprejel Svet 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju vrha EU-Afrika o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015, ter sprejetja skupne deklaracije in akcijskega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU-Afrika o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015, ter sprejetja skupne deklaracije in akcijskega načrta,

| — | ob upoštevanju dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju z dne 3. oktobra 2013 ter skupne izjave EU in njenih držav članic ter držav AKP o istem vprašanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga ZN na visoki ravni o mednarodnih migracijah in razvoju z dne 3. oktobra 2013 ter skupne izjave EU in njenih držav članic ter držav AKP o istem vprašanju,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN 2240 glede boja proti nedavnemu razmahu tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi na odprtem morju v Sredozemskem morju ter posledičnemu ogrožanju življenj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN 2240 glede boja proti nedavnemu razmahu tihotapljenja migrantov in trgovine z ljudmi na odprtem morju v Sredozemskem morju ter posledičnemu ogrožanju življenj,

| — | ob upoštevanju letnih poročil, ki jih je pripravil posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov, zlasti poročila, objavljenega aprila 2013, o upravljanju zunanjih meja EU in njegovem vplivu na človekove pravice migrantov, ter poročila, objavljenega aprila 2014, o izkoriščanju delavcev migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil, ki jih je pripravil posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov, zlasti poročila, objavljenega aprila 2013, o upravljanju zunanjih meja EU in njegovem vplivu na človekove pravice migrantov, ter poročila, objavljenega aprila 2014, o izkoriščanju delavcev migrantov,

| — | ob upoštevanju pobude Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) za srednje Sredozemsko morje in predlogov UNHCR za reševanje sedanjega in prihodnjega pritoka prosilcev za azil, beguncev in migrantov v Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) za srednje Sredozemsko morje in predlogov UNHCR za reševanje sedanjega in prihodnjega pritoka prosilcev za azil, beguncev in migrantov v Evropo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 z dne 26. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 z dne 26. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta o razmerah na področju migracij, beguncev in prosilcev za azil, zlasti tistih z dne 17. decembra 2014, z dne 29. aprila 2015 in z dne 10. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta o razmerah na področju migracij, beguncev in prosilcev za azil, zlasti tistih z dne 17. decembra 2014, z dne 29. aprila 2015 in z dne 10. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 29. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 29. septembra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: stanje izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 14. oktobra 2015 z naslovom „Obvladovanje begunske krize: stanje izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah“,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 21. decembra 1965, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 21. decembra 1965,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 in (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015, ki oba uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 in (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015, ki oba uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije,

| A. | ker so politična, družbena in gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, slabo upravljanje, pomanjkanje varnosti, kršitve človekovih pravic, politično zatiranje, humanitarne krize, naravne nesreče in vse večje razlike glede življenjskih razmer glavni razlogi za migracije; |
| --- | --- |

A.

ker so politična, družbena in gospodarska nestabilnost, gospodarska kriza, slabo upravljanje, pomanjkanje varnosti, kršitve človekovih pravic, politično zatiranje, humanitarne krize, naravne nesreče in vse večje razlike glede življenjskih razmer glavni razlogi za migracije;

| B. | ker so tri četrtine od ocenjenih 232 milijonov mednarodnih migrantov državljani držav, ki niso članice OECD, približno tretjina pa prebiva v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki; ker se več kot 10 milijonov beguncev nahaja v dolgotrajnem begunstvu v državah v razvoju; |
| --- | --- |

B.

ker so tri četrtine od ocenjenih 232 milijonov mednarodnih migrantov državljani držav, ki niso članice OECD, približno tretjina pa prebiva v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki; ker se več kot 10 milijonov beguncev nahaja v dolgotrajnem begunstvu v državah v razvoju;

| C. | ker je so regionalna nestabilnost, kršitve človekovih pravic in trajni spori povzročili humanitarno krizo brez primere, ki je vodila k razselitvi 60 milijonov ljudi v letu 2014; |
| --- | --- |

C.

ker je so regionalna nestabilnost, kršitve človekovih pravic in trajni spori povzročili humanitarno krizo brez primere, ki je vodila k razselitvi 60 milijonov ljudi v letu 2014;

| D. | ker lahko dobro urejene migracije s prispevanjem k zadovoljevanju obstoječih in prihodnjih potreb po delovni sili in prispevanjem k razvoju vseh zadevnih držav koristijo tako državam EU kot državam AKP; ker številne vlade še naprej navidezno zaustavljajo migracijske tokove s slabim ravnanjem, zapletenimi postopki, ograjami ali celo očitnimi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker lahko dobro urejene migracije s prispevanjem k zadovoljevanju obstoječih in prihodnjih potreb po delovni sili in prispevanjem k razvoju vseh zadevnih držav koristijo tako državam EU kot državam AKP; ker številne vlade še naprej navidezno zaustavljajo migracijske tokove s slabim ravnanjem, zapletenimi postopki, ograjami ali celo očitnimi kršitvami človekovih pravic;

| E. | ker bi moral svetovni humanitarni vrh, ki bo potekal maja 2016, obravnavati humanitarno krizo na celovit način; |
| --- | --- |

E.

ker bi moral svetovni humanitarni vrh, ki bo potekal maja 2016, obravnavati humanitarno krizo na celovit način;

| F. | ker se je Svet AKP-EU maja 2011 strinjal, da je treba nadaljevati dialog o mobilnosti usposobljenih delavcev, zakonitih migracijah, ponovnem sprejemu, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, pravicah migrantov ter nakazilih; ker so države AKP in EU sprejele zaveze za spoštovanje človekovih pravic migrantov ne glede na njihov priseljenski status; |
| --- | --- |

F.

ker se je Svet AKP-EU maja 2011 strinjal, da je treba nadaljevati dialog o mobilnosti usposobljenih delavcev, zakonitih migracijah, ponovnem sprejemu, vizumih, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, pravicah migrantov ter nakazilih; ker so države AKP in EU sprejele zaveze za spoštovanje človekovih pravic migrantov ne glede na njihov priseljenski status;

| G. | ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med letoma 2000 in 2015 pri prečkanju Sredozemskega morja med severno Afriko in Evropo umrlo vsaj 22 000 ljudi; ker je po podatkih Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce v letu 2015 izgubilo življenje ali je pogrešanih 2 800 žensk, moških in otrok, ki so poskušali doseči varno zatočišče v Evropi; ker bodo zaradi podnebnih sprememb milijoni ljudi postali migranti, države EU in AKP pa morajo biti pripravljene, da obravnavajo posledice; |
| --- | --- |

G.

ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med letoma 2000 in 2015 pri prečkanju Sredozemskega morja med severno Afriko in Evropo umrlo vsaj 22 000 ljudi; ker je po podatkih Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce v letu 2015 izgubilo življenje ali je pogrešanih 2 800 žensk, moških in otrok, ki so poskušali doseči varno zatočišče v Evropi; ker bodo zaradi podnebnih sprememb milijoni ljudi postali migranti, države EU in AKP pa morajo biti pripravljene, da obravnavajo posledice;

| H. | ker po ocenah Afrika zaradi emigracije izgublja več kot 70 000 usposobljenih strokovnjakov letno, kar povzroča velik primanjkljaj človeških zmogljivosti na tej celini; |
| --- | --- |

H.

ker po ocenah Afrika zaradi emigracije izgublja več kot 70 000 usposobljenih strokovnjakov letno, kar povzroča velik primanjkljaj človeških zmogljivosti na tej celini;

| I. | ker so migracije jug-jug še vedno dosti bolj razširjene kot migracije jug-sever, saj predstavljajo približno dve tretjini vseh migracij; ker je po podatkih UNHRC na svetu 60 milijonov razseljenih oseb in beguncev, od katerih jih 80 % prihaja iz desetih držav, ki sta jih zaznamovali destabilizacija in vojna; ker je UNHCR napovedal, da bodo leta 2015 razselitve prizadele 15 milijonov oseb; ker 85 % beguncev iz držav v razvoju išče zatočišče v lastni regiji in ker se kljub temu visokemu številu pravica do prošnje za azil in uživanja azila v Afriki v splošnem spoštuje; |
| --- | --- |

