# Europeiska unionens C 194/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 194 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången1 juni 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 194

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången1 juni 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 194/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 194/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 194/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2016/C 194/03 | Information som ska lämnas enligt artikel 5.2 bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ]) | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 194/02

Eurons växelkurs

2

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2016/C 194/03

Information som ska lämnas enligt artikel 5.2 bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ])

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [ EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ])

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 194/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 194/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 6 |
| 2016/C 194/06 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 | 9 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2016/C 194/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2016/C 194/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

6

2016/C 194/06

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

9

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Rättelse till uppdatering av bilaga II och av tabellerna 1 och 2 i bilaga IIIb med avseende på gällande värden i euro i enlighet med artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG, ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/76/EU ( EUT C 101 av den 17.3.2016 ) | 15 |

Rättelser

2016/C 194/07

Rättelse till uppdatering av bilaga II och av tabellerna 1 och 2 i bilaga IIIb med avseende på gällande värden i euro i enlighet med artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG, ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/76/EU ( EUT C 101 av den 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 194/01)

Kommissionen beslutade den 23 maj 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8027. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8027. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/2

---

Eurons växelkurs (1)

31 maj 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1154 |
| JPY | japansk yen | 123,83 |
| DKK | dansk krona | 7,4376 |
| GBP | pund sterling | 0,76185 |
| SEK | svensk krona | 9,2910 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1044 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3200 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,022 |
| HUF | ungersk forint | 314,11 |
| PLN | polsk zloty | 4,3865 |
| RON | rumänsk leu | 4,5108 |
| TRY | turkisk lira | 3,2927 |
| AUD | australisk dollar | 1,5366 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4530 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6640 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6516 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5367 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 326,11 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,5863 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3363 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4895 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 180,41 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5940 |
| PHP | filippinsk peso | 52,149 |
| RUB | rysk rubel | 73,5300 |
| THB | thailändsk baht | 39,775 |
| BRL | brasiliansk real | 3,9850 |
| MXN | mexikansk peso | 20,5185 |
| INR | indisk rupie | 74,9510 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1154

JPY

japansk yen

123,83

DKK

dansk krona

7,4376

GBP

pund sterling

0,76185

SEK

svensk krona

9,2910

CHF

schweizisk franc

1,1044

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3200

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,022

HUF

ungersk forint

314,11

PLN

polsk zloty

4,3865

RON

rumänsk leu

4,5108

TRY

turkisk lira

3,2927

AUD

australisk dollar

1,5366

CAD

kanadensisk dollar

1,4530

HKD

Hongkongdollar

8,6640

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6516

SGD

singaporiansk dollar

1,5367

KRW

sydkoreansk won

1 326,11

ZAR

sydafrikansk rand

17,5863

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3363

HRK

kroatisk kuna

7,4895

IDR

indonesisk rupiah

15 180,41

MYR

malaysisk ringgit

4,5940

PHP

filippinsk peso

52,149

RUB

rysk rubel

73,5300

THB

thailändsk baht

39,775

BRL

brasiliansk real

3,9850

MXN

mexikansk peso

20,5185

INR

indisk rupie

74,9510

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/3

---

Information som ska lämnas enligt artikel 5.2

bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 [EUT L 210, 31.7.2006, s. 19])

(2016/C 194/03)

I.1   Namn, adress och kontaktperson

Registrerat namn: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Registrerad adress:

Kontaktperson: Seszták Oszkár igazgató, +36 45500-700

Grupperingens internetadress: hivatal@kisvarda.hu

I.2   Grupperingens varaktighet

Grupperingens varaktighet: Icke tidsbegränsad

Datum för registrering:

Datum för offentliggörande:

II.   MÅLSÄTTNINGAR

Grupperingen har som övergripande mål att främja gränsöverskridande samarbete mellan sina medlemmar i syfte att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

Dess specifika mål är att i enlighet med den mellanstatliga konventionen inleda det gränsöverskridande samarbetet på följande utvecklingsområden:

| a) | Infrastrukturer för transport och kommunikation. |
| --- | --- |

a)

Infrastrukturer för transport och kommunikation.

| b) | Energi. |
| --- | --- |

b)

Energi.

| c) | Turism. |
| --- | --- |

c)

Turism.

| d) | Yrkesutbildning och annan utbildning. |
| --- | --- |

d)

Yrkesutbildning och annan utbildning.

| e) | Vetenskaplig forskning och utveckling. |
| --- | --- |

e)

Vetenskaplig forskning och utveckling.

| f) | Kultur. |
| --- | --- |

f)

Kultur.

| g) | Folkhälsa. |
| --- | --- |

g)

Folkhälsa.

| h) | Idrott. |
| --- | --- |

h)

Idrott.

| i) | Skydd och utveckling av floden Tisza och dess bifloder. |
| --- | --- |

i)

Skydd och utveckling av floden Tisza och dess bifloder.

| j) | Logistik. |
| --- | --- |

j)

Logistik.

| k) | Stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

k)

Stöd till små och medelstora företag.

| l) | Miljö- och naturskydd. |
| --- | --- |

l)

Miljö- och naturskydd.

| m) | Jordbruk. |
| --- | --- |

m)

Jordbruk.

| n) | Problem med befolkningen vid gränsen. |
| --- | --- |

n)

Problem med befolkningen vid gränsen.

III.   KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM GRUPPERINGENS NAMN

Namn på ungerska: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Förkortat namn eller akronym: Tisza ETT.

