# Úřední věstník C 194/2016

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 194 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 591. června 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 194

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 591. června 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 194/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 194/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 194/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2016/C 194/03 | Informace požadované podle čl. 5 odst. 2 – Zřízení evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 )) | 3 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 194/02

Směnné kurzy vůči euru

2

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2016/C 194/03

Informace požadované podle čl. 5 odst. 2 – Zřízení evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 ( Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

3

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 194/04 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2016/C 194/05 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 6 |
| 2016/C 194/06 | Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 | 9 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2016/C 194/04

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

JINÉ AKTY

Evropská komise

2016/C 194/05

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

6

2016/C 194/06

Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012

9

---

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Oprava aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné eurové hodnoty podle čl. 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU ( Úř. věst. C 101 ze dne 17.3.2016 ) | 15 |

Opravy

2016/C 194/07

Oprava aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné eurové hodnoty podle čl. 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU ( Úř. věst. C 101 ze dne 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 194/01)

Dne 23. května 2016 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8027. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32016M8027. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

31. května 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1154 |
| JPY | japonský jen | 123,83 |
| DKK | dánská koruna | 7,4376 |
| GBP | britská libra | 0,76185 |
| SEK | švédská koruna | 9,2910 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1044 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,3200 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,022 |
| HUF | maďarský forint | 314,11 |
| PLN | polský zlotý | 4,3865 |
| RON | rumunský lei | 4,5108 |
| TRY | turecká lira | 3,2927 |
| AUD | australský dolar | 1,5366 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4530 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,6640 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6516 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5367 |
| KRW | jihokorejský won | 1 326,11 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,5863 |
| CNY | čínský juan | 7,3363 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4895 |
| IDR | indonéská rupie | 15 180,41 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5940 |
| PHP | filipínské peso | 52,149 |
| RUB | ruský rubl | 73,5300 |
| THB | thajský baht | 39,775 |
| BRL | brazilský real | 3,9850 |
| MXN | mexické peso | 20,5185 |
| INR | indická rupie | 74,9510 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1154

JPY

japonský jen

123,83

DKK

dánská koruna

7,4376

GBP

britská libra

0,76185

SEK

švédská koruna

9,2910

CHF

švýcarský frank

1,1044

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,3200

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,022

HUF

maďarský forint

314,11

PLN

polský zlotý

4,3865

RON

rumunský lei

4,5108

TRY

turecká lira

3,2927

AUD

australský dolar

1,5366

CAD

kanadský dolar

1,4530

HKD

hongkongský dolar

8,6640

NZD

novozélandský dolar

1,6516

SGD

singapurský dolar

1,5367

KRW

jihokorejský won

1 326,11

ZAR

jihoafrický rand

17,5863

CNY

čínský juan

7,3363

HRK

chorvatská kuna

7,4895

IDR

indonéská rupie

15 180,41

MYR

malajsijský ringgit

4,5940

PHP

filipínské peso

52,149

RUB

ruský rubl

73,5300

THB

thajský baht

39,775

BRL

brazilský real

3,9850

MXN

mexické peso

20,5185

INR

indická rupie

74,9510

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/3

---

Informace požadované podle čl. 5 odst. 2

Zřízení evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS)

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19))

(2016/C 194/03)

I.1.   Název, adresa a kontaktní osoba

Oficiální název: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Sídlo:

Kontaktní osoba: Oszkár Seszták, ředitel, +36 45/500-700

E-mail/internetové stránky: hivatal@kisvarda.hu

I.2.   Doba trvání seskupení:

Doba trvání seskupení: zřízeno na dobu neurčitou

Datum registrace:

Datum zveřejnění:

II.   CÍLE

Obecným cílem seskupení je podporovat přeshraniční spolupráci mezi svými členy za účelem posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

Jeho specifickým cílem je v souladu s mezivládní úmluvou zavést přeshraniční spolupráci v těchto oblastech rozvoje:

| a) | dopravní a komunikační infrastruktury; |
| --- | --- |

a)

dopravní a komunikační infrastruktury;

| b) | energetika; |
| --- | --- |

b)

energetika;

| c) | turistický ruch; |
| --- | --- |

c)

turistický ruch;

| d) | výuka a odborná příprava; |
| --- | --- |

d)

výuka a odborná příprava;

| e) | vědecký výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

e)

vědecký výzkum a vývoj;

| f) | kultura; |
| --- | --- |

f)

kultura;

| g) | zdravotnictví; |
| --- | --- |

g)

zdravotnictví;

| h) | sport; |
| --- | --- |

h)

sport;

| i) | ochrana a rozvoj Tisy a jejích přítoků; |
| --- | --- |

i)

ochrana a rozvoj Tisy a jejích přítoků;

| j) | logistika; |
| --- | --- |

j)

logistika;

| k) | podpora malých a středních podniků; |
| --- | --- |

k)

podpora malých a středních podniků;

| l) | ochrana životního prostředí a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

l)

ochrana životního prostředí a biologické rozmanitosti;

| m) | zemědělství; |
| --- | --- |

m)

zemědělství;

| n) | problémy obyvatel příhraničních oblastí. |
| --- | --- |

n)

problémy obyvatel příhraničních oblastí.