I.

ker so migracije jug-jug še vedno dosti bolj razširjene kot migracije jug-sever, saj predstavljajo približno dve tretjini vseh migracij; ker je po podatkih UNHRC na svetu 60 milijonov razseljenih oseb in beguncev, od katerih jih 80 % prihaja iz desetih držav, ki sta jih zaznamovali destabilizacija in vojna; ker je UNHCR napovedal, da bodo leta 2015 razselitve prizadele 15 milijonov oseb; ker 85 % beguncev iz držav v razvoju išče zatočišče v lastni regiji in ker se kljub temu visokemu številu pravica do prošnje za azil in uživanja azila v Afriki v splošnem spoštuje;

| J. | ker sta diskriminacija in nasilje posebej uperjena proti migrantom, beguncem in prosilcem za azil, opazno povečana prisotnost ksenofobije, sovražnosti proti migrantom, sovražnega govora in zločinov iz sovraštva pa postaja področje, ki vzbuja globoko zaskrbljenost v državah EU in državah AKP; ker se razmere v številnih begunskih taboriščih na Bližnjem vzhodu slabšajo, varnost beguncev pa pogosto ni zajamčena; |
| --- | --- |

J.

ker sta diskriminacija in nasilje posebej uperjena proti migrantom, beguncem in prosilcem za azil, opazno povečana prisotnost ksenofobije, sovražnosti proti migrantom, sovražnega govora in zločinov iz sovraštva pa postaja področje, ki vzbuja globoko zaskrbljenost v državah EU in državah AKP; ker se razmere v številnih begunskih taboriščih na Bližnjem vzhodu slabšajo, varnost beguncev pa pogosto ni zajamčena;

| K. | ker so ženske in dekleta kot begunke še posebej ranljive, saj so žrtve trgovine z ljudmi, prisilnih porok, spolnega izkoriščanja in nasilja na podlagi spola; ker se je EU v svojem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020 v celoti zavezala k enakosti spolov in krepitvi moči žensk prek svojih zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

K.

ker so ženske in dekleta kot begunke še posebej ranljive, saj so žrtve trgovine z ljudmi, prisilnih porok, spolnega izkoriščanja in nasilja na podlagi spola; ker se je EU v svojem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020 v celoti zavezala k enakosti spolov in krepitvi moči žensk prek svojih zunanjih odnosov;

| 1. | globoko obžaluje izgube življenj migrantov in ljudi, ki želijo pridobiti azil v EU; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar lahko, da bi preprečile nadaljnje izgube življenj na morju ali na kopnem; poziva EU, agencijo Frontex in države članice, naj zagotovijo, da bo pomoč migrantom v težavah del glavnih prednostnih nalog v okviru izvajanja uredbe o uvedbi sistema Eurosur; |
| --- | --- |

1.

globoko obžaluje izgube življenj migrantov in ljudi, ki želijo pridobiti azil v EU; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar lahko, da bi preprečile nadaljnje izgube življenj na morju ali na kopnem; poziva EU, agencijo Frontex in države članice, naj zagotovijo, da bo pomoč migrantom v težavah del glavnih prednostnih nalog v okviru izvajanja uredbe o uvedbi sistema Eurosur;

| 2. | poudarja potrebo po skupnem pristopu EU-AKP k migracijam; opozarja, da je v skladu s členom 13 sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju junija 2000, vprašanje migracij predmet poglobljenega dialoga; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po skupnem pristopu EU-AKP k migracijam; opozarja, da je v skladu s členom 13 sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju junija 2000, vprašanje migracij predmet poglobljenega dialoga;

| 3. | je seznanjena z izidom vrha o migracijah v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015; meni, da bi moral vrh služiti kot izhodišče za razvoj daljnosežne strategije EU-Afrika, ki bi se odzivala na človeške, socialne in politične izzive migracijskih tokov med Afriko in EU ter osredotočala na temeljne vzroke; |
| --- | --- |

3.

je seznanjena z izidom vrha o migracijah v Valletti, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015; meni, da bi moral vrh služiti kot izhodišče za razvoj daljnosežne strategije EU-Afrika, ki bi se odzivala na človeške, socialne in politične izzive migracijskih tokov med Afriko in EU ter osredotočala na temeljne vzroke;

| 4. | poziva vse državne in nedržavne akterje, vključene v konflikte, naj prenehajo z vsemi napadi zoper civiliste, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in naj zagotovijo, da so civilisti zaščiteni, da imajo neoviran dostop do zdravstvenih ustanov in humanitarne pomoči ter da lahko varno in dostojanstveno zapustijo območja, ki jih zaznamuje nasilje; |
| --- | --- |

4.

poziva vse državne in nedržavne akterje, vključene v konflikte, naj prenehajo z vsemi napadi zoper civiliste, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in naj zagotovijo, da so civilisti zaščiteni, da imajo neoviran dostop do zdravstvenih ustanov in humanitarne pomoči ter da lahko varno in dostojanstveno zapustijo območja, ki jih zaznamuje nasilje;

| 5. | poziva mednarodno skupnost, naj pokaže, da je kos razsežnosti sedanjih kriz, in naj financira humanitarna prizadevanja UNHCR in drugih organov v skladu z opredeljenimi potrebami; |
| --- | --- |

5.

poziva mednarodno skupnost, naj pokaže, da je kos razsežnosti sedanjih kriz, in naj financira humanitarna prizadevanja UNHCR in drugih organov v skladu z opredeljenimi potrebami;

| 6. | meni, da pravi odgovor na migracijsko krizo v EU in Afriki temelji na odpravljanju njenih temeljnih vzrokov, in sicer revščine, nestabilnosti, neenakosti, organiziranega kriminala, oboroženih spopadov, trgovine z ljudmi, preganjanja, kršitev človekovih pravic, podnebnih sprememb in naravnih nesreč, z dolgoročnim pristopom; |
| --- | --- |

6.

meni, da pravi odgovor na migracijsko krizo v EU in Afriki temelji na odpravljanju njenih temeljnih vzrokov, in sicer revščine, nestabilnosti, neenakosti, organiziranega kriminala, oboroženih spopadov, trgovine z ljudmi, preganjanja, kršitev človekovih pravic, podnebnih sprememb in naravnih nesreč, z dolgoročnim pristopom;

| 7. | poziva EU, naj še naprej nadaljuje s prizadevanji za vzdrževanje razvoja in demokratizacije v državah izvora; poziva države EU in AKP, naj pomagajo pri iskanju trajnostnih političnih rešitev v teh državah v konfliktu ter naj okrepijo politični dialog, ki bo obravnaval vse elemente človekovih pravic, da bi podprli vključujoče in demokratične institucije, zagotovili odpornost lokalnih skupnosti ter spodbudili socialen in demokratičen razvoj v državah izvora in med njihovimi prebivalci; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj še naprej nadaljuje s prizadevanji za vzdrževanje razvoja in demokratizacije v državah izvora; poziva države EU in AKP, naj pomagajo pri iskanju trajnostnih političnih rešitev v teh državah v konfliktu ter naj okrepijo politični dialog, ki bo obravnaval vse elemente človekovih pravic, da bi podprli vključujoče in demokratične institucije, zagotovili odpornost lokalnih skupnosti ter spodbudili socialen in demokratičen razvoj v državah izvora in med njihovimi prebivalci;

| 8. | poziva države EU in AKP, naj sprejmejo konkretne ukrepe za krepitev gospodarskega razvoja in zaposlovanja, da bi bistveno zmanjšali obstoječo široko razširjeno revščino in dohodkovne neenakosti; obžaluje dejstvo, da številne države članice EU niso izpolnile cilja dodelitve 0,7 % bruto nacionalnega dohodka za razvojno pomoč in da nekatere med njimi zmanjšujejo proračune za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