Namn på ukrainska: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА,

Förkortat namn eller akronym: ЄOТС ТИСА

Namn på engelska: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Förkortat namn eller akronym: Tisza EGTC

IV.   MEDLEMMAR

IV.1   Totalt antal medlemmar i grupperingen: 3

IV.2   Grupperingsmedlemmarnas nationaliteter: Ungern och Ukraina

IV.3   Information om medlemmarna

Officiellt namn: Kisvárda Városi Önkormányzat (staden Kisvárda)

Postadress:

Kontaktuppgifter:

Webbadress:

Typ av medlem: Lokal myndighet

Officiellt namn: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat (distriktet Szabolcs-Szatmár-Bereg)

Postadress:

Kontaktuppgifter:

Webbadress:

Typ av medlem: Lokal myndighet

Officiellt namn: Закарпатська обласна рада (regionen Zakarpattia)

Postadress:

Kontaktuppgifter:

Webbadress:

Typ av medlem: Regional myndighet

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/5

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8019 – Advent International/Nuplex Industries)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 194/04)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 25 maj 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Advent International Corporation (AIC, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Nuplex Industries Ltd (Nuplex, New Zealand) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 25 maj 2016 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Advent International Corporation (AIC, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Nuplex Industries Ltd (Nuplex, New Zealand) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Advent: globalt verksamma privata investerare, som bland annat kontrollerar Allnex Belgium SA, en global tillverkare av bestrykningsharts för industrin.
  —   Nuplex: global tillverkare av bestrykningsharts för industrin. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Advent: globalt verksamma privata investerare, som bland annat kontrollerar Allnex Belgium SA, en global tillverkare av bestrykningsharts för industrin.

—   Nuplex: global tillverkare av bestrykningsharts för industrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8019 – Advent International/Nuplex Industries, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8019 – Advent International/Nuplex Industries, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/6

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 194/05)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”ŠTAJERSKI HMELJ”

EU-nr: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Štajerski hmelj”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Humleplantan är en örtartad perenn klätterväxt. Den är dioik, vilket innebär att ett enskilt exemplar antingen har bara han- eller honblomställningar. Endast honblomställningarna är av ekonomiskt intresse, eftersom det bara är på honplantor som humlekottar utvecklas.

”Štajerski hmelj” utmärker sig genom sin fina humlearom med ört-, frukt- eller blomtoner. ”Štajerski hmelj” omfattar slovenska humlesorter som ingår i den nationella förteckningen över sorter, främst Savinjski Golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian Gold, Styrian Eureka och Styrian Eagle. De mest odlade sorterna är Aurora, Bobek, Celeia och Savinjski Golding, medan de nyare sorterna Dana och Styrian Gold står för en mindre del. Sorterna klassificeras som fin aromhumle och aromhumle (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski Golding) och bitterhumle (Dana).

Slovenska institutet för humleforskning och bryggning (IHPS) fastställer årligen den genomsnittliga halten och sammansättningen av eteriska oljor i nyplockade och torkade humlekottar som växer i det skyddade geografiska området. Det tioåriga (2005–2014) genomsnittet för Aurora, den mest populära sorten, var 1,4 ml eteriska oljor per 100 g torkade humlekottar, med 6,1 rel. % farnesin och 0,8 rel. % linalool. Förhållandet alfa-humulen till beta-karyofyllen var 3,1. Det tioåriga (2005–2014) genomsnittet för Savinjski Golding, den populäraste sorten, var 1,1 ml eteriska oljor per 100 g torkade humlekottar, med 6,0 rel. % farnesin och 0,5 rel. % linalool. Förhållandet alfa-humulen till beta-karyofyllen var 2,9.

Den minsta innehållet av eteriska oljor för ”Štajerski hmelj” är 0,5 ml per 100 g torkade humlekottar.

Namnet ”Štajerski hmelj” som ska registreras avser torkade humlekottar och de produkter som tillverkas av dem i form av pellets och humleextrakt. Alla produkterna har framställts från torkade humlekottar. Konventionella humleprodukter omfattar typ 90-pellets, lupulinberikade typ 45-pellets och koldioxid eller etanolhumleextrakt.

Typ 90-pellets produceras genom att man maler humlen och trycker den genom en pelletpress. Typ 45-pellets framställs genom att man maler frystorkad humle som tidigare har siktats för att avlägsna de delar av kottarna som inte innehåller lupulin.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen av ”Štajerski hmelj”, även torkningen av humlekottarna, måste äga rum inom det avgränsade geografiska området.

Pellets och extrakt får emellertid även framställas utanför det avgränsade geografiska området. Inga ämnen får tillsättas till de torkade humlekottarna vid framställningen av pellets eller extrakt.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

”Štajerski hmelj” är märkt med en gemensam logotyp för ”Štajerski hmelj”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen sträcker sig till Stajerskaregionens västra gräns och fortsätter mot sydväst och söderut längs Savafloden. I sydväst avgränsas området av nationsgränsen mot Kroatien, i väster av Murafloden och i norr av nationsgränsen mot Österrike.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Förutom att ge upphov till humleproduktionen i området för flera århundraden sedan, bidrog de gynnsamma klimat- och pedologiska förhållandena också i hög grad till den höga kvaliteten på ”Štajerski hmelj”, och därmed till dess internationella anseende och rykte.