III.   DALŠÍ PODROBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE NÁZVU SESKUPENÍ

Název v maďarštině: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Zkrácený název nebo akronym: Tisza ETT

Název v ukrajinštině: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Zkrácený název nebo akronym: ЄOТС ТИСА

Název v angličtině: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Zkrácený název nebo akronym: Tisa EGTC

IV.   ČLENOVÉ

IV.1.   Celkový počet členů seskupení: 3

IV.2.   Státní příslušnost členů seskupení: maďarská a ukrajinská

IV.3.   Údaje o členech

Oficiální název: Kisvárda Városi Önkormányzat

Poštovní adresa:

Kontaktní údaje:

E-mail/internetové stránky:

Druh člena: místní orgán

Oficiální název: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Poštovní adresa:

Kontaktní údaje:

E-mail/internetové stránky:

Druh člena: místní orgán

Oficiální název: Закарпатська обласна рада

Poštovní adresa:

Kontaktní údaje:

E-mail/internetové stránky:

Druh člena: regionální orgán

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/5

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8019 – Advent International/Nuplex Industries)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 194/04)

| 1. | Komise dne 25. května 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Advent International Corporation („AIC“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem Nuplex Industries Ltd. („Nuplex“, Nový Zéland). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 25. května 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Advent International Corporation („AIC“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem Nuplex Industries Ltd. („Nuplex“, Nový Zéland).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Advent: investor soukromého kapitálu s celosvětovou působností, který mimo jiné kontroluje podnik Allnex Belgium S.A., celosvětově působícího výrobce průmyslových pryskyřic pro povrchové úpravy;
  —   podniku Nuplex: celosvětově působící výrobce pryskyřic pro povrchové úpravy. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Advent: investor soukromého kapitálu s celosvětovou působností, který mimo jiné kontroluje podnik Allnex Belgium S.A., celosvětově působícího výrobce průmyslových pryskyřic pro povrchové úpravy;

—   podniku Nuplex: celosvětově působící výrobce pryskyřic pro povrchové úpravy.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8019 – Advent International/Nuplex Industries lze Komisi zaslat faxem (č. faxu +32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8019 – Advent International/Nuplex Industries lze Komisi zaslat faxem (č. faxu +32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/6

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 194/05)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o zápis námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ“

EU č.: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název

„Štajerski hmelj“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.8. Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chmel je vytrvalá popínavá bylina. Je to dvoudomá rostlina, to znamená, že na jedné rostlině nejdeme buď pouze samčí, nebo pouze samičí květy. Hospodářsky zajímavé jsou pouze samičí rostliny, neboť pouze na samičích rostlinách se vytvářejí chmelové šištice.

„Štajerski hmelj“ se vyznačuje jemným chmelovým aroma s bylinným, ovocným nebo květinovým podtónem. Zahrnuje slovinské odrůdy chmele zapsané ve slovinském seznamu odrůd. Zejména se jedná o tyto odrůdy: Savinjski golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian gold, Styrian Eureka a Styrian Eagle. Nejrozšířenější odrůdy chmele jsou Aurora, Bobek, Celeia a Savinjski golding a několikaprocentní podíl produkce zaujímají novější odrůdy Dana a Styrian gold. Odrůdy spadají mezi jemně aromatizované a aromatizované odrůdy (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski golding) a hořké odrůdy (Dana).

Slovinský institut pro výzkum chmele a pivovarnictví stanoví průměrný obsah a složení silic v čerstvě sklizených a sušených šišticích chmelových odrůd rostoucích v chráněné zeměpisné oblasti. U nejrozšířenější odrůdy Aurora činil průměr za 10 let (2005–2014) 1,4 ml silic/100 g sušených šištic, 6,1 rel. % farnesenu a 0,8 rel. % linaloolu. Poměr alfa-humulenu k beta-karyofylenu byl 3,1. U odrůdy Savinjski golding činil průměr za 10 let (2005–2014) 1,1 ml silic/100 g sušených šištic, 6,0 rel. % farnesenu a 0,5 rel. % linaloolu. Poměr alfa-humulenu k beta-karyofylenu byl 2,9.

Minimální obsah silic v produktu „Štajerski hmelj“ činí 0,5 ml silic/100 g sušených šištic.

Registrace názvu „Štajerski hmelj“ se týká sušených chmelových šištic i produktů vyrobených z těchto šištic ve formě chmelových pelet a chmelových extraktů. Všechny druhy výrobků se získávají ze sušených chmelových šištic. Za konvenční chmelové produkty se považují pelety typu 90, pelety typu 45 obohacené lupulinem, jakož i chmelový extrakt na bázi CO2 a ethanolu.

2

Pelety typu 90 se vyrábějí rozemletím šištic, z nichž se protlačováním přes matrici pomocí tlaku tvarují pelety. Pelety typu 45 se vyrábějí semletím mraženého sušeného chmelu, u kterého se prosetím odstraní část frakcí šištic, které neobsahují lupulin.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výroby produktu „Štajerski hmelj“, včetně sušení chmelových šištic, musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

Pelety a extrakt se mohou vyrábět i mimo vymezenou zeměpisnou oblast. Při výrobě pelet a extraktu se do sušených chmelových šištic nesmí přidávat žádné látky.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Produkt „Štajerski hmelj“ se označuje jednotným logem pro „Štajerski chmelj“.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisnou oblast označení tvoří západní hranice Dolního Štýrska, která na jihozápadě a na jihu pokračuje po řece Sávě. Na jihovýchodě tvoří hranici oblasti státní hranice s Chorvatskou republikou, na východě řeka Mura a na severu státní hranice s Rakouskem.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Příznivé klimatické a půdní podmínky, díky kterým se v zeměpisné oblasti již před staletími rozvinula produkce chmele, zároveň výrazně přispěly k vysoké jakosti produktu „Štajerski hmelj“, a tím také k jeho mezinárodnímu věhlasu a proslulosti.

