# Europeiska unionens C 193/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 193 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången31 maj 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 193

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången31 maj 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Den parlamentariska församlingen Euronests |
| 2016/C 193/01 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om EU-medlemsstaternas och de östeuropeiska partnerländernas gemensamma ståndpunkter och farhågor om utrikespolitiken och de externa hoten mot deras säkerhet | 1 |
| 2016/C 193/02 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om EU:s fleråriga budgetram och dess inverkan på det ekonomiska samarbetet mellan länderna inom det östliga partnerskapet | 10 |
| 2016/C 193/03 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet | 13 |
| 2016/C 193/04 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen | 17 |
| 2016/C 193/05 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om fallet Nadja Savtjenko | 23 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronests

2016/C 193/01

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om EU-medlemsstaternas och de östeuropeiska partnerländernas gemensamma ståndpunkter och farhågor om utrikespolitiken och de externa hoten mot deras säkerhet

1

2016/C 193/02

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om EU:s fleråriga budgetram och dess inverkan på det ekonomiska samarbetet mellan länderna inom det östliga partnerskapet

10

2016/C 193/03

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet

13

2016/C 193/04

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen

17

2016/C 193/05

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om fallet Nadja Savtjenko

23

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronests

| 31.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/1

---

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONESTS RESOLUTION (1)

om EU-medlemsstaternas och de östeuropeiska partnerländernas gemensamma ståndpunkter och farhågor om utrikespolitiken och de externa hoten mot deras säkerhet

(2016/C 193/01)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Riga den 21 och 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Riga den 21 och 22 maj 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2015 om den strategiska militära situationen i Svartahavsbäckenet till följd av Rysslands olagliga annektering av Krim (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2015 om den strategiska militära situationen i Svartahavsbäckenet till följd av Rysslands olagliga annektering av Krim (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (COM(2015) 185), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (COM(2015) 185), och av följande skäl:

| A. | Det internationella säkerhetsläget i Europa har förändrats dramatiskt under de senaste åren till följd av en betydligt större global oordning och framväxten av nya regionala och lokala konflikter i Mellanöstern, Nordafrika och Östeuropa. Dessa ihållande konflikter och brott mot de mänskliga rättigheterna i de krigsdrabbade regionerna har gett upphov till folkvandringar utan motstycke, där människor söker skydd i grannländerna och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Det internationella säkerhetsläget i Europa har förändrats dramatiskt under de senaste åren till följd av en betydligt större global oordning och framväxten av nya regionala och lokala konflikter i Mellanöstern, Nordafrika och Östeuropa. Dessa ihållande konflikter och brott mot de mänskliga rättigheterna i de krigsdrabbade regionerna har gett upphov till folkvandringar utan motstycke, där människor söker skydd i grannländerna och EU:s medlemsstater.

| B. | I enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen har EU åtagit sig att främja effektiv multilateralism som en modell för globalt styre. FN utgör ett unikt mellanstatligt forum där medlemsstaterna kan föra diskussioner och vidta gemensamma åtgärder som rör globala frågor, såsom fred och säkerhet, mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, nedrustning och terrorism. EU och dess medlemsstater har tillsammans med sina partner och likasinnade länder engagerat sig på ett konstruktivt sätt i FN och andra internationella forum för att finna svar på frågor av globalt och regionalt intresse och frågor som rör internationell rätt. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen har EU åtagit sig att främja effektiv multilateralism som en modell för globalt styre. FN utgör ett unikt mellanstatligt forum där medlemsstaterna kan föra diskussioner och vidta gemensamma åtgärder som rör globala frågor, såsom fred och säkerhet, mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande, nedrustning och terrorism. EU och dess medlemsstater har tillsammans med sina partner och likasinnade länder engagerat sig på ett konstruktivt sätt i FN och andra internationella forum för att finna svar på frågor av globalt och regionalt intresse och frågor som rör internationell rätt.

| C. | Syftet med den europeiska grannskapspolitiken var att stärka EU:s partnerskap med grannländerna för att kunna utveckla ett område präglat av gemensam respekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, stabilitet och säkerhet och gemensamt välstånd. |
| --- | --- |

C.

Syftet med den europeiska grannskapspolitiken var att stärka EU:s partnerskap med grannländerna för att kunna utveckla ett område präglat av gemensam respekt för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, stabilitet och säkerhet och gemensamt välstånd.

| D. | Europarådets Venedigkommission besitter erfarenhet och sakkunskap på området statsrätt. |
| --- | --- |

D.

Europarådets Venedigkommission besitter erfarenhet och sakkunskap på området statsrätt.

| E. | Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

E.

Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt samt grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| F. | När Georgien, Moldavien och Ukraina undertecknade bilaterala associeringsavtal med EU åtog de sig, tillsammans med EU, att främja, bevara och stärka freden och stabiliteten regionalt och internationellt som ett av målen för politisk associering. |
| --- | --- |

F.

När Georgien, Moldavien och Ukraina undertecknade bilaterala associeringsavtal med EU åtog de sig, tillsammans med EU, att främja, bevara och stärka freden och stabiliteten regionalt och internationellt som ett av målen för politisk associering.

| G. | Sedan viseringsdialogen mellan EU och Georgien inleddes i juni 2012 har Georgien vidtagit alla nödvändiga reformer för att effektivt och varaktigt nå upp till samtliga riktmärken inom de fyra områdena i den andra fasen av färdplanen för viseringsliberalisering. Detta betonas i kommissionens fjärde och sista lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om Georgiens framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering, som antogs den 18 december 2015. Georgien har i enlighet med färdplanen genomfört en rad rättsliga och institutionella reformer inom följande områden: dokumentsäkerhet, gränsförvaltning, migrationshantering och asyl, allmän ordning och säkerhet (bekämpning av organiserad brottslighet, korruption, människohandel, penningtvätt och narkotika, rättsligt samarbete och brottsbekämpande samarbete, skydd av personuppgifter samt skydd av mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter). |
| --- | --- |

G.

Sedan viseringsdialogen mellan EU och Georgien inleddes i juni 2012 har Georgien vidtagit alla nödvändiga reformer för att effektivt och varaktigt nå upp till samtliga riktmärken inom de fyra områdena i den andra fasen av färdplanen för viseringsliberalisering. Detta betonas i kommissionens fjärde och sista lägesrapport till Europaparlamentet och rådet om Georgiens framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering, som antogs den 18 december 2015. Georgien har i enlighet med färdplanen genomfört en rad rättsliga och institutionella reformer inom följande områden: dokumentsäkerhet, gränsförvaltning, migrationshantering och asyl, allmän ordning och säkerhet (bekämpning av organiserad brottslighet, korruption, människohandel, penningtvätt och narkotika, rättsligt samarbete och brottsbekämpande samarbete, skydd av personuppgifter samt skydd av mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter).

| H. | Den 18 december 2015 offentliggjorde kommissionen sin sjätte och sista lägesrapport om Ukrainas genomförande av färdplanen för viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

H.

Den 18 december 2015 offentliggjorde kommissionen sin sjätte och sista lägesrapport om Ukrainas genomförande av färdplanen för viseringsliberalisering.

| I. | Den 7 december 2015 inledde EU och Armenien förhandlingar på hög nivå om ett nytt, omfattande ramavtal om politiskt, ekonomiskt och sektorsövergripande samarbete. |
| --- | --- |

I.

Den 7 december 2015 inledde EU och Armenien förhandlingar på hög nivå om ett nytt, omfattande ramavtal om politiskt, ekonomiskt och sektorsövergripande samarbete.

| J. | Som betonas i den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet den 21 och 22 maj 2015 har Rysslands angreppshandlingar mot Ukraina och Georgien visat att de grundläggande principerna om suveränitet och territoriell integritet samt internationellt erkända gränser inte kan tas för givna på 2000-talet. |
| --- | --- |

J.

Som betonas i den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet den 21 och 22 maj 2015 har Rysslands angreppshandlingar mot Ukraina och Georgien visat att de grundläggande principerna om suveränitet och territoriell integritet samt internationellt erkända gränser inte kan tas för givna på 2000-talet.

| K. | Inflödet av ammunition, vapen och terroriststridande från Ryssland till de områden som kontrolleras av de olagliga väpnade grupperna i Ukraina har skördat många offer och resulterat i över två miljoner internflyktingar och flyktingar samt en ihållande humanitär kris. |
| --- | --- |

K.

Inflödet av ammunition, vapen och terroriststridande från Ryssland till de områden som kontrolleras av de olagliga väpnade grupperna i Ukraina har skördat många offer och resulterat i över två miljoner internflyktingar och flyktingar samt en ihållande humanitär kris.

| L. | Ryssland fortsätter att ockupera de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien och har vidtagit ytterligare åtgärder för en faktisk annektering av dessa områden, i strid med grundläggande folkrättsliga normer och principer. Etnisk rensning och påtvingade folkomflyttningar har ägt rum i de områden som i praktiken styrs av ockupationsmakten, som också bär ansvaret för människorättskränkningarna i dessa områden, bland annat kränkningar av rätten till fri rörlighet, kontakter mellan människor och undervisning på modersmålet. |
| --- | --- |

L.

Ryssland fortsätter att ockupera de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien och har vidtagit ytterligare åtgärder för en faktisk annektering av dessa områden, i strid med grundläggande folkrättsliga normer och principer. Etnisk rensning och påtvingade folkomflyttningar har ägt rum i de områden som i praktiken styrs av ockupationsmakten, som också bär ansvaret för människorättskränkningarna i dessa områden, bland annat kränkningar av rätten till fri rörlighet, kontakter mellan människor och undervisning på modersmålet.

| M. | Rysslands tillfälliga ockupation av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, liksom landets militära angrepp mot ukrainska Donbass, har lett till betydande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på de ockuperade områdena. |
| --- | --- |

M.