Flera floder (Savinja, Mislinja, Drava och Mura) rinner genom det geografiska produktionsområdet för ”Štajerski hmelj” och har en betydande inverkan på plantornas tillväxt och utveckling samt produktens kvalitet. Den dominerande jordarten på flodterrasserna är medeldjup till djup eutrisk cambisol som ligger på sandgrus, vilka klassificeras som kambiska jordar. Dessa är de lämpligaste jordarna för humleproduktion. Temperaturen är också en viktig faktor för humleplantornas tillväxt och utveckling. Humle växer bäst vid temperaturer mellan 15 °C och 18 °C. Hela det geografiska område där humle produceras har detta optimala temperaturomfång. Under tillväxten behöver humle mellan 500 mm och 600 mm regn. Under växtsäsongen (april–september) faller i genomsnitt 690 mm regn i det geografiska området.

Det angivna geografiska området har en mycket stor påverkan på humleproduktionen, eftersom klimatet, jordmånen och traditionen bestämmer kvaliteten på produkten och därmed dess anseende. Det geografiska områdets inverkan beskrivs i fallstudien om Savinjski Golding. Den engelska humlesorten Fuggle fördes över från England i slutet av 1800-talet. Efter 1926, då mer känsliga sorter förstördes av bladmögel, har Fuggles ekotyp, Savinjski Golding, vunnit mark. Även om Savinjski Golding genetiskt tillhör Fugglegruppen skiljer sig kvaliteten på dess eteriska oljor från Fugglesorterna. Detta är resultatet av påverkan från det geografiska produktionsområdet, vilket uttrycks i oljornas sammansättning och kvalitet (Joh. Barth & Sohn GmbH). En jämförelse av enskilda eteriska oljekomponenter från flera prover av de två sorterna tyder på att Savinjski Golding har ett lägre maximalt värde av beta-karyofyllen, vilket ger ett högre maximalt värde för förhållandet mellan alfa-humulen och beta-karyofyllen. Förhållandet alfa-humulen till beta-karyofyllen är en av de viktigaste indikatorerna för humlearomens kvalitet. De högsta värdena för farnesin och linalool – ytterligare två indikatorer på en fin humlearom – är högre i Savinjski Golding än i Fuggleprover (vilket bekräftas av många resultat under 60 års arbete vid Slovenska institutet för humleforskning och bryggning (IHPS)). Det är just denna sort, Savinjski Golding, som har gett ”Štajerski hmelj” (Steiermarkhumle) dess anseende inom branschen över hela världen.

”Štajerski hmelj” används nästan bara (99 %) för att brygga öl, vilket ger ölet dess karaktäristiska bitterhet och den arom som fås av humlets bitterämnen och eteriska oljor. Det är vida känt för sin raffinerade arom och har en hög halt av eteriska oljor, i vissa fall över 4,0 ml/100 g torkade kottar.

Kvaliteten, dvs. produktens höga halt av alfa-syror eller eteriska oljor, enhetlighet och stabilitet, har förbättrats ytterligare genom riktad odling, vilket har lett till utvecklingen av nya slovenska humlesorter. Högre halter av alfa-syra och eteriska oljor finns i produktens alla typer. Savinjski Golding-sorten har följts av nya, lokala slovenska sorter som upprätthåller den karakteristiskt tilltalande humlearomen med en rad olika frukt- och blomtoner. Dessa sorter har ett unikt och positivt rykte runt om i världen och ger öl en angenäm, väl avrundad bitterhet och smak av hög kvalitet.

Odling av växter från högkvalitativt plantmaterial och moderplantor som är fria från virus och viroider påverkar också kvaliteten på producerad humle.

Humleodling har en lång tradition i Slovenien, och omnämnandet av humle för ölbryggning går så långt tillbaka som runt år 1160 i fastighetsregistret över Škofja Loka-godset, som tillhörde Freisings ärkestift. Mer intensiv humleproduktion började utvecklas efter 1870.

År 1852 offentliggjordes detaljerade instruktioner om humle, med titeln Priporočilo hmelja (humlerekommendation), på slovenska språket i tidningen Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči (Dr Janez Bleiweiss, den 15 februari 1852).

Priporočilo hmelja

Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči

”Štajerski hmelj” nämndes i 1883 i Steiermarks näringslivsorganisations Gospodarska priloga (näringslivsbilagan) den 12 augusti 1883, där det sägs att ”Štajerski hmelj” från 1881 och 1882 var den tidigaste sorten att gå till försäljning i Nürnberg.

Gospodarska priloga

I tidningen Jutro från den 24 september 1929 rapporterades att ”Štajerski hmelj” den 20 september 1929 betingade två gånger priset på de bästa sorterna från Alsace på marknaden i Strasbourg, vilket visade att det började få det rykte det förtjänar.

Jutro

Utanför Slovenien är ”Štajerski hmelj” mer känt, och värderat, genom sitt engelska namn ”Styrian hops” (dvs. Steiermarkhumle).

I ekomuseet för humleodlingen och bryggerinäringen i Žalec finns ett häfte med titeln ”Steiermarkhumle”, som trycktes i Kungariket Jugoslavien (1929–1945). Enligt häftet konsumerades inte mycket ”Štajerski hmelj” i Jugoslavien, så det mesta exporterades till Storbritannien, Förenta staterna, Kanada, Belgien, Frankrike och Fjärran Östern. I häftet ger man också uttryckligen köparen råd om vilka etiketter eller certifikat denne ska leta efter vid köp av ”Štajerski hmelj”, för att undvika att köpa en oäkta produkt.