Zeměpisnou oblastí produkce produktu „Štajerski hmelj“ protéká více řek (Savinja, Mislinja, Drava, Mura), které mají významný vliv na růst a rozvoj rostlin i jakost produktu. Na terasách řek převládá středně hluboká až hluboká eutrická hnědá půda na štěrkovito-písčitém základě, kterou řadíme mezi kambické půdy. Tato půda je pro pěstování chmelu nejvhodnější. Rovněž důležitým činitelem, na němž závisí dynamika růstu a vývoj rostlin chmele, je teplota. Optimální růst chmele umožňují teploty mezi 15 a 18 °C. Celá zeměpisná oblast produkce chmele dosahuje optimální hodnoty teplot vhodných pro pěstování chmele. Ve vegetačním období potřebuje chmel 500 až 600 mm srážek. V zeměpisné oblasti spadne ve vegetačním období (od dubna do září) v průměru 690 mm srážek.

Uvedená zeměpisná oblast má na produkci chmele velký vliv, neboť klimatické podmínky, půda a tradice pěstování chmele přispívají k jakosti, a tím také k věhlasu produktu „Štajerski hmelj“. Vliv zeměpisné oblasti lze dokázat na příkladu odrůdy Savinjski golding. Anglická odrůda Fuggle byla koncem 19. století dovezena z Anglie. Po roce 1926, kdy byly náchylnější odrůdy zničeny peronosporou chmelovou, se rozšířil Savinjski golding, ekotyp odrůdy Fuggle. I když odrůda Savinjski golding spadá geneticky do skupiny Fuggle, jakost silice se od odrůdy Fuggle liší. To je důsledek vlivu oblasti produkce, což se odráží ve složení a jakosti silice (Joh. Barth & Sohn GmbH). Z porovnání jednotlivých složek silice z více vzorků obou odrůd vyplývá, že Savinjski Golding dosahuje nižší maximální hodnoty beta-karyofylenu, díky čemuž se dosahuje vyšší maximální hodnoty poměru alfa-humulenu k beta-karyofylenu. Poměr alfa-humulenu k beta-karyofylenu je jedním z hlavních ukazatelů kvality aromatu chmele. Maximální hodnoty farnesenu a linaloolu, které jsou rovněž důležitými ukazateli jemného aromatu chmele, jsou vyšší u vzorků odrůdy Savinjski Golding než u vzorků odrůdy Fuggle (jak potvrzují četné výsledky více než 60leté činnosti Slovinského institutu pro výzkum chmele a pivovarnictví). Právě tato odrůda, Savinjski golding, proslavila „Štajerski chmelj“ (Styrian hops) po celém světě.

„Štajerski hmelj“ se v 99 % používá v pivovarnictví. Jeho hořké látky a silice dávají pivu charakteristickou hořkost a aroma. Široko daleko je znám svým jemným aromatem, vyznačuje se také vysokým obsahem silice, který může v některých případech být vyšší než 4,0 ml/100 g suchých šištic.

Jakost, například vyšší obsah alfa-kyselin nebo množství silic, homogenita a stálost kvality produktu se dále zlepšovaly cíleným šlechtěním, čímž došlo k vývoji nových slovinských druhů chmelu. Zvýšený obsah alfa-kyselin a silic najdeme ve všech formách produktu. Odrůdu Savinjski golding následovaly nové, vlastní slovinské odrůdy, které si zachovávají typické příjemné chmelové aroma s ovocným a květinovým podtónem. Mají ve světě jedinečnou pověst a dávají pivu příjemnou vyváženou hořkost a vysoce kvalitní aroma.

Na kvalitu vypěstovaného chmelu má vliv také kultivace rostlin z vysoce kvalitního sadebního materiálu a mateřských rostlin, jež jsou prosty virů a viroidů.

Pěstování chmelu má ve Slovinsku dlouholetou tradici, neboť chmel na vaření piva je zmiňován již kolem roku 1160 v urbáři panství Škofja Loka, které spadalo pod arcibiskupství Freising. Intenzivněji se pěstování chmele začalo rozvíjet po roce 1870.

V roce 1852 byly v časopise „Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči“ (dr. Janez Bleiweiss, 15. únor 1852) pod názvem „Priporočilo hmelja“ (Doporučení o chmelu) vydány první podrobnější pokyny k pěstování chmelu ve slovinském jazyce.

Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči

Priporočilo hmelja

„Štajerski hmelj“ je zmiňován už roku 1883 v hospodářské příloze (Gospodarska priloga) Štýrského hospodářského družstva ze dne 12. srpna 1883, kde je uvedeno, že „Štajerski hmelj“ byl v letech 1881 a 1882 poprvé prodáván v Norimberku.

Gospodarska priloga

V časopise „Jutro“ ze dne 24. září 1929 je uvedeno, že se za „Štajerski hmelj“20. září 1929 na trhu ve Štrasburku platilo dvakrát tolik, než co se platilo za alsaský chmel nejlepší kvality, což znamená, že si „Štajerski hmelj“ získává v cizině vynikající pověst.

Jutro

„Štajerski hmelj“ je v cizině známější a ceněn především pod svým anglickým názvem „Styrian hops“.

V Ekomuzeu chmelařství a pivovarnictví v Žalci je uchovávána knížka s názvem „Styrian hops“, která vyšla v době Jugoslávského království (1929–1945). V ní se uvádí, že „Štajerski hmelj“ se v Jugoslávii téměř nepoužíval, neboť většina se vyvážela do Velké Británie, Spojených států amerických, Kanady, Belgie, Francie a na Dálný východ. Dále je v ní podrobně popsáno, na jaké znaky a jaká osvědčení si kupci produktu „Štajerski hmelj“ musejí dávat pozor, aby se vyhnuli nákupu nepravého produktu.

Styrian hops

Dnes je produkt „Štajerski hmelj“ pod názvem „Styrian hops“ znám ve všech velkých, jakož i v mnoha menších pivovarech ve světě. Je vysoce ceněn a na mezinárodních výstavách a degustacích renomovaných degustátorů piva je považován za jeden z nejkvalitnějších chmelů.