8.

poziva države EU in AKP, naj sprejmejo konkretne ukrepe za krepitev gospodarskega razvoja in zaposlovanja, da bi bistveno zmanjšali obstoječo široko razširjeno revščino in dohodkovne neenakosti; obžaluje dejstvo, da številne države članice EU niso izpolnile cilja dodelitve 0,7 % bruto nacionalnega dohodka za razvojno pomoč in da nekatere med njimi zmanjšujejo proračune za razvojno pomoč;

| 9. | je seznanjena z vzpostavitvijo nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko, da se odpravijo temeljni vzroki za nedovoljene migracije in razseljevanje ljudi v Afriki („skrbniški sklad“), vključno z zagotovitvijo 1,8 milijarde EUR iz sredstev EU ter 81 milijonov EUR, ki so jih prispevale evropske države; vztraja, da bi morali sredstva v okviru tega sklada namenjati podpiranju zadevnih projektov pomoči, zlasti tistih, ki se osredotočajo na podpiranje in spodbujanje najbolj ranljivih oseb, kot so ženske in otroci, in da mora razvojno sodelovanje upoštevati načela o učinkovitosti pomoči, vključno s prevzemanjem odgovornosti in skladnostjo s prednostnimi nalogami, ki so jih opredelili upravičenci, in ne s prednostnimi nalogami donatorjev; poudarja, da skrbniškega sklada ne bi smeli uporabljati za sodelovanje na področju upravljanja meja in vračanja; ugotavlja, da so nekatere države članice EU sklenile, da bodo pomembno prispevale k temu skladu, medtem ko so bili prispevki drugih zelo omejeni; poziva Komisijo, naj v celoti zagotovi politično odgovornost in finančno preglednost skrbniškega sklada; |
| --- | --- |

9.

je seznanjena z vzpostavitvijo nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko, da se odpravijo temeljni vzroki za nedovoljene migracije in razseljevanje ljudi v Afriki („skrbniški sklad“), vključno z zagotovitvijo 1,8 milijarde EUR iz sredstev EU ter 81 milijonov EUR, ki so jih prispevale evropske države; vztraja, da bi morali sredstva v okviru tega sklada namenjati podpiranju zadevnih projektov pomoči, zlasti tistih, ki se osredotočajo na podpiranje in spodbujanje najbolj ranljivih oseb, kot so ženske in otroci, in da mora razvojno sodelovanje upoštevati načela o učinkovitosti pomoči, vključno s prevzemanjem odgovornosti in skladnostjo s prednostnimi nalogami, ki so jih opredelili upravičenci, in ne s prednostnimi nalogami donatorjev; poudarja, da skrbniškega sklada ne bi smeli uporabljati za sodelovanje na področju upravljanja meja in vračanja; ugotavlja, da so nekatere države članice EU sklenile, da bodo pomembno prispevale k temu skladu, medtem ko so bili prispevki drugih zelo omejeni; poziva Komisijo, naj v celoti zagotovi politično odgovornost in finančno preglednost skrbniškega sklada;

| 10. | opominja, da je pravica do zapustitve katere koli države, vključno s svojo lastno, zagotovljena s členom 13 Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah; poudarja, da bi morali vsi biti upravičeni do te svoboščine in temeljne pravice, vendar so to pravico trenutno zmožni uveljavljati le prebivalci svetovnega „severa“ in najbogatejši prebivalci svetovnega „juga“; |
| --- | --- |

10.

opominja, da je pravica do zapustitve katere koli države, vključno s svojo lastno, zagotovljena s členom 13 Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah; poudarja, da bi morali vsi biti upravičeni do te svoboščine in temeljne pravice, vendar so to pravico trenutno zmožni uveljavljati le prebivalci svetovnega „severa“ in najbogatejši prebivalci svetovnega „juga“;

| 11. | poziva k utrditvi stalnega mehanizma za ponovno naseljevanje, države članice pa, naj nujno zagotovijo lokacije za ponovno naseljevanje, ki so sorazmerne z razsežnostjo sedanje humanitarne katastrofe; poziva k bistvenemu povečanju sredstev EU za sprejem prosilcev za azil in beguncev; poudarja, da bi bilo treba prednostno obravnavati vključevanje migrantov, zlasti na področjih izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve, zdravstva in socialne varnosti, da bi zagotovili enake pravice za vse državljane; |
| --- | --- |

11.

poziva k utrditvi stalnega mehanizma za ponovno naseljevanje, države članice pa, naj nujno zagotovijo lokacije za ponovno naseljevanje, ki so sorazmerne z razsežnostjo sedanje humanitarne katastrofe; poziva k bistvenemu povečanju sredstev EU za sprejem prosilcev za azil in beguncev; poudarja, da bi bilo treba prednostno obravnavati vključevanje migrantov, zlasti na področjih izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve, zdravstva in socialne varnosti, da bi zagotovili enake pravice za vse državljane;

| 12. | poudarja pomen spoštovanja mednarodnih obveznosti, ko gre za sprejem beguncev in varovanje njihovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja odločenost, ki jo je Evropska komisija pokazala s sprožitvijo številnih postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen spoštovanja mednarodnih obveznosti, ko gre za sprejem beguncev in varovanje njihovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja odločenost, ki jo je Evropska komisija pokazala s sprožitvijo številnih postopkov za ugotavljanje kršitev;

| 13. | vse sodelujoče države članice poziva k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, da bi zagotovili skupne minimalne evropske standarde, vključno s pogoji za sprejem prosilcev za azil in spoštovanjem temeljnih pravic, kot jih predvideva veljavna zakonodaja; |
| --- | --- |

13.

vse sodelujoče države članice poziva k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, da bi zagotovili skupne minimalne evropske standarde, vključno s pogoji za sprejem prosilcev za azil in spoštovanjem temeljnih pravic, kot jih predvideva veljavna zakonodaja;

| 14. | obsoja vse primere kršitev človekovih pravic v državah članicah EU, ki prizadenejo življenja in dostojanstvo migrantov in beguncev; opozarja, da se morajo spoštovati pravice vseh ljudi v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU; poziva države članice, naj spoštujejo načelo nevračanja in naj nemudoma končajo morebitne prakse neprimernega in daljšega pridržanja; poziva k izboljšanju življenjskih razmer v begunskih taboriščih in njihovih zmogljivosti; ponovno odločno poudarja, da je treba vseskozi spoštovati človekove pravice in da je treba posebno pozornost namenjati najbolj ranljivim posameznikom, kot so mladoletniki brez spremstva, starejši in osamljene ženske; zavrača vsakršne poskuse, da bi se razvojna pomoč povezala s sodelovanjem na področju politik vračanja ali sodelovanjem na področju upravljanja meja; |
| --- | --- |

14.

obsoja vse primere kršitev človekovih pravic v državah članicah EU, ki prizadenejo življenja in dostojanstvo migrantov in beguncev; opozarja, da se morajo spoštovati pravice vseh ljudi v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU; poziva države članice, naj spoštujejo načelo nevračanja in naj nemudoma končajo morebitne prakse neprimernega in daljšega pridržanja; poziva k izboljšanju življenjskih razmer v begunskih taboriščih in njihovih zmogljivosti; ponovno odločno poudarja, da je treba vseskozi spoštovati človekove pravice in da je treba posebno pozornost namenjati najbolj ranljivim posameznikom, kot so mladoletniki brez spremstva, starejši in osamljene ženske; zavrača vsakršne poskuse, da bi se razvojna pomoč povezala s sodelovanjem na področju politik vračanja ali sodelovanjem na področju upravljanja meja;

| 15. | meni, da so kršitve človekovih pravic in težave, s katerimi se soočajo ženske in dekleta migrantke ali begunke v procesu migracij, ter vpliv tega procesa na krepitev moči žensk in človekove pravice velikega pomena; poudarja, da bi bilo treba v politike glede migracij in begunske krize vključiti izrecen vidik spola in da bi morali zagotoviti dostopnost vseh storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; zlasti poziva, naj se v povezavi z migracijami odpravijo diskriminacija na podlagi spola in spolno nasilje; |
| --- | --- |