Dagens ”Štajerski hmelj”, som marknadsförs som Styrian hops, är känd av alla de ledande och även många mindre bryggerier över hela världen. ”Štajerski hmelj” är mycket uppskattat och rankat som en av de produkter som håller högsta kvalitet vid internationella utställningar och provningar som anordnas av etablerade ölkonnässörer.

På grund av den höga kvaliteten på ”Štajerski hmelj” sätter många kunder mycket högt värde på produkter tillverkade av ”Štajerski hmelj”, och produkten är en viktig del av deras ölhantverk. Humlehandeln i Slovenien är mycket exportorienterad, och exporten till utländska marknader har nu i många år utgjort över 95 % av produktionen.

Produktens rykte är i dag fortfarande lika gott, och en del av förklaringen till detta är de traditionella humlefirandena, t.ex. humleodlarnas festival i augusti i Braslovče (Praznik hmelj arjev v Braslovčah) och humleodlarnas fest (Hmeljarski likof) som firas i början av oktober i Žalec, liksom det årliga valet av humleålderman och humleprinsessa. För några år sedan öppnades ekomuseet för humleodlingen och bryggerinäringen i Žalec, med inriktning på humleodlingstraditionen i Slovenien.

Praznik hmelj arjev v Braslovčah

Hmeljarski likof

Produktens nuvarande rykte befästs genom en mängd olika källor (böcker, webbplatser, utsändningar, etc.), och alla betonar produktens kvalitet och anseende (t.ex. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley, 7 augusti 2015, Ljubljana, RTV Sloveniens webbplats).

A small flower is a big industry for a Slovenian valley

I sin bok, World Beer (Dorling Kindersley, 2013, London, Storbritannien), skriver författaren Tim Hampson att det är ”Štajerski hmelj” som skapar apelsin- och grapefruktsmakerna hos Greene King IPA bitter. Samma författare påstår i sin andra volym, The Beer Book (Dorling Kindersley, 2008, 2015), att ”Štajerski hmelj” är den humlesort som används i Sri Lanka-baserade Lion Brewery.

World Beer

The Beer Book

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/9

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

(2016/C 194/06)

Europeiska kommissionen har godkänt denna ansökan om en mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012
   (2)

”HOLLANDSE MAATJESHARING”/”HOLLANDSE NIEUWE”/”HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU-nr: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

SUB ( ) SGB ( ) GTS ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Namn: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- |
| Adress: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLÄNDERNA |

Namn:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Adress:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLÄNDERNA

Tfn

+31 703549090

E-post:

info@dulk.nl

Nationella myndigheter och kommissionen har redan erkänt Nederlandse Haringgroothandelsvereniging som ”grupp” i den mening som avses i förordning (EU) nr 1151/2012. Mot bakgrund av de krav som sökande måste uppfylla för att klassificeras som ”grupp” innebär detta erkännande i sig att Nederlandse Haringgroothandelsvereniging har ett berättigat intresse av denna ansökan. Det är också av betydelse att Nederlandse Haringgroothandelsvereniging, i sina kontakter med de nationella myndigheterna, alltid har representerat den nederländska sillgrossistindustrins intressen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Nederländerna

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| — | ☐ | Produktbeskrivning |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bevis på ursprung |
| — | ☐ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☐ | Märkning |
| — | ☒ | Annat: punkt 3.2 – ”Det rör sig om ett namn som” – Beskrivning |

—

☐

Produktbeskrivning

—

☐

Bevis på ursprung

—

☐

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☐

Märkning

—

☒

Annat: punkt 3.2 – ”Det rör sig om ett namn som” – Beskrivning

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och inte kräver någon ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 och kräver en ändring av det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad GTS som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 fjärde stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

På grund av en miss i den ursprungliga ansökan stämmer inte regleringsåret för ”Hollandse nieuwe” med de nationella bestämmelserna.

Under punkt 3 (”Skäl för registrering”), punkt 3.2 (”Det rör sig om ett namn som”) skulle vi därför vilja ändra beskrivningen av hur benämningen ”Hollandse nieuwe” används enligt följande:

(ursprunglig lydelse)

Benämningen ”Hollandse Nieuwe” är ett vedertaget begrepp i Nederländerna och är ett gammalt traditionellt namn som endast får användas för den traditionella produkten, som både fångas och säljs mellan 1 maj och 31 augusti under det innevarande kalenderåret.

(ny lydelse)

Benämningen ”Hollandse Nieuwe” är ett vedertaget begrepp i Nederländerna och är ett gammalt traditionellt namn som endast får användas för den traditionella produkten, som fångas mellan den 1 maj och 31 augusti under innevarande kalenderår och som får säljas under det namnet mellan den 1 maj och 30 september samma kalenderår.

Anledningen till att vi begär denna ändring så snart efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning den 1 oktober 2015 är att vi skulle vilja se en viss grad av överensstämmelse mellan de nationella bestämmelserna och GTS-ärendet för ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” inför nästa fiskesäsong.

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”HOLLANDSE MAATJESHARING”/”HOLLANDSE NIEUWE”/”HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU-nr: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

”Nederländerna”

1.   Namn som ska registreras

Registrering önskas av följande namn: ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”

Registrering önskas även av namnet ”Holländischer Matjes” på tyska.

2.   Produkttyp

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.   Skäl till registreringen

3.1.   Det rör sig om en produkt som

| — | ☒ | är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt. |

—

☒

är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga

—

☐

är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.

3.2.   Det rör sig om ett namn som

| — | ☒ | traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper. |

—

☒

traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten

—

☐

avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.