Rysslands tillfälliga ockupation av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, liksom landets militära angrepp mot ukrainska Donbass, har lett till betydande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna på de ockuperade områdena.

| N. | Ryssland och EU har infört handelsembargon mot varandra. Utan rättslig grund har Ryssland dessutom genomfört godtyckliga åtgärder, som kränker universella normer och brister i öppenhet, för att svartlista flera EU-politiker genom att neka dem tillträde till ryskt territorium. |
| --- | --- |

N.

Ryssland och EU har infört handelsembargon mot varandra. Utan rättslig grund har Ryssland dessutom genomfört godtyckliga åtgärder, som kränker universella normer och brister i öppenhet, för att svartlista flera EU-politiker genom att neka dem tillträde till ryskt territorium.

| O. | Konflikter på de östeuropeiska partnerländernas territorier gör dessa länder mer sårbara för politisk instabilitet och hotar allvarligt den ekonomiska och sociala situationen i dessa länder. Dessutom utgör dessa konfliktdrabbade områden på och kring den europeiska kontinenten en allvarlig fara för säkerheten i EU och dess partnerländer. |
| --- | --- |

O.

Konflikter på de östeuropeiska partnerländernas territorier gör dessa länder mer sårbara för politisk instabilitet och hotar allvarligt den ekonomiska och sociala situationen i dessa länder. Dessutom utgör dessa konfliktdrabbade områden på och kring den europeiska kontinenten en allvarlig fara för säkerheten i EU och dess partnerländer.

| P. | Nordafrika och Mellanöstern har drabbats hårt av oroligheter, våld och inbördeskrig. Fattigdom, resursbrist, klimatförändringarnas följder, brott mot mänskliga rättigheter och ekonomisk stagnation innebär stora påfrestningar för befolkningen på många håll på den afrikanska kontinenten och i Mellanöstern, särskilt för minoriteter som kristna och yazidier, som tvingas fly från sina hem. |
| --- | --- |

P.

Nordafrika och Mellanöstern har drabbats hårt av oroligheter, våld och inbördeskrig. Fattigdom, resursbrist, klimatförändringarnas följder, brott mot mänskliga rättigheter och ekonomisk stagnation innebär stora påfrestningar för befolkningen på många håll på den afrikanska kontinenten och i Mellanöstern, särskilt för minoriteter som kristna och yazidier, som tvingas fly från sina hem.

| Q. | I september 2014 bildades en bred internationell koalition som har som syfte att besegra den terroristorganisation som kallar sig för Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil/Daish). |
| --- | --- |

Q.

I september 2014 bildades en bred internationell koalition som har som syfte att besegra den terroristorganisation som kallar sig för Islamiska staten i Irak och Levanten (Isil/Daish).

| R. | Partnerländerna har samarbetat med EU inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), i synnerhet när det gäller GSFP-stöd till reformer av säkerhetssektorn i partnerländerna. |
| --- | --- |

R.

Partnerländerna har samarbetat med EU inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), i synnerhet när det gäller GSFP-stöd till reformer av säkerhetssektorn i partnerländerna.

| S. | Under 2005 ingick Ukraina ett ramavtal med EU om deltagande i EU-ledda krishanteringsoperationer. Georgien och Moldavien ingick ett likadant avtal under 2012. Under 2014 deltog Ukraina i EU-stridsgruppernas aktiviteter och bidrog med en fregatt till den EU-ledda marina styrkan Eunavfor Somalia – Atlantainsatsen. Även Moldavien och Georgien deltog i EU-ledda GSFP-uppdrag för första gången under 2014, nämligen i EU:s utbildningsuppdrag i Mali (EUTM Mali) och EU:s militära insats i Centralafrikanska republiken (Eufor RCA). |
| --- | --- |

S.

Under 2005 ingick Ukraina ett ramavtal med EU om deltagande i EU-ledda krishanteringsoperationer. Georgien och Moldavien ingick ett likadant avtal under 2012. Under 2014 deltog Ukraina i EU-stridsgruppernas aktiviteter och bidrog med en fregatt till den EU-ledda marina styrkan Eunavfor Somalia – Atlantainsatsen. Även Moldavien och Georgien deltog i EU-ledda GSFP-uppdrag för första gången under 2014, nämligen i EU:s utbildningsuppdrag i Mali (EUTM Mali) och EU:s militära insats i Centralafrikanska republiken (Eufor RCA).

| T. | EU:s medlemsstater och samtliga partnerländer är parter i multilaterala nedrustningsfördrag om massförstörelsevapen, såsom fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och konventionerna om kemiska och biologiska vapen. Dessutom har 17 EU-medlemsstater, och samtliga partnerländer, undertecknat det anpassade fördraget om konventionella styrkor i Europa. |
| --- | --- |

T.

EU:s medlemsstater och samtliga partnerländer är parter i multilaterala nedrustningsfördrag om massförstörelsevapen, såsom fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och konventionerna om kemiska och biologiska vapen. Dessutom har 17 EU-medlemsstater, och samtliga partnerländer, undertecknat det anpassade fördraget om konventionella styrkor i Europa.

| U. | I den av kommissionen föreslagna europeiska säkerhetsagendan för 2015–2020 anges tre prioriteringar, nämligen att ta itu med terrorism och förebygga radikalisering, störa den organiserade brottsligheten och bekämpa it-brottsligheten. |
| --- | --- |

U.

I den av kommissionen föreslagna europeiska säkerhetsagendan för 2015–2020 anges tre prioriteringar, nämligen att ta itu med terrorism och förebygga radikalisering, störa den organiserade brottsligheten och bekämpa it-brottsligheten.

| V. | Några av EU:s medlemsstater, partnerländer och grannländer har utsatts för angrepp utifrån, terroristattacker, organiserad gränsöverskridande brottslighet och it-brottslighet, som i vissa av dessa länder har kopplingar till våldsam politisk extremism och religiös radikalism. Isil/Daish har stått bakom attacker på EU-medlemsstaters territorium. |
| --- | --- |

V.

Några av EU:s medlemsstater, partnerländer och grannländer har utsatts för angrepp utifrån, terroristattacker, organiserad gränsöverskridande brottslighet och it-brottslighet, som i vissa av dessa länder har kopplingar till våldsam politisk extremism och religiös radikalism. Isil/Daish har stått bakom attacker på EU-medlemsstaters territorium.

| W. | EU och Förenta staterna har inlett förhandlingar om ett nytt handelsavtal, nämligen det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). |
| --- | --- |

W.

EU och Förenta staterna har inlett förhandlingar om ett nytt handelsavtal, nämligen det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP).

| X. | Det djupgående och omfattande frihandelsavtalet mellan EU och Ukraina trädde i kraft den 1 januari 2016. Sedan dess har Ryssland infört ekonomiska sanktioner mot Ukraina, bland annat restriktioner för transitering av varor mellan Ukraina och Centralasien genom Ryssland. |
| --- | --- |

X.

Det djupgående och omfattande frihandelsavtalet mellan EU och Ukraina trädde i kraft den 1 januari 2016. Sedan dess har Ryssland infört ekonomiska sanktioner mot Ukraina, bland annat restriktioner för transitering av varor mellan Ukraina och Centralasien genom Ryssland.

| Y. | De flesta av EU:s medlemsstater och partnerländer är beroende av extern energiförsörjning, vilket gör att energitillgången spelar en avgörande roll för den geopolitiska situationen i Europa. EU:s och dess partnerländers energipolitik får inte underminera de värderingar som ligger till grund för det östliga partnerskapet eller samstämmigheten i de respektive ländernas utrikespolitik. |
| --- | --- |

Y.

De flesta av EU:s medlemsstater och partnerländer är beroende av extern energiförsörjning, vilket gör att energitillgången spelar en avgörande roll för den geopolitiska situationen i Europa. EU:s och dess partnerländers energipolitik får inte underminera de värderingar som ligger till grund för det östliga partnerskapet eller samstämmigheten i de respektive ländernas utrikespolitik.

| Z. | Förenta staterna, Iran, Ryssland och andra aktörer är direkt eller indirekt inblandade i de regionala konflikterna i Syrien och Irak och skulle därför kunna bidra till politiska lösningar för att få slut på dessa konflikter. |
| --- | --- |

Z.

Förenta staterna, Iran, Ryssland och andra aktörer är direkt eller indirekt inblandade i de regionala konflikterna i Syrien och Irak och skulle därför kunna bidra till politiska lösningar för att få slut på dessa konflikter.

| AA. | Den utdragna instabiliteten och det eskalerande våldet i Libyen utgör en stor säkerhetsrisk för Europa som helhet. |
| --- | --- |

AA.

Den utdragna instabiliteten och det eskalerande våldet i Libyen utgör en stor säkerhetsrisk för Europa som helhet.

| BB. | Under mötet i Wien den 14 juli 2015 nådde Iran, EU, Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Kina, Ryssland och Förenta staterna (E3 + 3) en överenskommelse om den iranska kärnenergifrågan som gör det möjligt att gradvis upphäva FN:s säkerhetsråds sanktioner samt multilaterala och nationella sanktioner kopplade till Irans kärntekniska program. |
| --- | --- |

BB.

Under mötet i Wien den 14 juli 2015 nådde Iran, EU, Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Kina, Ryssland och Förenta staterna (E3 + 3) en överenskommelse om den iranska kärnenergifrågan som gör det möjligt att gradvis upphäva FN:s säkerhetsråds sanktioner samt multilaterala och nationella sanktioner kopplade till Irans kärntekniska program.

| 1. | Euronest påminner om att det östliga partnerskapet bygger på ett ömsesidigt åtagande för gemensamma värderingar, bland annat demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, samt för de folkrättsliga principerna och grundläggande friheterna, liksom för stabilitet, säkerhet och välstånd i EU, de östeuropeiska partnerländerna och på hela den europeiska kontinenten. Euronest pekar på det ansvar som varje östligt partnerland har att se till att en gedigen reformprocess införs och genomförs samt att bekämpa korruption. Euronest framhåller EU:s stödjande roll i detta avseende. |
| --- | --- |

1.