15.

meni, da so kršitve človekovih pravic in težave, s katerimi se soočajo ženske in dekleta migrantke ali begunke v procesu migracij, ter vpliv tega procesa na krepitev moči žensk in človekove pravice velikega pomena; poudarja, da bi bilo treba v politike glede migracij in begunske krize vključiti izrecen vidik spola in da bi morali zagotoviti dostopnost vseh storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; zlasti poziva, naj se v povezavi z migracijami odpravijo diskriminacija na podlagi spola in spolno nasilje;

| 16. | poudarja, da je treba okrepiti obstoječe mehanizme za nenehno varstvo otrok pred zlorabami in izkoriščanjem, tudi z zagotavljanjem osnovnih storitev, kot so zdravstvena oskrba, psihološka pomoč, kakovostno izobraževanje in posebni ukrepi za postopno vključevanje otrok v družbo v različnih državah članicah; poziva, naj se posebna pozornost namenja ločenim družinam in tistim, ki so ostali doma, pri čemer naj se spodbuja ponovno združevanje družin; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba okrepiti obstoječe mehanizme za nenehno varstvo otrok pred zlorabami in izkoriščanjem, tudi z zagotavljanjem osnovnih storitev, kot so zdravstvena oskrba, psihološka pomoč, kakovostno izobraževanje in posebni ukrepi za postopno vključevanje otrok v družbo v različnih državah članicah; poziva, naj se posebna pozornost namenja ločenim družinam in tistim, ki so ostali doma, pri čemer naj se spodbuja ponovno združevanje družin;

| 17. | meni, da so vprašanja in težave, s katerimi se v procesu migracij v EU soočajo ženske, otroci in ranljive skupine (kot so starejši, osebe s posebnimi potrebami, invalidi, osebe LGTBI, pripadniki manjšin in drugi), ter njihov vpliv na krepitev moči in človekove pravice izjemo pomembni; poudarja, da je v migracijski politiki nujno potreben vključujoč pristop, ki upošteva posebnosti vseh ranljivih skupin, in poziva, naj se tovrsten pristop vključi v vse politike, ki zadevajo migrante; |
| --- | --- |

17.

meni, da so vprašanja in težave, s katerimi se v procesu migracij v EU soočajo ženske, otroci in ranljive skupine (kot so starejši, osebe s posebnimi potrebami, invalidi, osebe LGTBI, pripadniki manjšin in drugi), ter njihov vpliv na krepitev moči in človekove pravice izjemo pomembni; poudarja, da je v migracijski politiki nujno potreben vključujoč pristop, ki upošteva posebnosti vseh ranljivih skupin, in poziva, naj se tovrsten pristop vključi v vse politike, ki zadevajo migrante;

| 18. | obžaluje težnjo, da se prednostno obravnava boj proti nezakonitim migracijam, obenem pa se ne posveča dovolj pozornosti zakonitim potem za migrante z izkoriščanjem vzajemnih koristi krožnih migracij; poziva k boljšemu okviru za zakonite migracije in mobilnost – vključno s programi za krožne in začasne migracije – ter za boljše obveščanje, varstvo in usposabljanje pred odhodom ter k vzpostavitvi dodatnih varnih in zakonitih migracijskih poti in humanitarnih koridorjev z izdajanjem več vizumov, zlasti humanitarnih vizumov, migrantom iz držav, ki so jih zajeli konflikti ali humanitarne krize, ter z lajšanjem združevanja družin in spodbujanjem zakonitih migracijskih poti za delavce; poziva EU, naj omogoči vlaganje prošenj za azil izven svojega ozemlja in tako podpre varno in zakonito vstopanje v EU; |
| --- | --- |

18.

obžaluje težnjo, da se prednostno obravnava boj proti nezakonitim migracijam, obenem pa se ne posveča dovolj pozornosti zakonitim potem za migrante z izkoriščanjem vzajemnih koristi krožnih migracij; poziva k boljšemu okviru za zakonite migracije in mobilnost – vključno s programi za krožne in začasne migracije – ter za boljše obveščanje, varstvo in usposabljanje pred odhodom ter k vzpostavitvi dodatnih varnih in zakonitih migracijskih poti in humanitarnih koridorjev z izdajanjem več vizumov, zlasti humanitarnih vizumov, migrantom iz držav, ki so jih zajeli konflikti ali humanitarne krize, ter z lajšanjem združevanja družin in spodbujanjem zakonitih migracijskih poti za delavce; poziva EU, naj omogoči vlaganje prošenj za azil izven svojega ozemlja in tako podpre varno in zakonito vstopanje v EU;

| 19. | poziva k skupnim konkretnim ukrepom, osredotočenim na izboljšanje boja proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi; poudarja, da bi ti ukrepi morali vključevati izgradnjo institucionalnih in upravnih zmogljivosti, izboljšanje regulativnega okvira ter skupne operativne ukrepe, ki jih spremlja analiza tveganja in izmenjava informacij; opozarja, da se tihotapljenje konča, ko migranti prispejo na svoj cilj, trgovina z ljudmi pa vključuje še naprej trajajoče izkoriščanje in nadzorovanje žrtev; |
| --- | --- |

19.

poziva k skupnim konkretnim ukrepom, osredotočenim na izboljšanje boja proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi; poudarja, da bi ti ukrepi morali vključevati izgradnjo institucionalnih in upravnih zmogljivosti, izboljšanje regulativnega okvira ter skupne operativne ukrepe, ki jih spremlja analiza tveganja in izmenjava informacij; opozarja, da se tihotapljenje konča, ko migranti prispejo na svoj cilj, trgovina z ljudmi pa vključuje še naprej trajajoče izkoriščanje in nadzorovanje žrtev;

| 20. | poudarja, da bi morale tako države članice EU kot države AKP določiti stroge kazenske sankcije za trgovino z ljudmi in tihotapljenje, pa tudi za posameznike in skupine, ki izkoriščajo ranljive migrante v EU; poudarja potrebo po široko zastavljenih kampanjah za ozaveščanje o vrstah tveganj, s katerimi se soočajo tisti, ki svoja življenja zaupajo tihotapcem ali so žrtve trgovine z ljudmi; odločno obsoja kriminalne mreže, ki organizirajo trgovino z ljudmi in tihotapljenja povsem brez ozira na človeška življenja, in poziva k nujnim ukrepom za boj proti tovrstnim mrežam; zato podpira priporočila Sveta AKP-EU iz junija 2015; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morale tako države članice EU kot države AKP določiti stroge kazenske sankcije za trgovino z ljudmi in tihotapljenje, pa tudi za posameznike in skupine, ki izkoriščajo ranljive migrante v EU; poudarja potrebo po široko zastavljenih kampanjah za ozaveščanje o vrstah tveganj, s katerimi se soočajo tisti, ki svoja življenja zaupajo tihotapcem ali so žrtve trgovine z ljudmi; odločno obsoja kriminalne mreže, ki organizirajo trgovino z ljudmi in tihotapljenja povsem brez ozira na človeška življenja, in poziva k nujnim ukrepom za boj proti tovrstnim mrežam; zato podpira priporočila Sveta AKP-EU iz junija 2015;

| 21. | poziva k boljšemu čezmejnemu policijskemu sodelovanju in izmenjavi obveščevalnih podatkov, ki bi prispevala k boju proti organiziranim kriminalnim operacijam; |
| --- | --- |

21.