Namnet ”Hollandse maatjesharing” anses vara ett samlingsnamn under vilket den traditionella produkten, som fångas under perioden 1 maj till 31 augusti, dvs. fiskesäsongen, är skyddad. ”Hollandse maatjesharing”/”Holländischer Matjes” får säljas under dessa namn både före eller efter 31 augusti under fiskesäsongen.

Benämningen ”Hollandse Nieuwe” är ett vedertaget begrepp i Nederländerna och är ett gammalt traditionellt namn som endast får användas för den traditionella produkten, som fångas mellan den 1 maj och 31 augusti under innevarande kalenderår och som får säljas under det namnet mellan den 1 maj och 30 september samma kalenderår.

Dessa namn uttrycker produktens särart. De används för maatjes-sill (ung, ej könsmogen sill) som har gälats eller vars huvuden har avlägsnats och som sedan läggs in i saltlake eller torrsaltas på traditionellt holländskt vis, på samma sätt som man har gjort i århundraden, och som kan ätas efter att en naturlig enzymatisk mognadsprocess har ägt rum. Benämningen ”maatjesharing” syftar på stadiet som sillen har nått i sin biologiska utveckling och betecknar sill som fångats mellan den 1 maj och 31 augusti under innevarande kalenderår. ”Maatje” är en förvanskning av ordet ”maagdje” (jungfru): ingen rom eller mjölke har hunnit bildas när sillen fångas. Benämningen ”maatjesharing” i sig betecknar därför bara råvaran. Benämningen ”Hollandse” betecknar den traditionella produktionsmetoden som är förbunden med denna råvara, eftersom maatjes-sill även kan tillverkas på andra sätt.

4.   Beskrivning

4.1   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

”Hollandse maatjesharing” är det namn som används för sill (Clupea harengus) som är minst tre år gammal. Det är en smärt, ganska liten fisk med en enda kort fena på den djupblå ryggen. Dess ben är mjuka. Ytterligare kännetecken för denna sill är följande:

| — | Små fortplantningsorgan (3–8 mm långa). |
| --- | --- |

—

Små fortplantningsorgan (3–8 mm långa).

| — | Rom eller mjölke som inte är synlig för blotta ögat. |
| --- | --- |

—

Rom eller mjölke som inte är synlig för blotta ögat.

| — | Klarröda äggstockar eller rödaktiga/grå testiklar. |
| --- | --- |

—

Klarröda äggstockar eller rödaktiga/grå testiklar.

| — | Genomskinligt vitt fettlager. |
| --- | --- |

—

Genomskinligt vitt fettlager.

| — | Vitt fiskkött. |
| --- | --- |

—

Vitt fiskkött.

| — | Frisk, salt, mer eller mindre mogen lukt. |
| --- | --- |

—

Frisk, salt, mer eller mindre mogen lukt.

| — | Fiskkött som har en mör och oljig konsistens. |
| --- | --- |

—

Fiskkött som har en mör och oljig konsistens.

| — | Krämig, något salt, mild smak. |
| --- | --- |

—

Krämig, något salt, mild smak.

Särart

Särarten för ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” härrör från ett antal av dess karaktäristiska kännetecken, nämligen

| — | den särskilda beskaffenheten hos den maatjes-sill som används som råvara, |
| --- | --- |

—

den särskilda beskaffenheten hos den maatjes-sill som används som råvara,

| — | det traditionella holländska sättet att gäla fisken eller skära huvudet av den och lägga in den i saltlake och låta den mogna. |
| --- | --- |

—

det traditionella holländska sättet att gäla fisken eller skära huvudet av den och lägga in den i saltlake och låta den mogna.

”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” får sin särskilda karaktär genom kombinationen av den råvara som används och den traditionella beredningsmetoden.

”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” skiljer sig från böckling (bokking) genom att böcklingen framställs av hel sill som innehåller mjölke eller rom och som röks och saltas. Böckling läggs in i saltlake eller saltas och torkas sedan och röks. Sillen röks vid en temperatur på högst 25 °C, medan ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” bereds genom att sillen gälas eller huvudet avlägsnas och fisken därefter läggs in i saltlake och fryses. Böcklingens mjölke och rom är en riktig delikatess för kännare. Maatjes-sillen som används för ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” innehåller inga påtagliga mängder mjölke eller rom.

”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” skiljer sig från inlagd sill eller rollmops genom att den senare tillverkas av sill som har tömt sin mjölke eller lagt sin rom och är för liten för att man ska kunna framställa ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” av den. En rollmops är en filead inlagd sill som rullats ihop runt ättiksgurka och smålök till en rulle som hålls ihop av en tandpetare.

4.2   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

Som konstaterades i punkt 4.1 fångas ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” i början av fiskesäsongen (maj till augusti) och bereds med hjälp av någon av de metoder som beskrivs nedan.

Urval av maatjes-sillen

Efter fångsten kontrolleras sillen för att bekräfta att den har de kännetecken som anges i punkt 4.1. Fettlagret kontrolleras för att bekräfta att det är genomskinligt vitt. För att kontrollera fortplantningsorganens färg måste sillen öppnas.

Om provet visar att sillen inte är lämplig som maatjes-sill används sillen för något annat ändamål.

Beredning

Beredningen, som omfattar gälning, inläggning och mognad, utförs på det traditionella holländska sättet.

Efter fångsten måste maatjes-sillen gälas eller huvudet avlägsnas. Detta kan göras till sjöss eller på land.