Euronest påminner om att det östliga partnerskapet bygger på ett ömsesidigt åtagande för gemensamma värderingar, bland annat demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, samt för de folkrättsliga principerna och grundläggande friheterna, liksom för stabilitet, säkerhet och välstånd i EU, de östeuropeiska partnerländerna och på hela den europeiska kontinenten. Euronest pekar på det ansvar som varje östligt partnerland har att se till att en gedigen reformprocess införs och genomförs samt att bekämpa korruption. Euronest framhåller EU:s stödjande roll i detta avseende.

| 2. | Euronest konstaterar att resultatet från översynen av den europeiska grannskapspolitiken kommer att utgöra en grund för en allvarlig diskussion under 2016 om hur en differentierad strategi kan omsättas i praktiken när det gäller de tre östeuropeiska partnerländer som har associeringsavtal med EU. |
| --- | --- |

2.

Euronest konstaterar att resultatet från översynen av den europeiska grannskapspolitiken kommer att utgöra en grund för en allvarlig diskussion under 2016 om hur en differentierad strategi kan omsättas i praktiken när det gäller de tre östeuropeiska partnerländer som har associeringsavtal med EU.

| 3. | Euronest delar uppfattningen att EU och dess partnerländer står inför flera säkerhetsutmaningar samtidigt, som blir alltmer komplexa till sin natur, i en miljö som präglas av en globaliserad ekonomi, klimatförändringar, internationell rörlighet, digitalisering, demografiska förändringar och migration samt av hoten från både traditionella statliga aktörer och icke-statliga organisationer som stöder terrorism och internationell brottslighet. |
| --- | --- |

3.

Euronest delar uppfattningen att EU och dess partnerländer står inför flera säkerhetsutmaningar samtidigt, som blir alltmer komplexa till sin natur, i en miljö som präglas av en globaliserad ekonomi, klimatförändringar, internationell rörlighet, digitalisering, demografiska förändringar och migration samt av hoten från både traditionella statliga aktörer och icke-statliga organisationer som stöder terrorism och internationell brottslighet.

| 4. | Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att stärka sina politiska förbindelser och att söka uppnå konvergens och öka samstämmigheten mellan sina respektive utrikespolitiska strategier för att ta itu med gemensamma utmaningar och slå vakt om sin säkerhet. Euronest betonar att man bör prioritera gemensamma ansträngningar för att återställa den europeiska säkerhetsordningen enligt internationell rätt. Euronest understryker att en sådan ordning måste grunda sig på demokratiska principer, rättsstatsprincipen, grundläggande värderingar, respekt för mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter, suveränitet, självständighet och gränsers okränkbarhet. |
| --- | --- |

4.

Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att stärka sina politiska förbindelser och att söka uppnå konvergens och öka samstämmigheten mellan sina respektive utrikespolitiska strategier för att ta itu med gemensamma utmaningar och slå vakt om sin säkerhet. Euronest betonar att man bör prioritera gemensamma ansträngningar för att återställa den europeiska säkerhetsordningen enligt internationell rätt. Euronest understryker att en sådan ordning måste grunda sig på demokratiska principer, rättsstatsprincipen, grundläggande värderingar, respekt för mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter, suveränitet, självständighet och gränsers okränkbarhet.

| 5. | Euronest påminner om vikten av att återuppta dialogen med det civila samhället för att få ett brett stöd för eventuella brottsbekämpande reformer. |
| --- | --- |

5.

Euronest påminner om vikten av att återuppta dialogen med det civila samhället för att få ett brett stöd för eventuella brottsbekämpande reformer.

| 6. | Euronest avvisar tanken på en ny uppdelning av den europeiska kontinenten i inflytelsesfärer tillhörande stormakterna, såsom Rysslands politik och handlingar föreslår. Euronest bekräftar principen om varje lands suveräna rätt att fritt och demokratiskt besluta om sin utrikes- och säkerhetspolitik och sina militära allianser. Euronest betonar att i enlighet med de principer som anges i artikel I i Helsingforsslutakten från 1975 har varje land i Europa rätt att själv välja om det vill ansluta sig till något alliansfördrag, inklusive Natos grundfördrag. |
| --- | --- |

6.

Euronest avvisar tanken på en ny uppdelning av den europeiska kontinenten i inflytelsesfärer tillhörande stormakterna, såsom Rysslands politik och handlingar föreslår. Euronest bekräftar principen om varje lands suveräna rätt att fritt och demokratiskt besluta om sin utrikes- och säkerhetspolitik och sina militära allianser. Euronest betonar att i enlighet med de principer som anges i artikel I i Helsingforsslutakten från 1975 har varje land i Europa rätt att själv välja om det vill ansluta sig till något alliansfördrag, inklusive Natos grundfördrag.

| 7. | Euronest anser att FN:s demokratiska styrning bör stärkas. Euronest uppmanar därför FN:s medlemsstater att reformera FN:s säkerhetsråd, så att det bättre återspeglar den nya situationen i världen, och att öka säkerhetsrådets effektivitet. |
| --- | --- |

7.

Euronest anser att FN:s demokratiska styrning bör stärkas. Euronest uppmanar därför FN:s medlemsstater att reformera FN:s säkerhetsråd, så att det bättre återspeglar den nya situationen i världen, och att öka säkerhetsrådets effektivitet.

| 8. | Euronest värdesätter Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) som ett inkluderande forum för en dialog om säkerhetsfrågor och konfliktlösning. Euronest efterlyser ett återupplivande av OSSE och motsvarande politiska och ekonomiska stöd. Euronest understryker vikten av ytterligare samarbete mellan EU, dess medlemsstater, de östeuropeiska partnerländerna, FN och OSSE, samt betydelsen av gemensamma ansträngningar för att hantera krissituationer och finna fredliga lösningar på konflikter i Europa. Euronest beklagar dock att inga betydande framsteg har gjorts med att finna fredliga och omfattande lösningar på de så kallade frusna konflikter som pågår i flertalet östeuropeiska partnerländer och efterlyser effektivare och mer resultatinriktade åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Euronest värdesätter Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) som ett inkluderande forum för en dialog om säkerhetsfrågor och konfliktlösning. Euronest efterlyser ett återupplivande av OSSE och motsvarande politiska och ekonomiska stöd. Euronest understryker vikten av ytterligare samarbete mellan EU, dess medlemsstater, de östeuropeiska partnerländerna, FN och OSSE, samt betydelsen av gemensamma ansträngningar för att hantera krissituationer och finna fredliga lösningar på konflikter i Europa. Euronest beklagar dock att inga betydande framsteg har gjorts med att finna fredliga och omfattande lösningar på de så kallade frusna konflikter som pågår i flertalet östeuropeiska partnerländer och efterlyser effektivare och mer resultatinriktade åtgärder.

| 9. | Euronest anser att situationen med flyktingar, fördrivna personer och migrationsströmmar kräver en gemensam och holistisk syn på utrikes- och migrationspolitiken, som omfattar utveckling, konfliktförebyggande och konfliktlösning, krishantering, bördefördelning, humanitärt bistånd och gemensamma ansträngningar för att lindra bördan. Euronest betonar att det är absolut nödvändigt att EU samarbetar med sina grannar för att kunna hantera flyktingkrisen på ett effektivt sätt och samtidigt skydda den fria rörlighet för personer som uppnåtts genom den europeiska integrationen. Euronest betonar dessutom behovet av att man tar fram särskilda förfaranden för tidig upptäckt, registrering och dokumentation av internflyktingbarn som kommer ensamma eller som skiljts från sin familj, samt av andra utsatta grupper, och ser till att dessa personer kan få stöd och ta del av tjänster. |
| --- | --- |

9.

Euronest anser att situationen med flyktingar, fördrivna personer och migrationsströmmar kräver en gemensam och holistisk syn på utrikes- och migrationspolitiken, som omfattar utveckling, konfliktförebyggande och konfliktlösning, krishantering, bördefördelning, humanitärt bistånd och gemensamma ansträngningar för att lindra bördan. Euronest betonar att det är absolut nödvändigt att EU samarbetar med sina grannar för att kunna hantera flyktingkrisen på ett effektivt sätt och samtidigt skydda den fria rörlighet för personer som uppnåtts genom den europeiska integrationen. Euronest betonar dessutom behovet av att man tar fram särskilda förfaranden för tidig upptäckt, registrering och dokumentation av internflyktingbarn som kommer ensamma eller som skiljts från sin familj, samt av andra utsatta grupper, och ser till att dessa personer kan få stöd och ta del av tjänster.

| 10. | Euronest framhåller att fri och hållbar internationell handel är en drivkraft för tillväxt. Euronest betonar därför vikten av att man upprättar förbindelser för fri och rättvis handel och främjar utländska investeringar mellan EU och de östeuropeiska partnerländerna för att bidra till politisk konvergens och ekonomisk integration. |
| --- | --- |

10.

Euronest framhåller att fri och hållbar internationell handel är en drivkraft för tillväxt. Euronest betonar därför vikten av att man upprättar förbindelser för fri och rättvis handel och främjar utländska investeringar mellan EU och de östeuropeiska partnerländerna för att bidra till politisk konvergens och ekonomisk integration.

| 11. | Euronest uppmanar partnerländerna att genomföra reformer som garanterar rättsväsendets oberoende. Euronest uppmanar dessutom partnerländerna att förhindra politiska krafter från att utnyttja rättssystem för att skipa selektiv rättvisa. |
| --- | --- |

11.

Euronest uppmanar partnerländerna att genomföra reformer som garanterar rättsväsendets oberoende. Euronest uppmanar dessutom partnerländerna att förhindra politiska krafter från att utnyttja rättssystem för att skipa selektiv rättvisa.

| 12. | Euronest understryker att mediernas oberoende från politiska intressen är nyckeln till mångfald i medielandskapet. Euronest anser att oberoende medier är den viktigaste kraften mot desinformation och propaganda. Euronest uppmanar därför partnerländerna att upphöra med åtgärder som äventyrar sådana mediers integritet. Euronest föreslår att Europarådets Venedigkommission bistår partnerländer i detta avseende. |
| --- | --- |

12.