poziva k boljšemu čezmejnemu policijskemu sodelovanju in izmenjavi obveščevalnih podatkov, ki bi prispevala k boju proti organiziranim kriminalnim operacijam;

| 22. | poziva države članice, naj v večji meri prispevajo k obstoječim programom preseljevanja in podpore za vključevanje dolgotrajnih beguncev in razseljenih oseb v gostiteljskih skupnostih, zlasti v primeru tistih držav članic, ki niso ničesar prispevale; poziva EU, naj poveča svojo podporo; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v večji meri prispevajo k obstoječim programom preseljevanja in podpore za vključevanje dolgotrajnih beguncev in razseljenih oseb v gostiteljskih skupnostih, zlasti v primeru tistih držav članic, ki niso ničesar prispevale; poziva EU, naj poveča svojo podporo;

| 23. | poziva države članice, naj izvršujejo sklepe Sveta glede preselitve 160 000 ljudi na njihovem območju, ki očitno potrebujejo mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj izvršujejo sklepe Sveta glede preselitve 160 000 ljudi na njihovem območju, ki očitno potrebujejo mednarodno zaščito;

| 24. | poudarja, da so vsakršni poskusi držav članic za odrivanje migrantov, ki niso dobili priložnosti, da vložijo prošnjo za azil, v nasprotju s pravom EU in mednarodnim pravom; poudarja, da so kolektivni izgoni, pri katerih se ne upoštevajo okoliščine posameznikov, kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da so vsakršni poskusi držav članic za odrivanje migrantov, ki niso dobili priložnosti, da vložijo prošnjo za azil, v nasprotju s pravom EU in mednarodnim pravom; poudarja, da so kolektivni izgoni, pri katerih se ne upoštevajo okoliščine posameznikov, kršitev mednarodnega prava;

| 25. | poudarja, da bi bilo treba vračanje migrantov izvajati varno, po možnosti prostovoljno, in zgolj po tem, ko je bil opravljen ustrezen individualen pregled njihove vloge v polni skladnosti s temeljnimi in postopkovnimi pravicami zadevnega migranta; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi bilo treba vračanje migrantov izvajati varno, po možnosti prostovoljno, in zgolj po tem, ko je bil opravljen ustrezen individualen pregled njihove vloge v polni skladnosti s temeljnimi in postopkovnimi pravicami zadevnega migranta;

| 26. | poudarja, da imajo izvoz orožja in omejena prizadevanja za boj proti nezakonitim kapitalskim tokovom v državah v razvoju negativne posledice za ekonomski in socialni razvoj, pa tudi za mir, varnost in človekove pravice v državah v razvoju, ter tako prispevajo k nestabilnosti in migracijskim tokovom; prav tako vztraja, da je skladnost politik za razvoj, zlasti pri opredeljevanju politik EU na področju trgovine, ribolova in kmetijstva, ključnega pomena, da bi se izognili tovrstnim učinkom; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da imajo izvoz orožja in omejena prizadevanja za boj proti nezakonitim kapitalskim tokovom v državah v razvoju negativne posledice za ekonomski in socialni razvoj, pa tudi za mir, varnost in človekove pravice v državah v razvoju, ter tako prispevajo k nestabilnosti in migracijskim tokovom; prav tako vztraja, da je skladnost politik za razvoj, zlasti pri opredeljevanju politik EU na področju trgovine, ribolova in kmetijstva, ključnega pomena, da bi se izognili tovrstnim učinkom;

| 27. | poziva EU in njene države članice ter države AKP, naj pregledajo svoje predpise glede trgovine z orožjem v skladu z načeli skladnosti politik za razvoj ter naj okrepijo ukrepe zoper sivi trg in nezakonito trgovino z orožjem; |
| --- | --- |

27.

poziva EU in njene države članice ter države AKP, naj pregledajo svoje predpise glede trgovine z orožjem v skladu z načeli skladnosti politik za razvoj ter naj okrepijo ukrepe zoper sivi trg in nezakonito trgovino z orožjem;

| 28. | poziva k obravnavi vprašanja beguncev zaradi klimatskih sprememb z razširitvijo obstoječih pravnih instrumentov oziroma načel, ki bi omogočili skladno in zavezujočo rešitev; v zvezi s tem poziva EU, naj zagotovi sredstva za financiranje projektov, povezanih s spremembami podnebja, ki jih je obljubila v preteklosti, da bi izpolnili skupen cilj pritegnitve sredstev za financiranje projektov, povezanih s spremembami podnebja, poleg tradicionalne razvojne pomoči, ki je usmerjena v izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

28.

poziva k obravnavi vprašanja beguncev zaradi klimatskih sprememb z razširitvijo obstoječih pravnih instrumentov oziroma načel, ki bi omogočili skladno in zavezujočo rešitev; v zvezi s tem poziva EU, naj zagotovi sredstva za financiranje projektov, povezanih s spremembami podnebja, ki jih je obljubila v preteklosti, da bi izpolnili skupen cilj pritegnitve sredstev za financiranje projektov, povezanih s spremembami podnebja, poleg tradicionalne razvojne pomoči, ki je usmerjena v izkoreninjenje revščine;

| 29. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic EU, državam članicam in institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Generalni skupščini Združenih narodov, predsedniku Vseafriškega parlamenta, vladam in parlamentom bližnjevzhodnih držav in držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

29.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic EU, državam članicam in institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Generalni skupščini Združenih narodov, predsedniku Vseafriškega parlamenta, vladam in parlamentom bližnjevzhodnih držav in držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje.

RESOLUCIJA (7)

o razmerah po volitvah v Burundiju

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 7. do 9. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi z dne 28. avgusta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi z dne 28. avgusta 2000,

| — | ob upoštevanju burundijske ustave, zlasti člena 96, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju burundijske ustave, zlasti člena 96,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o Burundiju, ki so jo 12. novembra 2015 podali namestnik generalnega sekretarja ZN Jan Eliasson, predsednica Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma in visoka predstavnica EU/podpredsednica Federica Mogherini o Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o Burundiju, ki so jo 12. novembra 2015 podali namestnik generalnega sekretarja ZN Jan Eliasson, predsednica Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma in visoka predstavnica EU/podpredsednica Federica Mogherini o Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 13. junija, 17. oktobra in 13. novembra 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 13. junija, 17. oktobra in 13. novembra 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju izjav Vzhodnoafriške skupnosti z dne 31. maja 2015 in 6. julija 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Vzhodnoafriške skupnosti z dne 31. maja 2015 in 6. julija 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsedujočih skupni parlamentarni skupščini AKP-EU z dne 17. junija 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsedujočih skupni parlamentarni skupščini AKP-EU z dne 17. junija 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 o Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 o Burundiju,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepa EU z dne 26. oktobra 2015, da zahteva odprtje posvetovanj z burundijskimi oblastmi v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa EU z dne 26. oktobra 2015, da zahteva odprtje posvetovanj z burundijskimi oblastmi v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta EU o posvetovanjih med EU in Burundijem na podlagi člena 96 sporazuma iz Cotonouja, sprejetega 8. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta EU o posvetovanjih med EU in Burundijem na podlagi člena 96 sporazuma iz Cotonouja, sprejetega 8. decembra 2015,

| A. | ker člen 96 burundijske ustave in člen 7(3) protokola II k mirovnemu in spravnemu sporazumu iz Aruše določata, da je predsednik Burundija izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, in sicer za obdobje petih let, ki ga je mogoče enkrat podaljšati; |
| --- | --- |

A.

ker člen 96 burundijske ustave in člen 7(3) protokola II k mirovnemu in spravnemu sporazumu iz Aruše določata, da je predsednik Burundija izvoljen na neposrednih splošnih volitvah, in sicer za obdobje petih let, ki ga je mogoče enkrat podaljšati;

| B. | ker so 29. junija 2015 v Burundiju potekale zakonodajne in lokalne volitve, 21. julija 2015 pa predsedniške volitve; ker so opazovalci mednarodne skupnosti za oba volilna postopka menili, da nista bila pregledna, vključujoča, svobodna in verodostojna; ker Afriška unija zato ni napotila opazovalcev, da bi spremljali volitve, EU je začasno ustavila volilno misijo v Burundiju, velik delež burundijske opozicije pa se je odločil za bojkot volitev; |
| --- | --- |