Gälning innebär att sillens gälar och inälvor tas ut, förutom bukspottkörteln. Gälningen automatiseras i allt högre grad men kan fortfarande även utföras med hjälp av en särskild kniv. Fisken tappas effektivt på blod och köttets vithet garanteras. Bukspottkörteln producerar ett enzym som bidrar till sillens matsmältning. Efter fiskens död förändrar enzymet proteinerna i fisken, och därmed inleds den enzymatiska mognadsprocess som ger ”Hollandse maatjesharing” dess särskilda smak, doft och konsistens. Mognadsprocessen innebär att fettrikt fiskkött genomgår autolys (dvs. bryts ner av sig själv) med hjälp av enzymer från bukspottkörteln.

Att avlägsna huvudet ger samma resultat. Man skär då av hela huvudet, men när man gälar sillen låter man huvudet sitta kvar.

Båda dessa tekniker är lika effektiva när det gäller mognadsprocessen.

Mognadsprocessen

Gälade sillar eller sillar vars huvuden avlägsnats får mogna i saltlake. Detta kan göras på följande sätt:

| — | Torrsalt strös över fisken och drar ut fukt och blod för att på det sättet skapa en naturlig saltlake. |
| --- | --- |

—

Torrsalt strös över fisken och drar ut fukt och blod för att på det sättet skapa en naturlig saltlake.

| — | Salt löses upp i vatten så att man får en saltlake, där sedan maatjes-sillarna läggs. Havsvatten med extra salt kan också användas som saltlösning. |
| --- | --- |

—

Salt löses upp i vatten så att man får en saltlake, där sedan maatjes-sillarna läggs. Havsvatten med extra salt kan också användas som saltlösning.

Saltet behöver inte uppfylla några särskilda krav. Inläggningen inleder mognadsprocessen. För att få fram slutprodukten får maatjes-sillarna mogna i kar, hinkar eller baljor med saltlake i enlighet med vad som föredras på marknaden. Mognadsprocessen varar i alltifrån fyra timmar till fyra dagar, beroende på fiskens storlek, vikt och fettinnehåll. Stora sillar får ligga kvar i saltlaken längre än små. Saltet fördröjer mognadsprocessen, så att ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” kan lagras under lång tid utan att dess egenskaper (smak) förändras.

Det finns tre olika tillverkningsmetoder:

| 1. | Gälning till sjöss, då sillen gälas och läggs in/saltas till sjöss för att mognadsprocessen omedelbart ska inledas. Sillen fryses sedan in. |
| --- | --- |

1.

Gälning till sjöss, då sillen gälas och läggs in/saltas till sjöss för att mognadsprocessen omedelbart ska inledas. Sillen fryses sedan in.

| 2. | Gälning på land, då sillen hålls kall i havsvatten och landas omedelbart efter fångsten. Därefter gälas den eller också avlägsnas huvudet, och fisken läggs in/saltas, mognas och fryses ner. |
| --- | --- |

2.

Gälning på land, då sillen hålls kall i havsvatten och landas omedelbart efter fångsten. Därefter gälas den eller också avlägsnas huvudet, och fisken läggs in/saltas, mognas och fryses ner.

| 3. | Sillen fryses först ner (utan någon beredning eller storlekssortering) och tinas sedan upp på land. Först då gälas sillen eller huvudet avlägsnas och fisken läggs in eller torrsaltas, varefter mognadsprocessen inleds. |
| --- | --- |

3.

Sillen fryses först ner (utan någon beredning eller storlekssortering) och tinas sedan upp på land. Först då gälas sillen eller huvudet avlägsnas och fisken läggs in eller torrsaltas, varefter mognadsprocessen inleds.

Alla dessa metoder ger en god ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes”.

Frysningen av sillen är obligatorisk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (3).

”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” får säljas antingen filead eller ofilead. Fisken kan fileas antingen för hand eller med hjälp av maskiner efter en mognadsprocess som varar mellan en och sju dagar vid en temperatur på 0–4 °C. När det gäller gälad fisk kan mognadsprocessen äga rum före och/eller efter frysningen.

Kontroller

Fiskhandlare utför traditionellt följande kontroller på (mogen) ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes”:

| 1. | De luktar på fisken (som vanligen ligger i en hink). Fisken måste lukta färskt och får inte vara härsken. |
| --- | --- |

1.

De luktar på fisken (som vanligen ligger i en hink). Fisken måste lukta färskt och får inte vara härsken.

| 2. | Saltlaken måste ha bra färg och klarhet. Man måste smaka på saltlaken. Saltet och den mogna produkten får inte ha dålig smak. |
| --- | --- |

2.

Saltlaken måste ha bra färg och klarhet. Man måste smaka på saltlaken. Saltet och den mogna produkten får inte ha dålig smak.

| 3. | Fiskhandlarna känner på fisken. Detta görs genom att sillen dras fram och tillbaka mellan fingrarna. Sillen måste ha en fast struktur men ska ändå kännas mjäll. |
| --- | --- |

3.

Fiskhandlarna känner på fisken. Detta görs genom att sillen dras fram och tillbaka mellan fingrarna. Sillen måste ha en fast struktur men ska ändå kännas mjäll.

| 4. | Ett eller två exemplar avlägsnas försiktigt från hinken för att bedömas genom att fileas. Maginnehållet undersöks för att kontrollera om det finns plankton, och underhudsfettet måste bedömas. |
| --- | --- |

4.