Díky vysoké kvalitě produktu „Štajerski hmelj“ nedají mnozí odběratelé dopustit ani na výrobky z tohoto produktu, které jsou pro výrobu piva nepostradatelné. Obchod s chmelem ve Slovinsku je výrazně orientován na vývoz, neboť již delší období se na cizí trhy vyváží více než 95 % výroby.

Dobrá pověst produktu „Štajerski hmelj“ se udržela dodnes, k čemuž přispívají také tradiční chmelové slavnosti, jako je v srpnu „Praznik hmeljarjev“ v obci Braslovče, na začátku října „Hmeljarski likof“ v Žalci a každoroční jmenování chmelařského „stařešiny“ a volba chmelařské princezny. Před několika lety bylo v Žalci otevřeno také Ekomuzeum chmelařství a pivovarnictví, které je zaměřeno na tradici chmelařství ve Slovinsku.

Praznik hmeljarjev

Hmeljarski likof

Dnešní věhlas produktu „Štajerski hmelj“ potvrzují různé zdroje (knihy, internetové stránky, pořady atd.), v nichž je vyzdvihována jeho kvalita a pověst (např. Slohops, „A small flower is a big industry for a Slovenian valley“ – 7. sprna 2015 – Lublaň, MMC RTV SLO, ...).

A small flower is a big industry for a Slovenian valley

Ve své knize „World Beer“ (Dorling Kindersley Ltd., 2013, Londýn, Velká Británie) Tim Hampson uvádí, že „Štajerski hmelj“ dává pivu Green King IPA chuť po pomerančích a grapefruitu. Podobně se v knize „The Beer Book“ téhož autora, která byla vydána ve stejném nakladatelství (Dorling Kindersley Ltd., 2008, 2015), uvádí „Štajerski hmelj“ jako základ pro přípravu piva v pivovaru Lion Brewery se sídlem na Šrí Lance.

World Beer

The Beer Book

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/9

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012

(2016/C 194/06)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012
   (2)

„HOLLANDSE MAATJESHARING“/„HOLLANDSE NIEUWE“/„HOLLÄNDISCHER MATJES“

EU č.: TSG-NL-02121 – 19. 2. 2016

CHOP ( ) CHZO ( ) ZTS ( X )

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Název: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- |
| Adresa: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NIZOZEMSKO |

Název:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Adresa:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NIZOZEMSKO

Tel.

+31 703549090

E-mail:

info@dulk.nl

Sdružení Nederlandse Haringgroothandelsvereniging již jako „seskupení“ ve smyslu článku 8 nařízení (EU) č. 1152/2012 uznaly jak vnitrostátní orgány, tak Komise. Vzhledem k požadavkům, jež musí žadatelé splnit pro to, aby se stali „seskupením“, znamená toto uznání, že sdružení Nederlandse Haringgroothandelsvereniging má na této žádosti oprávněný zájem. Důležitá je rovněž skutečnost, že sdružení Nederlandse Haringgroothandelsvereniging ve vztahu k vnitrostátním orgánům trvale vystupuje jako představitel zájmů nizozemského velkoobchodu s nizozemskými sledi.

2.   Členský stát nebo třetí země

Nizozemsko

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

| — | ☐ | Popis produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Doklady o původu |
| — | ☐ | Způsob produkce: |
| — | ☐ | Souvislost |
| — | ☐ | Označování |
| — | ☒ | Jiná: bod 3.2. název – popis |

—

☐

Popis produktu

—

☐

Doklady o původu

—

☐

Způsob produkce:

—

☐

Souvislost

—

☐

Označování

—

☒

Jiná: bod 3.2. název – popis

4.   Druh změny (změn)

| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent) |
| — | ☒ | Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent)

—

☒

Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna

Kvůli opomenutí v původní žádosti není v případě sledě „Hollandse nieuwe“ prodejní kampaň v souladu s vnitrostátními předpisy.

Z tohoto důvodu hodláme v bodě 3: „Důvody zápisu do rejstříku“ provést v podbodě 3.2.: „Název“ následující změnu použití termínu „Hollandse nieuwe“:

(původní znění)

Termín „Hollandse Nieuwe“ je v Nizozemsku pojmem – jde o dávné tradiční označení, jež se smí používat výlučně pro tradiční produkt, který je loven a prodáván v období od 1. května do 31. srpna stávajícího kalendářního roku.

(nové znění)

Termín „Hollandse Nieuwe“ je v Nizozemsku pojmem – jde o dávné tradiční označení, jež se smí používat výlučně pro tradiční produkt, který je loven a prodáván v období od 1. května do 31. srpna stávajícího kalendářního roku a který se smí pod tímto označením prodávat v období od 1. května do 30. září téhož kalendářního roku.

O změnu jsme požádali záhy po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie z 1. října 2015 z toho důvodu, že pro nadcházející lovnou sezonu by dle našeho názoru měly souběžně existovat jak vnitrostátní právní předpisy, tak spis ZTS pro „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„HOLLANDSE MAATJESHARING“/„HOLLANDSE NIEUWE“/„HOLLÄNDISCHER MATJES“

EU č.: TSG-NL-02121 – 19. 2. 2016

„Nizozemsko“

1.   Název, který má být zapsán / názvy, které mají být zapsány

Požaduje se zápis názvů: „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“

Zároveň se požaduje i zápis německého názvu „Holländischer Matjes“.

2.   Druh produktu

Produkty třídy 1.7: Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.   Důvody zápisu do rejstříku

3.1.   Jedná se o produkt, který:

| — | ☒ | je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány. |

—

☒

je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu;

—

☐

je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.

3.2.   Jedná se o název, který:

| — | ☒ | byl tradičně používán jako název konkrétního produktu; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu. |

—

☒

byl tradičně používán jako název konkrétního produktu;

—

☐

označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.