B.

ker so 29. junija 2015 v Burundiju potekale zakonodajne in lokalne volitve, 21. julija 2015 pa predsedniške volitve; ker so opazovalci mednarodne skupnosti za oba volilna postopka menili, da nista bila pregledna, vključujoča, svobodna in verodostojna; ker Afriška unija zato ni napotila opazovalcev, da bi spremljali volitve, EU je začasno ustavila volilno misijo v Burundiju, velik delež burundijske opozicije pa se je odločil za bojkot volitev;

| C. | ker so kandidatura predsednika Nkurunzize za dodaten mandat, za katerega mednarodna skupnost in del burundijske opozicije menita, da gre za tretji mandat, ter volitve dne 21. julija 2015 državo potisnili v najglobljo politično krizo po koncu državljanske vojne; |
| --- | --- |

C.

ker so kandidatura predsednika Nkurunzize za dodaten mandat, za katerega mednarodna skupnost in del burundijske opozicije menita, da gre za tretji mandat, ter volitve dne 21. julija 2015 državo potisnili v najglobljo politično krizo po koncu državljanske vojne;

| D. | ker burundijska vlada ni v celoti upoštevala odločitev in priporočil, ki sta jih Afriška unija in Vzhodnoafriška skupnost sprejeli 13. junija 2015 oziroma 6. julija 2015, popolna izvršitev teh odločitev in priporočil pa bi utrla pot verodostojnim in vključujočim volitvam; |
| --- | --- |

D.

ker burundijska vlada ni v celoti upoštevala odločitev in priporočil, ki sta jih Afriška unija in Vzhodnoafriška skupnost sprejeli 13. junija 2015 oziroma 6. julija 2015, popolna izvršitev teh odločitev in priporočil pa bi utrla pot verodostojnim in vključujočim volitvam;

| E. | ker po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in drugih organizacij za človekove pravice prihaja v Burundiju do politično motiviranih kršitev človekovih pravic, zlorab človekovih pravic in nasilja, tako pred volitvami kot po njih, katerih tarče so aktivisti opozicije, zagovorniki človekovih pravic in zlasti novinarji, med katere sodi tudi Pierre Calver Mbonimpa; ker je na splošno razširjeno prepričanje, da so ta dejanja večinoma povezana z državnimi institucijami, a ne samo z njimi; ker je burundijska vlada v prvi vrsti odgovorna, da s spoštovanjem načela pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava zagotovi varnost v državi in zaščiti burundijsko prebivalstvo; |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in drugih organizacij za človekove pravice prihaja v Burundiju do politično motiviranih kršitev človekovih pravic, zlorab človekovih pravic in nasilja, tako pred volitvami kot po njih, katerih tarče so aktivisti opozicije, zagovorniki človekovih pravic in zlasti novinarji, med katere sodi tudi Pierre Calver Mbonimpa; ker je na splošno razširjeno prepričanje, da so ta dejanja večinoma povezana z državnimi institucijami, a ne samo z njimi; ker je burundijska vlada v prvi vrsti odgovorna, da s spoštovanjem načela pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava zagotovi varnost v državi in zaščiti burundijsko prebivalstvo;

| F. | ker je zaradi vse slabših političnih razmer v Burundiju notranje razseljenih več kot 200 000 ljudi ali pa so se zatekli v sosednje države; ker je EU julija 2015 okrepila humanitarno pomoč in namenila dodatnih 4,5 milijona EUR za razseljeno prebivalstvo; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi vse slabših političnih razmer v Burundiju notranje razseljenih več kot 200 000 ljudi ali pa so se zatekli v sosednje države; ker je EU julija 2015 okrepila humanitarno pomoč in namenila dodatnih 4,5 milijona EUR za razseljeno prebivalstvo;

| G. | ker je EU 26. oktobra 2015 zahtevala, da bi se v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja začela posvetovanja, na katerih bi preiskali nespoštovanje bistvenih elementov sporazuma, zlasti človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države; ker so se ta posvetovanja začela 8. decembra 2015; |
| --- | --- |

G.

ker je EU 26. oktobra 2015 zahtevala, da bi se v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja začela posvetovanja, na katerih bi preiskali nespoštovanje bistvenih elementov sporazuma, zlasti človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države; ker so se ta posvetovanja začela 8. decembra 2015;

| H. | ker politični zastoj v Burundiju, ki ga zaznamujeta pomanjkanje dialoga med burundijskimi deležniki in posledično poslabšanje varnostnih in gospodarskih razmer, močno obremenjuje prebivalstvo in resno ogroža stabilnost regije; |
| --- | --- |

H.

ker politični zastoj v Burundiju, ki ga zaznamujeta pomanjkanje dialoga med burundijskimi deležniki in posledično poslabšanje varnostnih in gospodarskih razmer, močno obremenjuje prebivalstvo in resno ogroža stabilnost regije;

| I. | ker ima mednarodna skupnost pomembno vlogo, saj jamči za sporazum iz Aruše; ker vsa regionalna in podregionalna prizadevanja za odpravo krize in ponovno vzpostavitev dialoga med vsemi političnimi silami doslej niso prinesla zadostnih pozitivnih rezultatov; |
| --- | --- |

I.

ker ima mednarodna skupnost pomembno vlogo, saj jamči za sporazum iz Aruše; ker vsa regionalna in podregionalna prizadevanja za odpravo krize in ponovno vzpostavitev dialoga med vsemi političnimi silami doslej niso prinesla zadostnih pozitivnih rezultatov;

| J. | ker sta se politična opozicija in civilna družba 1. avgusta 2015 sestali v Adis Abebi, da bi ustanovili nacionalni svet za spoštovanje sporazuma iz Aruše in pravne države; |
| --- | --- |

J.

ker sta se politična opozicija in civilna družba 1. avgusta 2015 sestali v Adis Abebi, da bi ustanovili nacionalni svet za spoštovanje sporazuma iz Aruše in pravne države;

| K. | ker je predsednik 23. septembra 2015 podpisal odlok, s katerim je bila ustanovljena nacionalna komisija za dialog znotraj Burundija, ki naj bi šest mesecev vodila pogajanja; ker je velik del civilne družbe izrazil močne dvome glede potencialnih dosežkov te komisije; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik 23. septembra 2015 podpisal odlok, s katerim je bila ustanovljena nacionalna komisija za dialog znotraj Burundija, ki naj bi šest mesecev vodila pogajanja; ker je velik del civilne družbe izrazil močne dvome glede potencialnih dosežkov te komisije;

| L. | ker so Afriška unija, EU in ZDA vladnim in opozicijskim voditeljem, katerih dejanja in izjave prispevajo k nadaljevanju nasilja in ovirajo iskanje politične rešitve krize v Burundiju, zamrznile sredstva in jim onemogočile potovanja; |
| --- | --- |

L.

ker so Afriška unija, EU in ZDA vladnim in opozicijskim voditeljem, katerih dejanja in izjave prispevajo k nadaljevanju nasilja in ovirajo iskanje politične rešitve krize v Burundiju, zamrznile sredstva in jim onemogočile potovanja;

| M. | ker je mirovni in varnostni svet Afriške unije 17. oktobra 2015 zahteval dokončanje načrtovanja ravnanja v nepredvidljivih razmerah za morebitno napotitev misije v Burundi, ki bi jo vodile afriške države in ki bi preprečila nasilje v državi, če bi razmere to zahtevale, ter sklenil sprožiti temeljito preiskavo kršitev človekovih pravic in drugih zlorab burundijskega civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

M.