Ett eller två exemplar avlägsnas försiktigt från hinken för att bedömas genom att fileas. Maginnehållet undersöks för att kontrollera om det finns plankton, och underhudsfettet måste bedömas.

Det är tradition att bedömningen av en ny fångst förevisas innan det första karet auktioneras ut. Men alla fiskhandlare bedömer fortfarande sina inköp av ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” på samma sätt.

Dessutom utförs stickprov för att bekräfta att

| 1. | namnet används på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

1.

namnet används på ett korrekt sätt,

| 2. | fångstdatumet infaller under perioden från maj till augusti, |
| --- | --- |

2.

fångstdatumet infaller under perioden från maj till augusti,

| 3. | produkten har gälats eller huvudet har avlägsnats, varefter den har lagts in och genomgått mognadsprocessen. |
| --- | --- |

3.

produkten har gälats eller huvudet har avlägsnats, varefter den har lagts in och genomgått mognadsprocessen.

4.3   Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

Traditionell framställningsmetod

Historiker diskuterar fortfarande om det faktiskt var Willem Beukelzoon av Biervliet som uppfann gälningen för sillen. Wierda, en historiker som skrev en bok om uppfinningar och uppfinnare, menade att så var fallet och slog fast att

”bruket att salta sill och annan fisk uppfanns för endast 300 år sedan av en fiskare, en Willem Beukelsen från Biervliet, [...] en stad på det flamländska fastlandet. Han brukade först gäla sillen och sedan salta in den i tunnor, och på detta sätt lossades den. Han dog 1397 och hade två gälningsknivar i sin vapensköld. Han blev berömd och hans grav förevisas fortfarande av lokalbefolkningen. Kejsar Karl V, som var förtjust i sill, [...] hedrade minnet av denne man och färdades därför år 1556 till Biervliet med sin syster Maria, drottning av Ungern, samt drottningen av Frankrike för att besöka hans grav och välsigna hans själ” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Vare sig det verkligen var Beukelzoon som uppfann gälningen av sillen, eller om den utvecklades av olika personer oberoende av varandra på olika platser, har ingen betydelse. På den tiden visste ingen något om enzymatiska effekter och därför var det ingen som i själva verket förstod upptäcktens värde. Gälningen brukade utföras huvudsakligen på land (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes 2004).

Sillfiske på medeltiden dominerades från början av den då danska regionen Skåne. År 1384 var dock en vändpunkt i sillens historia. På den årliga hansadagen vägrade hansastäderna att tillhandahålla fler tjänster till holländska fiskebåtar. Resultatet av detta blev att det framgångsrika sillfisket flyttades till Holland. För holländska sillfiskare, som inte längre var välkomna i Skåne eller i England, fanns det inget alternativ annat än att bereda sillen ombord på båtarna medan de fortfarande var till sjöss. Holländarna fulländade på så sätt sin produkt, vars kvalitet så småningom överträffade den skånska sillen:

”Omständigheterna gjorde att holländarna tvingades att rensa och salta sillen ombord direkt efter fångst, vilket troligtvis förbättrade fiskens kvalitet och hållbarhet betydligt” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011). Stam underströk i sin bok vikten av saltningen. Salt gör att bakterietillväxten hämmas och har i högsta grad bidragit till att förbättra sillens lagringsegenskaper.

Stam underströk i sin bok vikten av saltningen. Salt gör att bakterietillväxten hämmas och har i högsta grad bidragit till att förbättra sillens lagringsegenskaper. Saltningen innebar att båtarna kunde stanna ute längre till sjöss utan att fisken förstördes. Det är ”rensningen”, eller snarare gälningen, som i förlängningen gör ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” till en sådan unik produkt. Ordet ”gälning” kommer från ett ord som betyder ”gälar”, och gälning är när man tar bort inälvorna. Det särskilda med gälningen är att inälvorna inte tas bort helt, som vid rensning. Detta är en avgörande skillnad: när det gäller ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” är den viktigaste faktorn att bukspottkörteln lämnas kvar i fisken. Denna matsmältningskörtel innehåller enzymer som bryter ner proteiner och bidrar till fiskköttets mognad. På våren är maatjes-sillen full av enzymer. Uppfinningen av gälning kombinerat med saltningen gjorde det möjligt att använda större båtar, och mer avlägsna fiskevatten blev tillgängliga. Detta ledde till att mer fisk kunde fångas och landas, och detta ledde i sin tur till större välfärd (Stam, 2011).

De holländska fiskarna vann sin ryktbarhet tack vare att de bytte ut gälningen på land mot gälning till sjöss som en följd av förbudet som infördes 1384. När holländska fiskare inte längre var välkomna i Skåne gälade de sillen till sjöss och saltade den sedan i tunnor. Sill som gälas till sjöss töms mer effektivt på blod, vilket är en stor fördel. Sill som gälas på land töms mindre effektivt på blod eftersom blodet då har hunnit levra sig. Kännare kan alltid avgöra om en sill har gälats på land eller till sjöss. Gälningen av sill till sjöss var en vändpunkt i sillfisket, och Nederländerna rönte stor framgång på grund av detta. Från 1450 och framåt utvecklades industrin till storskaliga ”böjs-fiskerier” (efter sill-böjs, den typ av fartyg som användes), som från 1567 kallades de ”stora fiskerierna”, ett storskaligt kommersiellt sillfiske (Stam 2011). I många årtionden, fram till 1857, hade städerna Schiedam, Vlaardingen och Maassluis (som var kända som ”de tre städerna vid floden Maas”) monopol på gälningen.