Označení „Hollandse maatjesharing“ je považováno za souhrnný název, jímž je chráněn tradiční produkt, který se loví v období od 1. května do 31. srpna. S označením „Hollandse maatjesharing“/„Holländischer Matjes“ lze produkt prodávat jak před 31. srpnem, tak i po tomto datu.

Termín „Hollandse Nieuwe“ je v Nizozemsku pojmem – jde o dávné tradiční označení, jež se smí používat výlučně pro tradiční produkt, který je loven a prodáván v období od 1. května do 31. srpna stávajícího kalendářního roku a který se smí pod tímto označením prodávat v období od 1. května do 30. září téhož kalendářního roku.

Uvedené názvy vyjadřují specifickou vlastnost produktu. Používají se pro mladého sledě – matjesa, který je tradičním holandským způsobem vykuchán či zbaven hlavy a následně naložen do slaného nálevu či nasolen nasucho a lze jej konzumovat poté, co v něm došlo k enzymatickému zrání. Termín matjes („maatjesharing“) odkazuje na určité biologické vývojové stádium sledě, který je loven v období od 1. května do 31. srpna stávajícího kalendářního roku. Označení je zkomoleninou pojmu panna („maagdje“) pro panenského sledě: v okamžiku odchytu sledě se u něho ještě nevyvinulo mlíčí ani jikry. Termín matjes („maatjesharing“) sám o sobě odkazuje pouze na surovinu. Termín holandský („Hollandse“) odkazuje na tradiční metodu produkce, jež s tím souvisí. Matjesy lze totiž zpracovávat i jiným způsoby.

4.   Popis

4.1.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

„Hollandse maatjesharing“ označuje matjese, sledě obecného (Clupea harengus) o stáří nejméně tří let. Tento sleď je štíhlou, poměrně malou rybou s krátkou ploutví na tmavomodrém hřbetě. Má jemné kosti. Dále má matjes tyto vlastnosti:

| — | malé pohlavní orgány (o velikosti od 3 do 8 mm); |
| --- | --- |

—

malé pohlavní orgány (o velikosti od 3 do 8 mm);

| — | pouhým okem neviditelné mlíčí a jikry; |
| --- | --- |

—

pouhým okem neviditelné mlíčí a jikry;

| — | světle červené vaječníky; načervenalá/šedá varlata; |
| --- | --- |

—

světle červené vaječníky; načervenalá/šedá varlata;

| — | tuková vrstva je průhledně bílá; |
| --- | --- |

—

tuková vrstva je průhledně bílá;

| — | rybí maso je bílé; |
| --- | --- |

—

rybí maso je bílé;

| — | má svěží slanou, více či méně vyzrálou vůni; |
| --- | --- |

—

má svěží slanou, více či méně vyzrálou vůni;

| — | z hlediska celistvosti je rybí maso měkké a tučné; |
| --- | --- |

—

z hlediska celistvosti je rybí maso měkké a tučné;

| — | je smetanové, mírně slané a jemné chuti. |
| --- | --- |

—

je smetanové, mírně slané a jemné chuti.

Specifičnost

Specifičnost matjesa „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ souvisí se značným počtem charakteristických vlastností tohoto produktu, zejména:

| — | specifičností matjesa, který je použit jako surovina; |
| --- | --- |

—

specifičností matjesa, který je použit jako surovina;

| — | tradičním holandským způsobem vykuchání či zbavení hlavy, naložení do slaného nálevu a zrání. |
| --- | --- |

—

tradičním holandským způsobem vykuchání či zbavení hlavy, naložení do slaného nálevu a zrání.

Za své zvláštní vlastnosti vděčí produkt „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ kombinaci použitého matjesa a tradičního způsobu zpracování.

Matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se odlišuje od uzenáče („bokking“), který se vyrábí z takzvaného plného sledě, jenž má mlíčí či jikry a který je následně vyuzen a nasolen. Uzenáč je naložen do slaného nálevu či nasolen a posléze vysušen a vyuzen. Sleď se následně udí při teplotě maximálně 25 stupňů, zatímco matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je zbaven hlavy či vykuchán a následně naložen do slaného nálevu a zamrazen. Mlíčí či jikry uzenáče považují znalci za skutečnou delikatesu. V matjesi použitém pro produkt „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je jen zanedbatelné množství mlíčí či jiker.

Matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se liší od nakládaného sledě („zure haring“) neboli zavináče („rolmops“), jenž se vyrábí ze sleďů, kteří se vytřeli z mlíčí či nakladli jikry a jsou příliš vyhublí k tomu, aby mohli být zpracováni na produkt „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Zavináč je zavinutý řez z nakládaného sledě, v němž je nakládaná kyselá okurka a cibulky. Jeho celistvost zajišťuje propíchnutí párátkem.

4.2.   Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je dle popisu v bodě 4.1 loven na začátku lovné sezóny (od května do srpna) a je zpracován podle níže uvedených metod.

Výběr matjesa

Po odlovu se u sledě kontrolují vlastnosti uvedené v bodě 4.1. Poté se kontroluje, zda má průsvitně bílou tukovou vrstvu. Ke zjištění barvy pohlavních orgánů je nutno sledě rozříznout.

Pokud daný vzorek dostatečně neprokazuje, že jde o vhodné matjesy, je sleď využit k jinému účelu.

Zpracování

Veškeré zpracování v podobě vykuchání, nasolení a zrání se odvíjí podle tradičního holandského receptu.

Po odlovu musí být matjes vykuchán či zbaven hlavy. K tomu může dojít jak na palubě, tak na břehu.