Euronest understryker att mediernas oberoende från politiska intressen är nyckeln till mångfald i medielandskapet. Euronest anser att oberoende medier är den viktigaste kraften mot desinformation och propaganda. Euronest uppmanar därför partnerländerna att upphöra med åtgärder som äventyrar sådana mediers integritet. Euronest föreslår att Europarådets Venedigkommission bistår partnerländer i detta avseende.

| 13. | Euronest konstaterar att partnerländer måste ta hänsyn till olika utrikespolitiska alternativ när de skapar handelsförbindelser med EU och sina övriga grannar. Euronest understryker att de djupgående och omfattande frihandelsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, syftar till att avsevärt fördjupa förbindelserna och att öka handeln och de utländska investeringarna mellan de undertecknande parterna. Euronest betonar att djupgående och omfattande frihandelsavtal och fördjupade handelsförbindelser med andra parter inte utesluter varandra. Euronest anser att djupgående och omfattande frihandelsavtal inte är det enda alternativet för EU:s handelspolitik gentemot de östeuropeiska partnerländerna. Euronest uppmanar därför EU att tillsammans med sina partnerländer erbjuda alternativa handelsåtgärder som är anpassade till respektive lands behov och begränsningar. Euronest fördömer de handelsrepressalier som Ryssland införde mot Ukraina efter ikraftträdandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet. Euronest uppmanar kommissionen att vidta tillfälliga motåtgärder för att minimera de negativa effekterna av de ryska handelssanktionerna mot Ukraina. |
| --- | --- |

13.

Euronest konstaterar att partnerländer måste ta hänsyn till olika utrikespolitiska alternativ när de skapar handelsförbindelser med EU och sina övriga grannar. Euronest understryker att de djupgående och omfattande frihandelsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, syftar till att avsevärt fördjupa förbindelserna och att öka handeln och de utländska investeringarna mellan de undertecknande parterna. Euronest betonar att djupgående och omfattande frihandelsavtal och fördjupade handelsförbindelser med andra parter inte utesluter varandra. Euronest anser att djupgående och omfattande frihandelsavtal inte är det enda alternativet för EU:s handelspolitik gentemot de östeuropeiska partnerländerna. Euronest uppmanar därför EU att tillsammans med sina partnerländer erbjuda alternativa handelsåtgärder som är anpassade till respektive lands behov och begränsningar. Euronest fördömer de handelsrepressalier som Ryssland införde mot Ukraina efter ikraftträdandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet. Euronest uppmanar kommissionen att vidta tillfälliga motåtgärder för att minimera de negativa effekterna av de ryska handelssanktionerna mot Ukraina.

| 14. | Euronest gläds åt kommissionens positiva bedömning av Ukrainas och Georgiens framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering. Euronest uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram nödvändiga lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och uppmanar rådet att avskaffa visumkravet för ukrainska medborgare. |
| --- | --- |

14.

Euronest gläds åt kommissionens positiva bedömning av Ukrainas och Georgiens framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering. Euronest uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram nödvändiga lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och uppmanar rådet att avskaffa visumkravet för ukrainska medborgare.

| 15. | Euronest uppmanar EU och Förenta staterna att inleda diskussioner med de östeuropeiska partnerländerna – på ett öppet och transparent sätt där alla berörda parter och det civila samhället deltar – om hur TTIP kan gynna deras ekonomier och hur de senare skulle kunna få bättre tillgång till marknader på båda sidor av Atlanten. |
| --- | --- |

15.

Euronest uppmanar EU och Förenta staterna att inleda diskussioner med de östeuropeiska partnerländerna – på ett öppet och transparent sätt där alla berörda parter och det civila samhället deltar – om hur TTIP kan gynna deras ekonomier och hur de senare skulle kunna få bättre tillgång till marknader på båda sidor av Atlanten.

Hållning beträffande Ryssland, Turkiet och Iran

| 16. | Euronest fördömer propaganda- och desinformationspolitik, liksom konfrontationspolitik och politiska eller ekonomiska påtryckningar. Euronest uttrycker sitt stöd för EU:s strategiska meddelande. Euronest uppmanar EU att stärka unionen och att samarbeta med de östliga partnerländerna för att motverka propaganda och desinformation. |
| --- | --- |

16.

Euronest fördömer propaganda- och desinformationspolitik, liksom konfrontationspolitik och politiska eller ekonomiska påtryckningar. Euronest uttrycker sitt stöd för EU:s strategiska meddelande. Euronest uppmanar EU att stärka unionen och att samarbeta med de östliga partnerländerna för att motverka propaganda och desinformation.

| 17. | Euronest upprepar sitt starka stöd för Georgiens suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. I detta sammanhang uttrycker Euronest sin oro över utvecklingen i de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien, bland annat beträffande Rysslands genomförande av de så kallade fördrag som fördjupar landets integration med Abchazien och Tschinvali/Sydossetien samt beträffande den pågående militära upprustningen, det illegala uppförandet av taggtrådsstängsel och skyltar längs ockupationslinjen och den allvarliga människorättssituation som råder i dessa regioner. |
| --- | --- |

17.

Euronest upprepar sitt starka stöd för Georgiens suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. I detta sammanhang uttrycker Euronest sin oro över utvecklingen i de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien, bland annat beträffande Rysslands genomförande av de så kallade fördrag som fördjupar landets integration med Abchazien och Tschinvali/Sydossetien samt beträffande den pågående militära upprustningen, det illegala uppförandet av taggtrådsstängsel och skyltar längs ockupationslinjen och den allvarliga människorättssituation som råder i dessa regioner.

| 18. | Euronest uppmanar Ryssland att fullständigt respektera Georgiens suveränitet och territoriella integritet, liksom okränkbarheten av landets internationellt erkända gränser, och att återkalla sitt erkännande av Abchaziens och regionen Tschinvali/Sydossetiens så kallade självständighet samt att genomföra bestämmelserna i avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. I synnerhet uppmanar Euronest Ryssland att sluta ockupera Georgiens territorium och att se till EU:s övervakningsuppdrag och mekanismer för övervakning av mänskliga rättigheter får fullständigt och obehindrat tillträde till de ockuperade områdena i Georgien, samt att på ett konstruktivt sätt delta i de internationella diskussionerna i Genève om de nyckelfrågor som står på dagordningen, nämligen icke-användning av våld, internationella säkerhetsarrangemang och ett säkert och värdigt återsändande av internflyktingar och flyktingar. |
| --- | --- |

18.

Euronest uppmanar Ryssland att fullständigt respektera Georgiens suveränitet och territoriella integritet, liksom okränkbarheten av landets internationellt erkända gränser, och att återkalla sitt erkännande av Abchaziens och regionen Tschinvali/Sydossetiens så kallade självständighet samt att genomföra bestämmelserna i avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008. I synnerhet uppmanar Euronest Ryssland att sluta ockupera Georgiens territorium och att se till EU:s övervakningsuppdrag och mekanismer för övervakning av mänskliga rättigheter får fullständigt och obehindrat tillträde till de ockuperade områdena i Georgien, samt att på ett konstruktivt sätt delta i de internationella diskussionerna i Genève om de nyckelfrågor som står på dagordningen, nämligen icke-användning av våld, internationella säkerhetsarrangemang och ett säkert och värdigt återsändande av internflyktingar och flyktingar.

| 19. | Euronest fördömer alla militära aktioner och angrepp i de östeuropeiska partnerländerna, som underminerar den europeiska säkerhetsordningen, och insisterar på en fredlig tvistlösning enligt FN-stadgan, Helsingforsslutakten från 1975, 1990 års Parisstadga för ett nytt Europa, grundakten om samarbetet mellan Nato och Ryssland, samförståndsavtalet från Budapest och fördraget om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina. Euronest uppmanar parterna i Minskavtalen, avtalet om eldupphör som undertecknades mellan Azerbajdzjan, Nagorno-Karabach och Armenien i maj 1994 samt avtalet mellan Ryssland och Georgien om eldupphör av den 12 augusti 2008 att uppfylla sina åtaganden och se till att dessa avtal genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

19.

Euronest fördömer alla militära aktioner och angrepp i de östeuropeiska partnerländerna, som underminerar den europeiska säkerhetsordningen, och insisterar på en fredlig tvistlösning enligt FN-stadgan, Helsingforsslutakten från 1975, 1990 års Parisstadga för ett nytt Europa, grundakten om samarbetet mellan Nato och Ryssland, samförståndsavtalet från Budapest och fördraget om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina. Euronest uppmanar parterna i Minskavtalen, avtalet om eldupphör som undertecknades mellan Azerbajdzjan, Nagorno-Karabach och Armenien i maj 1994 samt avtalet mellan Ryssland och Georgien om eldupphör av den 12 augusti 2008 att uppfylla sina åtaganden och se till att dessa avtal genomförs fullt ut.

| 20. | Euronest uppmanar gaslevererande länder att sluta använda sig av energitillgången och energiprissättningen som ett politiskt verktyg för att sätta EU:s medlemsstater och partnerländer under tryck. Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att öka sina ansträngningar för att diversifiera sin energiförsörjning, ta fram alternativa energikällor, öka energibesparingarna och utnyttja gastransport i omvänd riktning, för att på så sätt minska sitt beroende av importerad energi. |
| --- | --- |

20.