Traditionell råvara

På det sena 1970-talet ledde minskande bestånd till införandet av ett förbud mot att fiska Nordsjösill. Grossister från Nederländerna flyttade då till Danmark. Danskarna fiskade i Skagerrak efter en typ av sill som var mycket lik maatjes-sillen från Nordsjön. Vid den tiden kände danskarna fortfarande inte till gälningen och mognadsprocessen. Holländarna använde sina egna väl beprövade sillberedningstekniker på Jylland. Sillfisket i Nordsjön tilläts igen 1983, men i begränsad skala. Holländarna fortsatte dock att köpa och bereda dansk sill. Det är fortfarande samma Nordsjösill som den som brukade fiskas av så många holländska båtar. Några år senare utökade de holländska sillhandlarna sin verksamhet till Norge och, i mindre grad, till Skottland. I Holland firas flaggdagen (Vlaggetjesdag). Detta brukade vara dagen innan sillflottan lämnade hamn. Numera markerar den premiären för ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes”. Första gången som flaggdagen uppmärksammades var 1947. Flottans avfärd hade symbolisk betydelse och väckte optimism hos de fattigare delarna av befolkningen. Premiären för ”Hollandse maatjesharing”/”Hollandse Nieuwe”/”Holländischer Matjes” var ett tecken på att bättre tider hade kommit, och flaggdagen symboliserade detta.

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

---

Rättelser

| 1.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/15

---

Rättelse till uppdatering av bilaga II och av tabellerna 1 och 2 i bilaga IIIb med avseende på gällande värden i euro i enlighet med artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG, ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/76/EU

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 101 av den 17 mars 2016
  )

(2016/C 194/07)

Sidan 1, bilaga II, tabellen

I stället för:

| | ”högst 3 axlar | minst 4 axlar |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV och mindre förorenande | 884 | 1 475 |

”högst 3 axlar

minst 4 axlar

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV och mindre förorenande

884

1 475

Per månad och vecka

Högsta avgiftssats per månad och vecka ska stå i proportion till den tid infrastrukturen används.

Per dag

Vägavgiften per dag är 13 euro för samtliga fordonskategorier.”

ska det stå:

ska det stå

| | ”högst 3 axlar | minst 4 axlar |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV och mindre förorenande | 842 | 1 404 |

”högst 3 axlar

minst 4 axlar

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV och mindre förorenande

842

1 404

Per månad och vecka

Högsta avgiftssats per månad och vecka ska stå i proportion till den tid infrastrukturen används.

Per dag

Avgiften per dag är 12 euro för samtliga fordonskategorier.”

Sidan 2, bilaga IIIb

| a) | I stället för:
  ”Tabell 1


  Maximal kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter








  Cent/fordonskilometer | Vägar i tätort
  (inbegripet motorvägar) | Interurbana vägar
  (inbegripet motorvägar) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  efter den 31 december 2013 | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  efter den 31 december 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Mindre förorenande än euro VI | 0 | 0” |

a)

I stället för:

I stället för

”Tabell 1

Tabell 1

Maximal kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter

Maximal kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter

Cent/fordonskilometer

Vägar i tätort

(inbegripet motorvägar)

Interurbana vägar

(inbegripet motorvägar)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

efter den 31 december 2013

0

0

3,5

2,3

EURO VI

efter den 31 december 2017

0

0

2,3

1,2

Mindre förorenande än euro VI

0

0”

ska det stå:

ska det stå

”Tabell 1

Maximal kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter

| Cent/fordonskilometer | Vägar i tätort
  (inbegripet motorvägar) | Interurbana vägar
  (inbegripet motorvägar) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  efter den 31 december 2013 | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  efter den 31 december 2017 | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Mindre förorenande än EURO VI | 0 | 0” |

Cent/fordonskilometer

Vägar i tätort

(inbegripet motorvägar)

Interurbana vägar

(inbegripet motorvägar)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

efter den 31 december 2013

0

0

3,2

2,2

EURO VI

efter den 31 december 2017

0

0

2,2

1,1

Mindre förorenande än EURO VI

0

0”

| b) | I stället för:
  ”Tabell 2


  Maximal kostnad för buller som får täckas av avgifter








  Cent/fordonskilometer | Dag | Natt |
| --- | --- | --- | --- |
| Vägar i tätort
  (inbegripet motorvägar) | 1,22 | 2,23 |
| Interurbana vägar
  (inbegripet motorvägar) | 0,23 | 0,35 ” |

b)

I stället för:

I stället för

”Tabell 2

Tabell 2

Maximal kostnad för buller som får täckas av avgifter

Maximal kostnad för buller som får täckas av avgifter

Cent/fordonskilometer

Dag

Natt

Vägar i tätort

(inbegripet motorvägar)

1,22

2,23

Interurbana vägar

(inbegripet motorvägar)

0,23

0,35 ”

ska det stå:

ska det stå

”Tabell 2

Maximal kostnad för buller som får täckas av avgifter

| Cent/fordonskilometer | Dag | Natt |
| --- | --- | --- |
| Vägar i tätort
  (inbegripet motorvägar) | 1,17 | 2,12 |
| Interurbana vägar
  (inbegripet motorvägar) | 0,22 | 0,32 ” |

Cent/fordonskilometer

Dag

Natt

Vägar i tätort

(inbegripet motorvägar)

1,17

2,12

Interurbana vägar

(inbegripet motorvägar)

0,22

0,32 ”

---