Při vykuchání jsou ze sledě odstraněny žábry a vnitřnosti s výjimkou pankreatu. Vykuchání je čím dál častěji automatizováno, ovšem může být provedeno i zvláštním nožem. Ryba tak může dobře vykrvácet, čímž je zajištěna bělost jejího masa. Pankreas produkuje enzym, který se podílí na trávení sledě. Působením tohoto enzymu se ve sledi po jeho usmrcení změní bílkoviny. Dochází tak k enzymatickému zrání, díky němuž získává matjes „Hollandse maatjesharing“ příznačnou chuť, vůni i strukturu. Zrání je autolytickou změnou tučného rybího masa působením pankreatických enzymů.

Tentýž výsledek se docílí zbavením hlavy. Odřízne se přitom hlava, zatímco při vykuchání zůstává hlava s rybou nadále spojena.

Pro účely zrání jsou oba postupy stejně úspěšné.

Zrání

Vykuchaný sleď nebo sleď zbavený hlavy zraje ve slaném nálevu. Lze to provádět následujícími způsoby.

| — | Ryba je posypána suchou solí, díky čemuž je z ní odváděna vlhkost i krev, a vzniká tak přirozený solný roztok. |
| --- | --- |

—

Ryba je posypána suchou solí, díky čemuž je z ní odváděna vlhkost i krev, a vzniká tak přirozený solný roztok.

| — | Sůl se ve vodě rozpustí na solný roztok, do něhož se matjes umístí. K rozpuštění soli lze používat rovněž mořskou vodu obohacenou o další sůl. |
| --- | --- |

—

Sůl se ve vodě rozpustí na solný roztok, do něhož se matjes umístí. K rozpuštění soli lze používat rovněž mořskou vodu obohacenou o další sůl.

Ohledně použité soli nejsou stanoveny žádné zvláštní požadavky. Nasolením začíná proces zrání. Než se získá konečný produkt, zrají matjesy v závislosti na své velikosti, hmotnosti a obsahu tuku po dobu 4 hodin až 4 dnů v sudech, vědrech nebo kádích naplněných solným roztokem podle přání odběratelů, což znamená, že velký sleď je v solném roztoku naložen delší dobu než malý sleď. Sůl zpomaluje proces zrání, čímž může být matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ uchován po dlouhou dobu, aniž by změnil povahu (chuť).

Lze jej zpracovat třemi různými metodami:

| 1. | Metoda vykuchání na moři, kdy je sleď vykuchán a naložen do solného roztoku/nasolen na palubě, aby u něho mohlo přímo začít zrání. Poté je sleď zamrazen. |
| --- | --- |

1.

Metoda vykuchání na moři, kdy je sleď vykuchán a naložen do solného roztoku/nasolen na palubě, aby u něho mohlo přímo začít zrání. Poté je sleď zamrazen.

| 2. | Metoda vykuchání na břehu, kdy je sleď bezprostředně po odlovu chlazen v mořské vodě a přepraven na pevninu, kde je vykuchán / zbaven hlavy a naložen do solného nálevu/nasolen a kde dochází k jeho zrání a následnému zamrazení. |
| --- | --- |

2.

Metoda vykuchání na břehu, kdy je sleď bezprostředně po odlovu chlazen v mořské vodě a přepraven na pevninu, kde je vykuchán / zbaven hlavy a naložen do solného nálevu/nasolen a kde dochází k jeho zrání a následnému zamrazení.

| 3. | Sleď je nejdříve zmrazen (bez jakéhokoli zpracování či třídění) a později je na břehu rozmrazen, aby byl posléze vykuchán/zbaven hlavy, následně je naložen do solného nálevu či nasolen za sucha a po tomto procesu začíná období zrání. |
| --- | --- |

3.

Sleď je nejdříve zmrazen (bez jakéhokoli zpracování či třídění) a později je na břehu rozmrazen, aby byl posléze vykuchán/zbaven hlavy, následně je naložen do solného nálevu či nasolen za sucha a po tomto procesu začíná období zrání.

Všemi těmito metodami se získá dobrý produkt „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“.

Mrazení sledě je povinné na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (3).

Matjes „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ může být prodáván buď jako filé nebo i v jiné podobě. Ke zpracování matjese „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ na filé dochází ručně i strojově poté, co u něho proběhl proces zrání v délce jednoho dne až sedmi dnů při teplotě od 0–4 °C. Tento proces zrání může u vykuchaného produktu proběhnout před mrazení a/nebo po něm.

Kontrola

Tradiční kontrolu (vyzrálého) matjesa „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ provádějí obchodníci s rybami následujícím způsobem:

| 1. | Přivoní si k matjesovi „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (uložen většinou ve džberu). Musí svěže vonět, nesmí být zkažený – žluklý. |
| --- | --- |

1.

Přivoní si k matjesovi „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (uložen většinou ve džberu). Musí svěže vonět, nesmí být zkažený – žluklý.

| 2. | Solný nálev musí mít správnou barvu i světlost. Musí se ochutnat. Z hlediska soli a vyzrálosti musí mít příjemnou, a nikoli zkaženou chuť. |
| --- | --- |

2.

Solný nálev musí mít správnou barvu i světlost. Musí se ochutnat. Z hlediska soli a vyzrálosti musí mít příjemnou, a nikoli zkaženou chuť.

| 3. | Ohmatání matjese „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleď je prohmatán pohybem mezi prsty. Musí mít pevnou strukturu a zároveň být jemný na dotek. |
| --- | --- |

3.

Ohmatání matjese „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleď je prohmatán pohybem mezi prsty. Musí mít pevnou strukturu a zároveň být jemný na dotek.

| 4. | Provede se opatrné zanoření do džberu a z něho je k posouzení vytažen jeden vzorek či dva vzorky. Prověřuje se obsah žaludku na přítomnost planktonu a musí se posoudit úroveň podkožního tuku. |
| --- | --- |

4.