ker je mirovni in varnostni svet Afriške unije 17. oktobra 2015 zahteval dokončanje načrtovanja ravnanja v nepredvidljivih razmerah za morebitno napotitev misije v Burundi, ki bi jo vodile afriške države in ki bi preprečila nasilje v državi, če bi razmere to zahtevale, ter sklenil sprožiti temeljito preiskavo kršitev človekovih pravic in drugih zlorab burundijskega civilnega prebivalstva;

| N. | ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun Varnostnemu svetu 30. novembra 2015 predložil tri predloge za revizijo mandata prisotnosti Združenih narodov v Burundiju na podlagi razvoja dogodkov; ker je v teh predlogih zajeta tudi možnost napotitve mirovne misije, če bi razmere to zahtevale; |
| --- | --- |

N.

ker je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun Varnostnemu svetu 30. novembra 2015 predložil tri predloge za revizijo mandata prisotnosti Združenih narodov v Burundiju na podlagi razvoja dogodkov; ker je v teh predlogih zajeta tudi možnost napotitve mirovne misije, če bi razmere to zahtevale;

| O. | ker so Afriška unija in drugi mednarodni akterji večkrat pozvali k resničnemu in vključujočemu dialogu, pri katerem bi sodelovali vsi deležniki in ki bi temeljil na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, da bi poiskali sporazumno rešitev za konflikt v Burundiju; ker EU in ZN podpirata ta poziv; |
| --- | --- |

O.

ker so Afriška unija in drugi mednarodni akterji večkrat pozvali k resničnemu in vključujočemu dialogu, pri katerem bi sodelovali vsi deležniki in ki bi temeljil na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, da bi poiskali sporazumno rešitev za konflikt v Burundiju; ker EU in ZN podpirata ta poziv;

| P. | ker se nadaljujejo prizadevanja za posredovanje ob polni podpori Afriške unije, Evropske unije in Združenih narodov, da bi poiskali sporazumno in miroljubno rešitev za krizo v Burundiju; |
| --- | --- |

P.

ker se nadaljujejo prizadevanja za posredovanje ob polni podpori Afriške unije, Evropske unije in Združenih narodov, da bi poiskali sporazumno in miroljubno rešitev za krizo v Burundiju;

| Q. | ker EU pomembno prispeva k burundijskemu letnemu proračunu (približno polovica ga prihaja iz mednarodne pomoči) in je nedavno iz Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020 Burundiju namenila 432 milijonov EUR; |
| --- | --- |

Q.

ker EU pomembno prispeva k burundijskemu letnemu proračunu (približno polovica ga prihaja iz mednarodne pomoči) in je nedavno iz Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020 Burundiju namenila 432 milijonov EUR;

| R. | ker so burundijske oblasti z odlokom št. 530/1597 začasno ustavile dejavnosti desetih organizacij za človekove pravice, in sicer ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP in SPPDF, ter jim zamrznile bančne račune; |
| --- | --- |

R.

ker so burundijske oblasti z odlokom št. 530/1597 začasno ustavile dejavnosti desetih organizacij za človekove pravice, in sicer ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP in SPPDF, ter jim zamrznile bančne račune;

| 1. | izraža globo zaskrbljenost zaradi zelo resnih varnostnih in političnih razmer v Burundiju, hitrega slabšanja humanitarnih razmer ter morebitnih posledic za varnost in stabilnost celotne podregije; |
| --- | --- |

1.

izraža globo zaskrbljenost zaradi zelo resnih varnostnih in političnih razmer v Burundiju, hitrega slabšanja humanitarnih razmer ter morebitnih posledic za varnost in stabilnost celotne podregije;

| 2. | obsoja nedavne nasilne napade in povečano število kršitev človekovih pravic in zlorab, vključno z umori, zunajsodnimi poboji, kršitvami telesne nedotakljivosti posameznikov, mučenjem ter drugim krutim, nečloveškim in/ali poniževalnim ravnanjem, samovoljnimi aretacijami in nezakonitimi pridržanji, ter kršitve svobode tiska in izražanja, pa tudi razširjenost nekaznovanja; |
| --- | --- |

2.

obsoja nedavne nasilne napade in povečano število kršitev človekovih pravic in zlorab, vključno z umori, zunajsodnimi poboji, kršitvami telesne nedotakljivosti posameznikov, mučenjem ter drugim krutim, nečloveškim in/ali poniževalnim ravnanjem, samovoljnimi aretacijami in nezakonitimi pridržanji, ter kršitve svobode tiska in izražanja, pa tudi razširjenost nekaznovanja;

| 3. | poziva k takojšnjemu končanju nasilja, kršitev človekovih pravic in političnega ustrahovanja nasprotnikov ter k takojšnji razorožitvi vseh oboroženih skupin, povezanih s političnimi strankami, popolnoma v skladu z mednarodnim pravom in človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnjemu končanju nasilja, kršitev človekovih pravic in političnega ustrahovanja nasprotnikov ter k takojšnji razorožitvi vseh oboroženih skupin, povezanih s političnimi strankami, popolnoma v skladu z mednarodnim pravom in človekovimi pravicami;

| 4. | posebej poudarja, da je v Burundiju v oboroženih skupinah veliko mladih, zato poziva mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni njihovi ponovni vključitvi v družbo in spodbujanju njihove udeležbe v mirnem političnem procesu; |
| --- | --- |

4.

posebej poudarja, da je v Burundiju v oboroženih skupinah veliko mladih, zato poziva mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni njihovi ponovni vključitvi v družbo in spodbujanju njihove udeležbe v mirnem političnem procesu;

| 5. | poziva vse strani v Burundiju, naj se vzdržijo vseh dejanj, ki lahko ogrozijo mir in varnost v državi; močno obsoja vse javne izjave, s katerimi se skuša zanetiti nasilje ali sovraštvo proti različnim skupinam burundijske družbe, saj se lahko že tako napete razmere še poslabšajo, in poziva vse akterje, naj takih izjav ne dajejo; |
| --- | --- |

5.

poziva vse strani v Burundiju, naj se vzdržijo vseh dejanj, ki lahko ogrozijo mir in varnost v državi; močno obsoja vse javne izjave, s katerimi se skuša zanetiti nasilje ali sovraštvo proti različnim skupinam burundijske družbe, saj se lahko že tako napete razmere še poslabšajo, in poziva vse akterje, naj takih izjav ne dajejo;

| 6. | želi opomniti burundijske oblasti na njihovo obveznost, da zagotovijo varnost v Burundiju ter človekove, civilne in politične pravice in temeljne svoboščine, kot so opredeljene v burundijski ustavi, Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

6.

želi opomniti burundijske oblasti na njihovo obveznost, da zagotovijo varnost v Burundiju ter človekove, civilne in politične pravice in temeljne svoboščine, kot so opredeljene v burundijski ustavi, Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih o človekovih pravicah;

| 7. | v zvezi s tem želi spomniti, da partnerstvo med EU in Burundijem ureja sporazum iz Cotonouja ter da so vse strani zavezane k spoštovanju in izvajanju določb tega sporazuma, zlasti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic; želi spomniti zlasti na to, da je v členu 96 sporazuma iz Cotonouja predvidena možnost sprožitve postopkov posvetovanja, če pride do nespoštovanja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države, ter v zvezi s tem pozdravlja odločitev Evropske unije, da bo začela tak postopek, kot je določeno v omenjenem členu; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem želi spomniti, da partnerstvo med EU in Burundijem ureja sporazum iz Cotonouja ter da so vse strani zavezane k spoštovanju in izvajanju določb tega sporazuma, zlasti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic; želi spomniti zlasti na to, da je v členu 96 sporazuma iz Cotonouja predvidena možnost sprožitve postopkov posvetovanja, če pride do nespoštovanja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države, ter v zvezi s tem pozdravlja odločitev Evropske unije, da bo začela tak postopek, kot je določeno v omenjenem členu;

| 8. | poziva vse strani, naj vzpostavijo potrebne razmere za obnovitev zaupanja in spodbujanje narodne enotnosti, in poziva k takojšnjemu nadaljevanju vključujočega in preglednega nacionalnega dialoga, v katerem bodo sodelovali vlada, opozicijske stranke in predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

8.