Euronest uppmanar gaslevererande länder att sluta använda sig av energitillgången och energiprissättningen som ett politiskt verktyg för att sätta EU:s medlemsstater och partnerländer under tryck. Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att öka sina ansträngningar för att diversifiera sin energiförsörjning, ta fram alternativa energikällor, öka energibesparingarna och utnyttja gastransport i omvänd riktning, för att på så sätt minska sitt beroende av importerad energi.

| 21. | Euronest betonar att gasledningsprojektet Nord Stream 2 står i konflikt med EU:s strategiska intressen, såsom säkerhet, diversifiering, avreglering och skapandet av en stark energiunion. Euronest uppmanar därför kommissionen och rådet att följa de regler och ambitioner som anges i det tredje energipaketet. Euronest vädjar till berörda EU-medlemsstater att avbryta allt samarbete med företaget Gazprom i samband med gasledningsprojektet Nord Stream 2. |
| --- | --- |

21.

Euronest betonar att gasledningsprojektet Nord Stream 2 står i konflikt med EU:s strategiska intressen, såsom säkerhet, diversifiering, avreglering och skapandet av en stark energiunion. Euronest uppmanar därför kommissionen och rådet att följa de regler och ambitioner som anges i det tredje energipaketet. Euronest vädjar till berörda EU-medlemsstater att avbryta allt samarbete med företaget Gazprom i samband med gasledningsprojektet Nord Stream 2.

| 22. | Euronest är bekymrat över risken för militära incidenter i Europa, där Ryssland och Nato nyligen har placerat ut ytterligare militära styrkor och militär utrustning, i synnerhet när det gäller Östeuropa, Svartahavsbäckenet, länderna kring Östersjön och Norra ishavsregionen. Euronest anser att det samarbete som Nato och Ryssland har byggt upp sedan kalla krigets slut tagit allvarlig skada av de brott mot den lagfästa europeiska fredsordningen, som Rysslands olagliga ockupation och annektering av Krim är ett exempel på. Euronest rekommenderar Nato och Ryssland att fortsätta att hålla sina kommunikationskanaler öppna och fundera över nya initiativ för att undvika incidenter. |
| --- | --- |

22.

Euronest är bekymrat över risken för militära incidenter i Europa, där Ryssland och Nato nyligen har placerat ut ytterligare militära styrkor och militär utrustning, i synnerhet när det gäller Östeuropa, Svartahavsbäckenet, länderna kring Östersjön och Norra ishavsregionen. Euronest anser att det samarbete som Nato och Ryssland har byggt upp sedan kalla krigets slut tagit allvarlig skada av de brott mot den lagfästa europeiska fredsordningen, som Rysslands olagliga ockupation och annektering av Krim är ett exempel på. Euronest rekommenderar Nato och Ryssland att fortsätta att hålla sina kommunikationskanaler öppna och fundera över nya initiativ för att undvika incidenter.

| 23. | Euronest uppmanar Ryssland i egenskap av ockuperande stat att se till att alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter respekteras i den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, bland annat rättigheterna och friheterna för personer som tillhör nationella minoriteter, i synnerhet tatarer, ukrainare och andra utsatta grupper som bor på Krim, och se till att berörda internationella människorättsorgan fritt och obehindrat kan utöva sin övervakningsverksamhet på halvön. |
| --- | --- |

23.

Euronest uppmanar Ryssland i egenskap av ockuperande stat att se till att alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter respekteras i den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, bland annat rättigheterna och friheterna för personer som tillhör nationella minoriteter, i synnerhet tatarer, ukrainare och andra utsatta grupper som bor på Krim, och se till att berörda internationella människorättsorgan fritt och obehindrat kan utöva sin övervakningsverksamhet på halvön.

| 24. | Euronest betonar att effektiva förbindelser och ett närmare samarbete mellan EU och respektive partnerland är till fördel för alla parter. Euronest uppmanar därför EU, partnerländerna och Turkiet att upprätthålla en dialog på hög nivå om utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, i synnerhet frågor som rör konflikter och säkerhetsfrågor i Mellanöstern och deras inverkan på migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

24.

Euronest betonar att effektiva förbindelser och ett närmare samarbete mellan EU och respektive partnerland är till fördel för alla parter. Euronest uppmanar därför EU, partnerländerna och Turkiet att upprätthålla en dialog på hög nivå om utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, i synnerhet frågor som rör konflikter och säkerhetsfrågor i Mellanöstern och deras inverkan på migrationsströmmarna.

| 25. | Euronest är medvetet om Turkiets framträdande ansvar och lovvärda ansträngningar när det gäller humanitärt bistånd, skyddet för människor som flyr krig och förstörelse i Syrien och Irak och införandet av säkerhetsåtgärder. Euronest välkomnar EU:s och Turkiets gemensamma handlingsplan för att tillsammans ta itu med utmaningarna med migration och flyktingströmmar till Europa och uppmanar båda parter att intensifiera sitt samarbete för att se till att denna handlingsplan genomförs snabbare. |
| --- | --- |

25.

Euronest är medvetet om Turkiets framträdande ansvar och lovvärda ansträngningar när det gäller humanitärt bistånd, skyddet för människor som flyr krig och förstörelse i Syrien och Irak och införandet av säkerhetsåtgärder. Euronest välkomnar EU:s och Turkiets gemensamma handlingsplan för att tillsammans ta itu med utmaningarna med migration och flyktingströmmar till Europa och uppmanar båda parter att intensifiera sitt samarbete för att se till att denna handlingsplan genomförs snabbare.

| 26. | Euronest upprepar att det är av yttersta vikt för stabiliteten och välståndet i regionen att man banar väg för en dialog mellan Turkiet och Armenien. Euronest pekar på behovet av att avtalen i protokollen för normalisering av förbindelserna mellan de båda länderna (5) genomförs förbehållslöst som ett steg på vägen mot försoning mellan Turkiet och Armenien. Euronest understryker att en politik där man stänger gränserna är oacceptabel på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

26.

Euronest upprepar att det är av yttersta vikt för stabiliteten och välståndet i regionen att man banar väg för en dialog mellan Turkiet och Armenien. Euronest pekar på behovet av att avtalen i protokollen för normalisering av förbindelserna mellan de båda länderna (5) genomförs förbehållslöst som ett steg på vägen mot försoning mellan Turkiet och Armenien. Euronest understryker att en politik där man stänger gränserna är oacceptabel på den europeiska kontinenten.

| 27. | Euronest efterlyser en fortsatt dialog mellan Armenien och Azerbajdzjan under överinseende av medordförandena för OSSE:s Minskgrupp, även mellan presidenterna, för att åstadkomma en varaktig och fredlig lösning som kommer att leda till stabilitet och försoning och skapa möjligheter till regional utveckling och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

27.

Euronest efterlyser en fortsatt dialog mellan Armenien och Azerbajdzjan under överinseende av medordförandena för OSSE:s Minskgrupp, även mellan presidenterna, för att åstadkomma en varaktig och fredlig lösning som kommer att leda till stabilitet och försoning och skapa möjligheter till regional utveckling och regionalt samarbete.

| 28. | Euronest välkomnar överenskommelsen mellan EU3 + 3 och Iran om Irans kärntekniska program. Euronest förväntar sig att de kärnrelaterade sanktionerna mot Iran kommer att börja lyftas gradvis under 2016, förutsatt att Iran uppfyller sina åtaganden. Euronest konstaterar att utsikterna på sanktionslättnader för Iran innebär nya ekonomiska möjligheter för EU och dess medlemsstater och partnerländer. Euronest anser att Kaukasus kan vara den första regionen i världen som verkligen drar nytta av ett nytt och positivt investeringsklimat till följd av överenskommelsen med Iran och sanktionslättnaderna för landet. Euronest uppmanar EU och dess partner att samarbeta för att stärka sina ekonomiska förbindelser med Iran och att identifiera – och eventuellt inleda – nya projekt av gemensamt intresse, särskilt på områdena transport och energi. |
| --- | --- |

28.

Euronest välkomnar överenskommelsen mellan EU3 + 3 och Iran om Irans kärntekniska program. Euronest förväntar sig att de kärnrelaterade sanktionerna mot Iran kommer att börja lyftas gradvis under 2016, förutsatt att Iran uppfyller sina åtaganden. Euronest konstaterar att utsikterna på sanktionslättnader för Iran innebär nya ekonomiska möjligheter för EU och dess medlemsstater och partnerländer. Euronest anser att Kaukasus kan vara den första regionen i världen som verkligen drar nytta av ett nytt och positivt investeringsklimat till följd av överenskommelsen med Iran och sanktionslättnaderna för landet. Euronest uppmanar EU och dess partner att samarbeta för att stärka sina ekonomiska förbindelser med Iran och att identifiera – och eventuellt inleda – nya projekt av gemensamt intresse, särskilt på områdena transport och energi.

Ökat engagemang i Mellanöstern och Nordafrika

| 29. | Euronest understryker att det finns ett antal mycket allvarliga och sammankopplade problem av politisk, ekonomisk, social och miljömässig karaktär som har destabiliserat länderna i Mellanöstern och Afrika. Euronest konstaterar att så länge som det förekommer tumult, brott mot de mänskliga rättigheterna och politisk instabilitet i dessa länder kommer säkerheten i dessa länder och grannländerna att vara allvarligt hotad. |
| --- | --- |

29.

Euronest understryker att det finns ett antal mycket allvarliga och sammankopplade problem av politisk, ekonomisk, social och miljömässig karaktär som har destabiliserat länderna i Mellanöstern och Afrika. Euronest konstaterar att så länge som det förekommer tumult, brott mot de mänskliga rättigheterna och politisk instabilitet i dessa länder kommer säkerheten i dessa länder och grannländerna att vara allvarligt hotad.

| 30. | Euronest är bekymrat över den minskande jämställdheten och det ökande våldet och förtrycket mot kvinnor, liksom över den intolerans som visas gentemot etniska och religiösa minoriteter, i vissa länder i Mellanöstern och Nordafrika. Euronest anser att denna negativa trend kan leda till spänningar i dessa samhällen och bana väg för nya konflikter och andra negativa konsekvenser, såsom befolkningsförflyttningar eller flyktingströmmar. |
| --- | --- |

30.