Provede se opatrné zanoření do džberu a z něho je k posouzení vytažen jeden vzorek či dva vzorky. Prověřuje se obsah žaludku na přítomnost planktonu a musí se posoudit úroveň podkožního tuku.

Podle tradice se nový úlovek názorně testuje ještě předtím, než proběhne dražba prvního sudu s matjesy. Všichni obchodníci s rybami ovšem dosud provádějí nákup matjesů „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ tímtéž způsobem.

Kromě toho probíhá namátková kontrola:

| 1. | správného použití daného názvu; |
| --- | --- |

1.

správného použití daného názvu;

| 2. | data odlovu, připadajícího do období od května do srpna; |
| --- | --- |

2.

data odlovu, připadajícího do období od května do srpna;

| 3. | vykuchání produktu/jeho zbavení hlavy a naložení do slaného nálevu a zrání. |
| --- | --- |

3.

vykuchání produktu/jeho zbavení hlavy a naložení do slaného nálevu a zrání.

4.3.   Popis hlavních prvků vytvářejících tradiční povahu produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Tradiční způsob produkce

Historici stále rokují o tom, zda se pocty být objevitelem vykuchání sledě dostalo právem Willemu Beukelzoonu z Biervlietu. Autor knihy o vynálezech a vynálezcích, historik Wierda, měl za to, že tomu tak vskutku bylo:

„Zvyk nasolovat sledě i jiné ryby se zakořenil až před 300 lety díky objevu rybáře Willema Beukelsena z Biervlietu, [...] města nacházejícího se v pevninské části Flander. Vykuchal první sledě a nasolil je do sudů – v daném stavu byla provedena jejich vykládka. Zesnul v roce 1397 a do svého erbu si dal dva nože na kuchání ryb. Dostalo se mu značného věhlasu a jeho hrob se těší návštěvám místních obyvatel. Sleď zachutnal i císaři Karlu V., [...] který choval památku na jeho objevitele v takové úctě, že v roce 1556 navštívil se svou sestrou Marií, maďarskou a francouzskou královnou, jeho hrob v Biervlietu a popřál tam jeho duši všemožné požehnání“ (z díla autora Wierdy z roku 1733 – Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders (Podrobné pojednání o prvních vynálezech a vynálezcích)).

Skutečnost, zda byl objevitelem postupu pro vykuchání sledě skutečně pan Beukelzoon, či zda na tento postup přišli na vícero místech různí lidé, ostatně není důležitá. V daných dobách lidé ještě neměli povědomí o enzymatických účincích a ve skutečnosti si hodnotu daného objevu ani neuvědomovali. V minulosti se vykuchání provádělo především na břehu (autoři A. de Boer, W. Klootwijk. Dílo z roku 2004 Haring en zijn maatjes (Sleď a matjesy z něj)).

Lov sleďů se ve středověku původně odehrával převážně v oblasti Skåne, která tehdy náležela Dánsku. V historii sleďů však nastal zvrat v roce 1384. O každoročním hanzovním dni odepřela hanzovní města holandským rybářům své služby. Daný zákaz vedl k tomu, že úspěch odlovu sleďů se přesunul do Holandska. Holandským rybářům, kterým se již nedostávalo přijetí v oblasti Skåne ani v Anglii, tak sledi zbyli na palubě a museli je zpracovat na otevřeném moři. Holanďanům se podařilo tento způsob natolik zdokonalit, že co do jakosti nakonec předčil sledě z oblasti Skåne.

„Díky tomu, že Holanďané byli okolnostmi donuceni sledě bezprostředně po odlovu na palubě očistit a nasolit, se podle všeho značně zlepšila jejich jakost a trvanlivost“ (autor Stam, dílo z roku 2011 Haring een liefdesgeschiedenis (Sleď – příběh lásky)).

Stam vyzdvihuje ve své knize význam nasolení. Sůl brzdí bakteriální bujení a významnou měrou se podílí na trvanlivosti sledě. Díky nasolení mohly lodě setrvat déle na moři, aniž by se produkt zkazil. Jedinečnost produktu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je koneckonců dána jeho čištěním neboli vykucháním. Slovem „kaak“ se rozumí žábry a slovo „kaken“ znamená postup pro odstranění vnitřností. Toto vykuchání („kaken“) se vyznačuje tím, že při něm nedochází k odstranění veškerých vnitřností, což se děje u vyvržení („strippen“). Tento rozdíl je zásadní: u produktu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je klíčové to, že v něm zůstává pankreas. Tato zažívací žláza obsahuje enzymy, které odbourávají bílkoviny, což způsobuje zrání rybího masa. Na jaře je v matjesovi velké množství enzymů. Díky objevu, jímž bylo vykuchání v kombinaci s nasolením, bylo možné využít větší lodě, které získaly přístup do vzdálenějších lovišť. Bylo tak možné odlovit větší množství ryb, které pak byly přepraveny na pevninu. Tento nárůst objemu přinesl prosperitu (dílo autora Stama z roku 2011).

Za svůj věhlas při odlovu sleďů vděčí Holanďané přechodu z vykuchání ryb na břehu na vykuchání ryb na moři, což bylo důsledkem zákazu z roku 1384. Když nizozemští rybáři přestali být přijímáni v oblasti Skåne, začali tito rybáři kuchat sledě přímo na moři a nasolovali je do sudů. Sleď, který je vykuchán na moři, po usmrcení lépe vykrvácí, což je velkou výhodou. Sleď, který je po určité době vykuchán na břehu, vykrvácí méně snadno, neboť krev se již srazila. Znalci na sledi vždy poznají, zda byl vykuchán na břehu, či na moři. Vykuchání na moři znamenalo zvrat v odlovu sleďů a Nizozemsko se tím proslavilo. Od roku 1450 se dané odvětví rozrostlo na rybolov prostřednictvím lodí na sledě („buisering“) a od roku 1567 se nazývalo velkým rybolovem („Groote Visscherij“), velkokapacitním komerčním rybolovem sledě. Monopolní postavení v tomto vykuchání měla do roku 1857 po desetiletí tři města ležící na řece Máze (Maas) – Schiedam, Vlaardingen a Maassluis.