poziva vse strani, naj vzpostavijo potrebne razmere za obnovitev zaupanja in spodbujanje narodne enotnosti, in poziva k takojšnjemu nadaljevanju vključujočega in preglednega nacionalnega dialoga, v katerem bodo sodelovali vlada, opozicijske stranke in predstavniki civilne družbe;

| 9. | poudarja, da bi moral ta dialog, katerega cilje je doseči trajen mir, varnost in stabilnost ter ponovno vzpostavitev demokracije in pravne držav in ki je v interesu državljanov Burundija, temeljiti na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi moral ta dialog, katerega cilje je doseči trajen mir, varnost in stabilnost ter ponovno vzpostavitev demokracije in pravne držav in ki je v interesu državljanov Burundija, temeljiti na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi;

| 10. | pozdravlja prizadevanja za posredovanje pod vodstvom Vzhodnoafriške skupnosti in ob podpori Afriške unije in Združenih narodov, da bi olajšali dialog med burundijskimi deležniki; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj prav tako podpre ta prizadevanja; poziva burundijsko vlado in druge zadevne deležnike, naj s posrednikom polno sodelujejo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prizadevanja za posredovanje pod vodstvom Vzhodnoafriške skupnosti in ob podpori Afriške unije in Združenih narodov, da bi olajšali dialog med burundijskimi deležniki; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj prav tako podpre ta prizadevanja; poziva burundijsko vlado in druge zadevne deležnike, naj s posrednikom polno sodelujejo;

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi števila žrtev in primerov hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča od začetka krize; poziva pristojne oblasti, naj hitro in temeljito preiščejo okoliščine in motive za ta kazniva dejanja ter poskrbijo za to, da bodo storilci zanje odgovarjali pred sodiščem; poudarja, da se krivci za zlorabe in hude kršitve človekovih pravic ne smejo izogniti kazni; opozarja na možnost, da v tovrstnih primerih posreduje Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

11.

je zelo zaskrbljen zaradi števila žrtev in primerov hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča od začetka krize; poziva pristojne oblasti, naj hitro in temeljito preiščejo okoliščine in motive za ta kazniva dejanja ter poskrbijo za to, da bodo storilci zanje odgovarjali pred sodiščem; poudarja, da se krivci za zlorabe in hude kršitve človekovih pravic ne smejo izogniti kazni; opozarja na možnost, da v tovrstnih primerih posreduje Mednarodno kazensko sodišče;

| 12. | poziva burundijsko vlado, naj čim prej razveljavi začasno prekinitev dejavnosti desetih organizacij s področja človekovih pravic in nemudoma odmrzne njihove bančne račune, da bodo lahko svobodno opravljale svojo dejavnost; |
| --- | --- |

12.

poziva burundijsko vlado, naj čim prej razveljavi začasno prekinitev dejavnosti desetih organizacij s področja človekovih pravic in nemudoma odmrzne njihove bančne račune, da bodo lahko svobodno opravljale svojo dejavnost;

| 13. | pozdravlja napotitev opazovalcev Afriške unije za človekove pravice in strokovnjakov, da bi spremljali stanje človekovih pravic, in poudarja, kako pomembno je sodelovanje z njimi, da bi jim olajšali izvajanje njihovega mandata; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napotitev opazovalcev Afriške unije za človekove pravice in strokovnjakov, da bi spremljali stanje človekovih pravic, in poudarja, kako pomembno je sodelovanje z njimi, da bi jim olajšali izvajanje njihovega mandata;

| 14. | pozdravlja ciljno usmerjene sankcije, ki jih je sprejela EU skladno z odločitvijo Afriške unije o njihovi uvedbi, vključno s prepovedjo potovanja za Burundijce, ki s svojimi dejanji in izjavami prispevajo k trajanju nasilja in ovirajo prizadevanja za politično rešitev krize, ter zamrznitvijo njihovih sredstev; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja ciljno usmerjene sankcije, ki jih je sprejela EU skladno z odločitvijo Afriške unije o njihovi uvedbi, vključno s prepovedjo potovanja za Burundijce, ki s svojimi dejanji in izjavami prispevajo k trajanju nasilja in ovirajo prizadevanja za politično rešitev krize, ter zamrznitvijo njihovih sredstev;

| 15. | spodbuja Evropsko unijo in njene države članice, naj ob upoštevanju izida posvetovalnega postopka, opravljenega v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja, preusmerijo svojo pomoč z namenom okrepitve civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

spodbuja Evropsko unijo in njene države članice, naj ob upoštevanju izida posvetovalnega postopka, opravljenega v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja, preusmerijo svojo pomoč z namenom okrepitve civilne družbe;

| 16. | izraža globo zaskrbljenost, ker burundijski begunci še naprej bežijo v sosednje države; znova izraža podporo vsem humanitarnim organizacijam na kraju samem in sosednjim državam gostiteljicam; poziva mednarodno skupnost in humanitarne agencije, naj še naprej zagotavljajo pomoč razseljenim osebam in beguncem, ki skušajo ubežati konfliktu; pozdravlja, da se je EU zavezala povečati finančno podporo in humanitarno pomoč, da bi zadostili osnovnim potrebam teh ljudi; |
| --- | --- |

16.

izraža globo zaskrbljenost, ker burundijski begunci še naprej bežijo v sosednje države; znova izraža podporo vsem humanitarnim organizacijam na kraju samem in sosednjim državam gostiteljicam; poziva mednarodno skupnost in humanitarne agencije, naj še naprej zagotavljajo pomoč razseljenim osebam in beguncem, ki skušajo ubežati konfliktu; pozdravlja, da se je EU zavezala povečati finančno podporo in humanitarno pomoč, da bi zadostili osnovnim potrebam teh ljudi;

| 17. | poziva Afriško unijo, ZN in EU, naj dosledno upoštevajo regionalno razsežnost in preprečijo nadaljnjo destabilizacijo regije, zlasti z ohranjanjem trajnega političnega dialoga med državami na tem območju; poziva Afriško unijo, naj v zvezi s tem razmisli o napotitvi mirovne misije pod afriškim vodstvom, če se bodo varnostne razmere in stanje na področju človekovih pravic v Burundiju še naprej slabšale; |
| --- | --- |

17.

poziva Afriško unijo, ZN in EU, naj dosledno upoštevajo regionalno razsežnost in preprečijo nadaljnjo destabilizacijo regije, zlasti z ohranjanjem trajnega političnega dialoga med državami na tem območju; poziva Afriško unijo, naj v zvezi s tem razmisli o napotitvi mirovne misije pod afriškim vodstvom, če se bodo varnostne razmere in stanje na področju človekovih pravic v Burundiju še naprej slabšale;

| 18. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta vladi in parlamentu Burundija, Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, Vzhodnoafriški skupnosti ter vladam njenih držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam Afriške unije ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

18.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta vladi in parlamentu Burundija, Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, Vzhodnoafriški skupnosti ter vladam njenih držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, institucijam Afriške unije ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejela jo je parlamentarna skupščina AKP-EU 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija).

1

(2)  JOIN(2015)0017, 28.4.2015.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija).

4

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  UL C 120, 30.4.2004, str. 16.

3

(4)  UL C 330, 30.12.2006, str. 36.

4

(5)  UL C 221, 14.9.2009, str. 24.

5

(6)  AKP-EU/101.293/fin.

6

(7)  UL C 345, 2.10.2014, str. 28.

7

(8)  AKP/84/025/14 Rev.5, AKP-EU 2118/14.

8

(9)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 305.

9

(10)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 121.

10

(11)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 361.

11

(12)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 301.

12

(13)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 120.

13

(14)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 256.

14

(15)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 19.

15

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 30.

18

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  COM(2011) 637 final.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  AKP/28/050/14/Rev.2

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija).

5

(27)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

27

(28)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

28

(29)  UL C 160, 13.5.2015, str. 42.

29

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija).

6

(7)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 9. decembra 2015 v Bruslju (Belgija).

7

---