Euronest är bekymrat över den minskande jämställdheten och det ökande våldet och förtrycket mot kvinnor, liksom över den intolerans som visas gentemot etniska och religiösa minoriteter, i vissa länder i Mellanöstern och Nordafrika. Euronest anser att denna negativa trend kan leda till spänningar i dessa samhällen och bana väg för nya konflikter och andra negativa konsekvenser, såsom befolkningsförflyttningar eller flyktingströmmar.

| 31. | Euronest efterlyser en ny strategi för säkerhetsfrågor i regionen, och för samarbete med de berörda länderna, i form av strategiska partnerskap som täcker olika politikområden, bland annat utvecklingsstöd, kulturellt samarbete, anpassning till klimatförändringar, konfliktförebyggande och gränskontrollförvaltning. |
| --- | --- |

31.

Euronest efterlyser en ny strategi för säkerhetsfrågor i regionen, och för samarbete med de berörda länderna, i form av strategiska partnerskap som täcker olika politikområden, bland annat utvecklingsstöd, kulturellt samarbete, anpassning till klimatförändringar, konfliktförebyggande och gränskontrollförvaltning.

| 32. | Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att göra sitt yttersta för att få berörda parter att avsluta inbördeskriget i Syrien och bana väg för en politisk lösning. Euronest anser att Isil/Daish och andra terroristgrupper som identifierats av FN inte får spela någon avgörande roll i efterkrigstiden eller i Syriens politiska framtid. Euronest anser att det internationella samfundet måste prioritera skyddet av civilbefolkningen i Syrien och uppmanar därför de stridande parterna att upphöra med oproportionerliga och urskillningslösa attacker, inklusive granatbeskjutningar, som riktar sig mot civila områden och som hindrar humanitär hjälp från att nå fram till civila i konfliktområden. |
| --- | --- |

32.

Euronest uppmanar EU och dess partnerländer att göra sitt yttersta för att få berörda parter att avsluta inbördeskriget i Syrien och bana väg för en politisk lösning. Euronest anser att Isil/Daish och andra terroristgrupper som identifierats av FN inte får spela någon avgörande roll i efterkrigstiden eller i Syriens politiska framtid. Euronest anser att det internationella samfundet måste prioritera skyddet av civilbefolkningen i Syrien och uppmanar därför de stridande parterna att upphöra med oproportionerliga och urskillningslösa attacker, inklusive granatbeskjutningar, som riktar sig mot civila områden och som hindrar humanitär hjälp från att nå fram till civila i konfliktområden.

| 33. | Euronest noterar att attackerna mot civila och kränkningarna av mänskliga rättigheter i Syrien har bidragit till framväxten av terroristgrupper, i synnerhet Isil/Daish. Euronest anser att Isil/Daish utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten och att gruppen kraftigt har undergrävt stabiliteten i Irak, Syrien och hela Mellanöstern genom att stå bakom systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot folkrätten, däribland avsiktligt dödande av civila och förföljelser av individer och hela samhällen, liksom många andra grymheter. Euronest välkomnar de internationella koalitionspartnernas åtagande att fortsätta att bekämpa Isil/Daish. |
| --- | --- |

33.

Euronest noterar att attackerna mot civila och kränkningarna av mänskliga rättigheter i Syrien har bidragit till framväxten av terroristgrupper, i synnerhet Isil/Daish. Euronest anser att Isil/Daish utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten och att gruppen kraftigt har undergrävt stabiliteten i Irak, Syrien och hela Mellanöstern genom att stå bakom systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot folkrätten, däribland avsiktligt dödande av civila och förföljelser av individer och hela samhällen, liksom många andra grymheter. Euronest välkomnar de internationella koalitionspartnernas åtagande att fortsätta att bekämpa Isil/Daish.

| 34. | Euronest anser att det är av yttersta vikt för stabiliteten i hela Mellanöstern att man återupptar fredsprocessen när det gäller konflikten mellan Israel och Palestina och kommer fram till en varaktig och omfattande lösning som respekterar internationell rätt och grundar sig på tvåstatsprincipen. |
| --- | --- |

34.

Euronest anser att det är av yttersta vikt för stabiliteten i hela Mellanöstern att man återupptar fredsprocessen när det gäller konflikten mellan Israel och Palestina och kommer fram till en varaktig och omfattande lösning som respekterar internationell rätt och grundar sig på tvåstatsprincipen.

Ökat säkerhets- och försvarssamarbete

| 35. | Euronest konstaterar att de externa och interna hoten mot säkerheten har blivit mer beroende av varandra och komplexa, och därmed svårare att förutsäga. Euronest pekar i synnerhet på hybridhoten, där såväl militära som icke-militära medel används och som sträcker sig från underrättelseverksamhet, politisk underminering och desinformation till it-attacker och ekonomiska påtryckningar. |
| --- | --- |

35.

Euronest konstaterar att de externa och interna hoten mot säkerheten har blivit mer beroende av varandra och komplexa, och därmed svårare att förutsäga. Euronest pekar i synnerhet på hybridhoten, där såväl militära som icke-militära medel används och som sträcker sig från underrättelseverksamhet, politisk underminering och desinformation till it-attacker och ekonomiska påtryckningar.

| 36. | Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att begrunda nya hot mot ländernas säkerhet och vidta nya gemensamma åtgärder för att avvärja och bemöta dessa hot, bland annat genom att stärka sitt samarbete och utbyta relevant information. Euronest stöder det ökade samarbetet mellan EU och dess partnerländer i säkerhets- och försvarsfrågor, i synnerhet inom ramen för det östliga partnerskapets panel för samarbete på detta område. Euronest uppmanar EU att stärka säkerhets- och konfliktkänslighetsinslaget i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet genom att lägga mer fokus och resurser på en reform av säkerhetssektorn, terrorismbekämpning, samarbete i frågor som rör den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken samt organiserad brottslighet och gränsförvaltning. Euronest betonar det stora behovet av rättsligt samarbete och polissamarbete, exempelvis genom Europol och Eurojust. |
| --- | --- |

36.

Euronest uppmanar EU och de östeuropeiska partnerländerna att begrunda nya hot mot ländernas säkerhet och vidta nya gemensamma åtgärder för att avvärja och bemöta dessa hot, bland annat genom att stärka sitt samarbete och utbyta relevant information. Euronest stöder det ökade samarbetet mellan EU och dess partnerländer i säkerhets- och försvarsfrågor, i synnerhet inom ramen för det östliga partnerskapets panel för samarbete på detta område. Euronest uppmanar EU att stärka säkerhets- och konfliktkänslighetsinslaget i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet genom att lägga mer fokus och resurser på en reform av säkerhetssektorn, terrorismbekämpning, samarbete i frågor som rör den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken samt organiserad brottslighet och gränsförvaltning. Euronest betonar det stora behovet av rättsligt samarbete och polissamarbete, exempelvis genom Europol och Eurojust.

| 37. | Euronest välkomnar den nya inriktningen på den reviderade europeiska grannskapspolitiken och även EU:s avsikt att öka samarbetet med partnerländerna när det gäller konfliktförebyggande, bekämpande av terrorism, radikalisering och organiserad brottslighet samt gränsförvaltning och en reform av säkerhetssektorn. Euronest anser att ett sådant samarbete måste vara omfattande för att man ska kunna ta tag i gemensamma säkerhetshot och skynda på utformningen av gemensamma insatser för att främja hållbar konfliktlösning, bland annat genom ökat deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-utbildningsinsatser samt genom åtgärder för icke-spridning av massförstörelsevapen och bekämpande av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

37.

Euronest välkomnar den nya inriktningen på den reviderade europeiska grannskapspolitiken och även EU:s avsikt att öka samarbetet med partnerländerna när det gäller konfliktförebyggande, bekämpande av terrorism, radikalisering och organiserad brottslighet samt gränsförvaltning och en reform av säkerhetssektorn. Euronest anser att ett sådant samarbete måste vara omfattande för att man ska kunna ta tag i gemensamma säkerhetshot och skynda på utformningen av gemensamma insatser för att främja hållbar konfliktlösning, bland annat genom ökat deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-utbildningsinsatser samt genom åtgärder för icke-spridning av massförstörelsevapen och bekämpande av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

| 38. | Euronest anser i synnerhet att det krävs ett närmare samarbete för att öka kunskapen om EU:s syn på en reform av säkerhetssektorn i partnerländerna. Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja partnerländerna ytterligare i att genomföra reformer, skapa goda statliga institutioner och tillämpa god praxis för att ta itu med säkerhetsfrågor, såsom krishantering och underrättelseverksamhet. Euronest understryker behovet av en tillbörlig parlamentarisk tillsyn av statliga organ som ansvarar för säkerhets- och underrättelseverksamheten. |
| --- | --- |

38.

Euronest anser i synnerhet att det krävs ett närmare samarbete för att öka kunskapen om EU:s syn på en reform av säkerhetssektorn i partnerländerna. Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja partnerländerna ytterligare i att genomföra reformer, skapa goda statliga institutioner och tillämpa god praxis för att ta itu med säkerhetsfrågor, såsom krishantering och underrättelseverksamhet. Euronest understryker behovet av en tillbörlig parlamentarisk tillsyn av statliga organ som ansvarar för säkerhets- och underrättelseverksamheten.

| 39. | Euronest pekar på behovet av att stärka EU:s och partnerländernas resiliens, som är förmågan att stå emot och anpassa sig till inre och yttre påfrestningar och chocker, exempelvis hybridhot. Euronest betonar att det är viktigt att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till kriserna, stärker de statliga institutionerna, främjar rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsende och vidtar effektiva åtgärder för att bekämpa korruption. Euronest uppmanar EU att hjälpa partnerländerna att genomföra reformer av den civila säkerhetssektorn eftersom sådana reformer är viktiga för att samhällena ska kunna motstå plötsliga chocker av olika slag. |
| --- | --- |

39.