Tradiční surovina

Z důvodu klesajícího stavu populací byl na konci 70. let minulého století lov sledě v Severním moři zakázán. Velkoobchodníci z Nizozemska se posléze uchýlili do Dánska. V oblasti Skagerrak lovili Dánové druh sledě, který byl srovnatelný s matjesem ze Severního moře. Postup pro vykuchání a zrání jim ovšem tehdy nebyl znám. Nizozemci tedy v Jutsku aplikovali na sledě vlastní dobře známý postup. Po roce 1983 byl lov sledě v Severním moři v omezeném měřítku opět povolen. Nizozemci ovšem i nadále nakupovali a zpracovávali dánské sledě. Jde totiž o téhož sledě ze Severního moře, kterého lovilo v minulosti tolik holandských lodí. O něco později rozšířili nizozemští obchodníci se sledi svůj záběr i na Norsko a v menší míře na Skotsko. V Nizozemsku se slaví Den vlaječek („Vlaggetjesdag“), v minulosti mu den předtím předcházelo odplutí flotily pro lov sleďů, v současnost se slaví uvedením produktu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Den vlaječek byl poprvé propagován v roce 1947. Odplutí flotily mělo symbolický význam a bylo vzpruhou pro chudé obyvatelstvo. Uvedení produktu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ znamenalo lepší časy, které symbolizoval Den vlaječek.

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

---

Opravy

| 1.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 194/15

---

Oprava aktualizace přílohy II a tabulky 1 a 2 přílohy IIIb, pokud jde o použitelné eurové hodnoty podle čl. 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/76/EU

(
  Úřední věstník Evropské unie C 101 ze dne 17. března 2016
  )

(2016/C 194/07)

Strana 1, příloha II, v tabulce:

místo:

| | „nejvýše tři nápravy | nejméně čtyři nápravy |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV a méně znečišťující | 884 | 1 475 |

„nejvýše tři nápravy

nejméně čtyři nápravy

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV a méně znečišťující

884

1 475

Měsíční a týdenní

Maximální měsíční a týdenní sazby jsou úměrné době užívání pozemních komunikací.

Denní

Denní poplatek za užívání je stejný pro všechny kategorie vozidel a činí 13 EUR.“,

má být:

má být:

| | „nejvýše tři nápravy | nejméně čtyři nápravy |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV a méně znečišťující | 842 | 1 404 |

„nejvýše tři nápravy

nejméně čtyři nápravy

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV a méně znečišťující

842

1 404

Měsíční a týdenní

Maximální měsíční a týdenní sazby jsou úměrné době užívání pozemních komunikací.

Denní

Denní poplatek je stejný pro všechny kategorie vozidel a činí 12 EUR.“

Strana 2, příloha IIIb:

| a) | místo:
  „Tabulka 1


  Maximálně účtovatelné náklady v důsledku znečištění ovzduší








  Cent/vozokilometr | Příměstské silnice
  (včetně dálnic) | Meziměstské silnice
  (včetně dálnic) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  po 31. prosinci 2013 | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  po 31. prosinci 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vozidla znečišťující méně než EURO VI | 0 | 0“ |

a)

místo:

„Tabulka 1

Tabulka 1

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku znečištění ovzduší

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku znečištění ovzduší

Cent/vozokilometr

Příměstské silnice

(včetně dálnic)

Meziměstské silnice

(včetně dálnic)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

po 31. prosinci 2013

0

0

3,5

2,3

EURO VI

po 31. prosinci 2017

0

0

2,3

1,2

Vozidla znečišťující méně než EURO VI

0

0“

má být:

má být:

„Tabulka 1

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku znečištění ovzduší

| Cent/vozokilometr | Příměstské silnice
  (včetně dálnic) | Meziměstské silnice
  (včetně dálnic) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  po 31. prosinci 2013 | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  po 31. prosinci 2017 | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Vozidla znečišťující méně než EURO VI | 0 | 0“ |

Cent/vozokilometr

Příměstské silnice

(včetně dálnic)

Meziměstské silnice

(včetně dálnic)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

po 31. prosinci 2013

0

0

3,2

2,2

EURO VI

po 31. prosinci 2017

0

0

2,2

1,1

Vozidla znečišťující méně než EURO VI

0

0“

| b) | místo:
  „Tabulka 2


  Maximálně účtovatelné náklady v důsledku hluku








  Cent/vozokilometr | Den | Noc |
| --- | --- | --- | --- |
| Příměstské silnice
  (včetně dálnic) | 1,22 | 2,23 |
| Meziměstské silnice
  (včetně dálnic) | 0,23 | 0,35 “ |

b)

místo:

„Tabulka 2

Tabulka 2

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku hluku

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku hluku

Cent/vozokilometr

Den

Noc

Příměstské silnice

(včetně dálnic)

1,22

2,23

Meziměstské silnice

(včetně dálnic)

0,23

0,35 “

má být:

má být:

„Tabulka 2

Maximálně účtovatelné náklady v důsledku hluku

| Cent/vozokilometr | Den | Noc |
| --- | --- | --- |
| Příměstské silnice
  (včetně dálnic) | 1,17 | 2,12 |
| Meziměstské silnice
  (včetně dálnic) | 0,22 | 0,32 “ |

Cent/vozokilometr

Den

Noc

Příměstské silnice

(včetně dálnic)

1,17

2,12

Meziměstské silnice

(včetně dálnic)

0,22

0,32 “

---