Euronest pekar på behovet av att stärka EU:s och partnerländernas resiliens, som är förmågan att stå emot och anpassa sig till inre och yttre påfrestningar och chocker, exempelvis hybridhot. Euronest betonar att det är viktigt att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till kriserna, stärker de statliga institutionerna, främjar rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsende och vidtar effektiva åtgärder för att bekämpa korruption. Euronest uppmanar EU att hjälpa partnerländerna att genomföra reformer av den civila säkerhetssektorn eftersom sådana reformer är viktiga för att samhällena ska kunna motstå plötsliga chocker av olika slag.

| 40. | Euronest rekommenderar partnerländerna att stärka sitt samarbete med EU på säkerhets- och försvarsområdet och att försöka få till stånd en gemensam hållning med EU när det gäller utarbetandet av militära strategier. Euronest välkomnar Georgiens, Moldaviens och Ukrainas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser och poängterar att detta kommer att öka den militära samverkan mellan EU och dess partner på lång sikt. Euronest föreslår att Georgien och Moldavien överväger att delta i EU-stridsgruppernas verksamhet. Euronest rekommenderar EU att delta mer aktivt i processen för en fredlig lösning av konflikter på de östeuropeiska partnerländernas territorier. |
| --- | --- |

40.

Euronest rekommenderar partnerländerna att stärka sitt samarbete med EU på säkerhets- och försvarsområdet och att försöka få till stånd en gemensam hållning med EU när det gäller utarbetandet av militära strategier. Euronest välkomnar Georgiens, Moldaviens och Ukrainas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser och poängterar att detta kommer att öka den militära samverkan mellan EU och dess partner på lång sikt. Euronest föreslår att Georgien och Moldavien överväger att delta i EU-stridsgruppernas verksamhet. Euronest rekommenderar EU att delta mer aktivt i processen för en fredlig lösning av konflikter på de östeuropeiska partnerländernas territorier.

| 41. | Euronest betonar behovet av bibehållen stabilitet i Moldavien i samband med den politiska kris som landet genomgår, även när det gäller den pågående konflikten i Transnistrien, som man måste ta itu med genom inkluderande och öppna förhandlingar. |
| --- | --- |

41.

Euronest betonar behovet av bibehållen stabilitet i Moldavien i samband med den politiska kris som landet genomgår, även när det gäller den pågående konflikten i Transnistrien, som man måste ta itu med genom inkluderande och öppna förhandlingar.

| 42. | Euronest anser att man snabbt behöver ta itu med de så kallade frusna konflikterna i det europeiska grannskapet (Transnistrien, Abchazien och Sydossetien samt Nagorno-Karabach) för att åstadkomma stabilitet i regionen. Euronest menar att samarbetet mellan de östeuropeiska partnerländerna bör fördjupas för att skapa en solid grund för regional integration. |
| --- | --- |

42.

Euronest anser att man snabbt behöver ta itu med de så kallade frusna konflikterna i det europeiska grannskapet (Transnistrien, Abchazien och Sydossetien samt Nagorno-Karabach) för att åstadkomma stabilitet i regionen. Euronest menar att samarbetet mellan de östeuropeiska partnerländerna bör fördjupas för att skapa en solid grund för regional integration.

Fortsatta åtaganden för nedrustning och begränsning av riskerna för vapenspridning och vapenhandel

| 43. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och partnerländerna att fortsätta att arbeta aktivt för multilaterala nedrustningsavtals universalitet. Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att bättre utnyttja möjligheterna att främja och stödja gemensamma nedrustningsinsatser som involverar partnerländerna. |
| --- | --- |

43.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och partnerländerna att fortsätta att arbeta aktivt för multilaterala nedrustningsavtals universalitet. Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att bättre utnyttja möjligheterna att främja och stödja gemensamma nedrustningsinsatser som involverar partnerländerna.

| 44. | Euronest efterlyser större fokus på vapenkontroll inom säkerhetspolitiken och på bekämpning av olaglig vapenhandel. I detta sammanhang välkomnar Euronest FN:s vapenhandelsfördrag, som trädde i kraft i december 2014 och som syftar till att öka ansvarstagandet och öppenheten inom vapenhandeln. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att ansluta sig till EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. |
| --- | --- |

44.

Euronest efterlyser större fokus på vapenkontroll inom säkerhetspolitiken och på bekämpning av olaglig vapenhandel. I detta sammanhang välkomnar Euronest FN:s vapenhandelsfördrag, som trädde i kraft i december 2014 och som syftar till att öka ansvarstagandet och öppenheten inom vapenhandeln. Euronest uppmanar de östeuropeiska partnerländerna att ansluta sig till EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport.

| 45. | Euronest stöder samarbetet mellan EU och partnerländerna för att begränsa riskerna för massförstörelsevapen och för spridning och smuggling av komponenter för massförstörelsevapen och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära vapen (CBRN). Euronest efterlyser en vidareutveckling av kompetensen och projektstödet inom EU:s CBRN-kompetenscentrum för sydöstra Europa/södra Kaukasien/Moldavien/Ukraina. |
| --- | --- |

45.

Euronest stöder samarbetet mellan EU och partnerländerna för att begränsa riskerna för massförstörelsevapen och för spridning och smuggling av komponenter för massförstörelsevapen och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära vapen (CBRN). Euronest efterlyser en vidareutveckling av kompetensen och projektstödet inom EU:s CBRN-kompetenscentrum för sydöstra Europa/södra Kaukasien/Moldavien/Ukraina.

| 46. | Euronest vädjar till EU att betrakta Rysslands intensiva militarisering av det olagligt ockuperade Krim, inklusive utplaceringen av kärnvapen, som ett allvarligt hot mot säkerheten i EU och i Svartahavs- och Medelhavsområdet. Euronest uppmanar Ryssland att respektera Ukrainas kärnvapenfria status inom landets internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

46.

Euronest vädjar till EU att betrakta Rysslands intensiva militarisering av det olagligt ockuperade Krim, inklusive utplaceringen av kärnvapen, som ett allvarligt hot mot säkerheten i EU och i Svartahavs- och Medelhavsområdet. Euronest uppmanar Ryssland att respektera Ukrainas kärnvapenfria status inom landets internationellt erkända gränser.

Kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet

| 47. | Euronest betonar vikten av multilateralt och mellanstatligt samarbete på global och regional nivå för att möta de utmaningar som terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet utgör, i enlighet med kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan. Euronest uppmanar därför EU-medlemsstaterna och partnerländerna att stärka samarbetet mellan sina nationella brottsbekämpande organ i kampen mot terrorism och internationell och gränsöverskridande brottslighet, såsom människohandel – i synnerhet handeln med kvinnor och barn, droger, vapen och kulturföremål – samt ekonomisk brottslighet och it-brottslighet. Euronest uppmuntrar partnerländerna att återuppliva sitt samarbete sinsemellan på dessa områden i regionalt format. |
| --- | --- |

47.

Euronest betonar vikten av multilateralt och mellanstatligt samarbete på global och regional nivå för att möta de utmaningar som terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet utgör, i enlighet med kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan. Euronest uppmanar därför EU-medlemsstaterna och partnerländerna att stärka samarbetet mellan sina nationella brottsbekämpande organ i kampen mot terrorism och internationell och gränsöverskridande brottslighet, såsom människohandel – i synnerhet handeln med kvinnor och barn, droger, vapen och kulturföremål – samt ekonomisk brottslighet och it-brottslighet. Euronest uppmuntrar partnerländerna att återuppliva sitt samarbete sinsemellan på dessa områden i regionalt format.

| 48. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och partnerländerna att samordna sin politik för att bekämpa terrorism på hemmaplan och utomlands. I synnerhet rekommenderar Euronest att de tar itu med de underliggande orsakerna till inhemsk terrorism (såsom politisk och religiös extremism), stoppar rekryteringen till terroristorganisationer och eliminerar incitamenten för terroristattacker. Euronest pekar på behovet av att EU:s utrikes- och utvecklingspolitik utnyttjas fullt ut för att bekämpa fattigdom, diskriminering, marginalisering och korruption, främja god förvaltning och förebygga och lösa konflikter – eftersom sådana åtgärder krävs för att hålla utsatta grupper i samhället borta från extremistisk propaganda. |
| --- | --- |

48.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och partnerländerna att samordna sin politik för att bekämpa terrorism på hemmaplan och utomlands. I synnerhet rekommenderar Euronest att de tar itu med de underliggande orsakerna till inhemsk terrorism (såsom politisk och religiös extremism), stoppar rekryteringen till terroristorganisationer och eliminerar incitamenten för terroristattacker. Euronest pekar på behovet av att EU:s utrikes- och utvecklingspolitik utnyttjas fullt ut för att bekämpa fattigdom, diskriminering, marginalisering och korruption, främja god förvaltning och förebygga och lösa konflikter – eftersom sådana åtgärder krävs för att hålla utsatta grupper i samhället borta från extremistisk propaganda.

| 49. | Euronest pekar på den utbredda organiserade brottsligheten och korruptionen i regionen och på behovet av att man tar itu med denna brottslighet och korruption för att undvika dess eventuella negativa följder för den regionala integrationen samt för att höja förtroendet för de demokratiska institutionerna. |
| --- | --- |

49.

Euronest pekar på den utbredda organiserade brottsligheten och korruptionen i regionen och på behovet av att man tar itu med denna brottslighet och korruption för att undvika dess eventuella negativa följder för den regionala integrationen samt för att höja förtroendet för de demokratiska institutionerna.

| 50. | Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och kommissionen att stärka samarbetet med, och mellan, internetföretag och plattformar för sociala nätverk för att begränsa tillgången till terroristmaterial på nätet och avlägsna terroristpropaganda, samtidigt som respekten för de grundläggande rättigheterna garanteras, särskilt rätten till datasekretess och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

50.

Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och kommissionen att stärka samarbetet med, och mellan, internetföretag och plattformar för sociala nätverk för att begränsa tillgången till terroristmaterial på nätet och avlägsna terroristpropaganda, samtidigt som respekten för de grundläggande rättigheterna garanteras, särskilt rätten till datasekretess och uppgiftsskydd.

| 51. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

51.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna.

---

(1)  Antagen den 22 mars 2016 i Bryssel, Belgien.

(2)  Antagna texter, P8_TA-PROV(2015)0272.

(3)  Antagna texter, P8_TA-PROV(2015)0269.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0232.

(5)  Protokollet om upprättandet av diplomatiska förbindelser (2009) och protokollet om utvecklingen av de bilaterala förbindelserna mellan Turkiet och Armenien.

---

| 31.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/10

---

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONESTS RESOLUTION (1)

om EU:s fleråriga budgetram och dess inverkan på det ekonomiska samarbetet mellan länderna inom det östliga partnerskapet

(2016/C 193/02)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken samt rådets slutsatser av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken samt rådets slutsatser av den 14 december 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, i synnerhet den senaste förklaringen, som antogs i Riga den 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, i synnerhet den senaste förklaringen, som antogs i Riga den 22 maj 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (2),

| — | med beaktande av de bilaterala associeringsavtal som slutits mellan EU och Ukraina, Georgien respektive Republiken Moldavien samt avtalens provisoriska tillämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bilaterala associeringsavtal som slutits mellan EU och Ukraina, Georgien respektive Republiken Moldavien samt avtalens provisoriska tillämpning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument,

| — | med beaktande av sin arbetsordning, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning, och av följande skäl:

| A. | Det östliga partnerskapet har skapat en meningsfull ram för fördjupade förbindelser, snabbare politisk associering och stimulans till ekonomisk integration mellan EU och de östliga partnerländerna genom att stödja politiska och socioekonomiska reformer och underlätta tillnärmningen till EU:s lagstiftning och politik. |
| --- | --- |

A.

Det östliga partnerskapet har skapat en meningsfull ram för fördjupade förbindelser, snabbare politisk associering och stimulans till ekonomisk integration mellan EU och de östliga partnerländerna genom att stödja politiska och socioekonomiska reformer och underlätta tillnärmningen till EU:s lagstiftning och politik.

| B. | Det östliga partnerskapet stärker också förbindelserna mellan partnerländerna sinsemellan och bidrar till utbyte av information och erfarenheter inom en rad reformområden och till antagande av gemensamma normer. |
| --- | --- |

B.

Det östliga partnerskapet stärker också förbindelserna mellan partnerländerna sinsemellan och bidrar till utbyte av information och erfarenheter inom en rad reformområden och till antagande av gemensamma normer.

| C. | Varje partnerland har rätt att själv välja ambitionsnivå och mål för sina förbindelser med EU och andra regionala och internationella organisationer. |
| --- | --- |

C.

Varje partnerland har rätt att själv välja ambitionsnivå och mål för sina förbindelser med EU och andra regionala och internationella organisationer.

| D. | Fyra av de sex partnerländerna är medlemmar i Världshandelsorganisationen (Armenien, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina). |
| --- | --- |

D.

Fyra av de sex partnerländerna är medlemmar i Världshandelsorganisationen (Armenien, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina).

| E. | Stora delar av grannskapet påverkas fortfarande av väpnade eller frusna konflikter som hindrar den ekonomiska, sociala och politiska omvandlingen och försvårar det regionala samarbetet, stabiliteten och säkerheten. |
| --- | --- |

E.

Stora delar av grannskapet påverkas fortfarande av väpnade eller frusna konflikter som hindrar den ekonomiska, sociala och politiska omvandlingen och försvårar det regionala samarbetet, stabiliteten och säkerheten.

| F. | Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet 2014–2020 anslås 741–906 miljoner euro för regionala projekt i det östliga grannskapet, av de totalt 15,4 miljarder euro som instrumentet omfattar. Andra tillgängliga medel i instrumentet omfattar bilateralt samarbete mellan EU och grannskapsländerna samt regionala projekt i det södra grannskapet och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

F.

Inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet 2014–2020 anslås 741–906 miljoner euro för regionala projekt i det östliga grannskapet, av de totalt 15,4 miljarder euro som instrumentet omfattar. Andra tillgängliga medel i instrumentet omfattar bilateralt samarbete mellan EU och grannskapsländerna samt regionala projekt i det södra grannskapet och gränsöverskridande samarbete.

| G. | I meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken meddelade kommissionen sin avsikt att göra en djupgående analys i syfte att utveckla alternativ, däribland ett instrument, för att bättre och effektivare tillgodose grannskapsländernas finansiella behov. |
| --- | --- |

G.

I meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken meddelade kommissionen sin avsikt att göra en djupgående analys i syfte att utveckla alternativ, däribland ett instrument, för att bättre och effektivare tillgodose grannskapsländernas finansiella behov.

Ett förstärkt interregionalt ekonomiskt samarbete mellan länderna inom det östliga partnerskapet

| 1. | Euronest betonar att länderna inom det östliga partnerskapet har nära kulturella och historiska band såväl inbördes som till EU, med ett gemensamt europeiskt kulturarv och gemensamma värderingar. |
| --- | --- |

1.

Euronest betonar att länderna inom det östliga partnerskapet har nära kulturella och historiska band såväl inbördes som till EU, med ett gemensamt europeiskt kulturarv och gemensamma värderingar.

| 2. | Euronest understryker att den ekonomiska integrationen mellan länderna inom det östliga partnerskapet för närvarande är relativt begränsad. Euronest betonar att en djupare marknadsintegrering mellan länderna skulle bidra till ekonomisk tillväxt i området men också till politiska fördelar samt förtroendeskapande och försoning i regionen. |
| --- | --- |

2.

Euronest understryker att den ekonomiska integrationen mellan länderna inom det östliga partnerskapet för närvarande är relativt begränsad. Euronest betonar att en djupare marknadsintegrering mellan länderna skulle bidra till ekonomisk tillväxt i området men också till politiska fördelar samt förtroendeskapande och försoning i regionen.

| 3. | Euronest anser att eftersom det övergripande målet för det östliga partnerskapet är politisk och ekonomisk integration mellan partnerländerna och EU bör den parlamentariska församlingen Euronest öka ansträngningarna för att stärka banden mellan partnerländerna. Euronest välkomnar att det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken lyfter fram behovet av att stärka förbindelserna mellan grannländerna, men beklagar att det östliga partnerskapets multilaterala dimension knappast nämns alls. |
| --- | --- |

3.

Euronest anser att eftersom det övergripande målet för det östliga partnerskapet är politisk och ekonomisk integration mellan partnerländerna och EU bör den parlamentariska församlingen Euronest öka ansträngningarna för att stärka banden mellan partnerländerna. Euronest välkomnar att det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken lyfter fram behovet av att stärka förbindelserna mellan grannländerna, men beklagar att det östliga partnerskapets multilaterala dimension knappast nämns alls.

| 4. | Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att med kraft verka för att utforma konkreta åtgärder i syfte att främja regionalt ekonomiskt samarbete. Euronest anser att detta bör ske på grundval av en analys dels av de faktorer som hindrar utvecklingen av interregional ekonomisk integration, dels av gemensamma intressen och de områden som skulle gynnas mest av denna utveckling. |
| --- | --- |

4.

Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att med kraft verka för att utforma konkreta åtgärder i syfte att främja regionalt ekonomiskt samarbete. Euronest anser att detta bör ske på grundval av en analys dels av de faktorer som hindrar utvecklingen av interregional ekonomisk integration, dels av gemensamma intressen och de områden som skulle gynnas mest av denna utveckling.

| 5. | Euronest understryker att inrättandet av bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden med Ukraina, Georgien och Republiken Moldavien är ett centralt verktyg för ett modernt, transparent och förutsägbart närmande av handel och regleringar liksom för utländska direktinvesteringar som skapar sysselsättning och långsiktig tillväxt. Euronest anser att EU och de tre associerade östliga partnerländerna kan se fram emot att en multilateral dimension skapas i länderna i ovannämnda frihandelsområden, med det slutliga målet att skapa ett ekonomiskt område som bygger på WTO:s bestämmelser och självständiga val, i enlighet med meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

5.

Euronest understryker att inrättandet av bilaterala djupgående och omfattande frihandelsområden med Ukraina, Georgien och Republiken Moldavien är ett centralt verktyg för ett modernt, transparent och förutsägbart närmande av handel och regleringar liksom för utländska direktinvesteringar som skapar sysselsättning och långsiktig tillväxt. Euronest anser att EU och de tre associerade östliga partnerländerna kan se fram emot att en multilateral dimension skapas i länderna i ovannämnda frihandelsområden, med det slutliga målet att skapa ett ekonomiskt område som bygger på WTO:s bestämmelser och självständiga val, i enlighet med meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken.

| 6. | Euronest är medvetet om att partnerländerna kan välja olika metoder för att främja ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med EU och grannländerna. Euronest anser dock att det finns utrymme för ytterligare samarbete mellan EU och de partnerländer som inte uttryckt intresse för associeringsavtal eller djupgående och omfattande frihandelsområden, med full respekt för varje parts internationella åtaganden. Euronest betonar att antagandet av internationella normer, bland annat på grundval av WTO:s bestämmelser, kan vara ett effektivt sätt att övervinna tekniska hinder. Euronest välkomnar i detta avseende förslaget i meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken att ingå avtal om bedömning av överensstämmelse och godtagande som tillåter fri rörlighet för industriprodukter inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

6.

Euronest är medvetet om att partnerländerna kan välja olika metoder för att främja ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med EU och grannländerna. Euronest anser dock att det finns utrymme för ytterligare samarbete mellan EU och de partnerländer som inte uttryckt intresse för associeringsavtal eller djupgående och omfattande frihandelsområden, med full respekt för varje parts internationella åtaganden. Euronest betonar att antagandet av internationella normer, bland annat på grundval av WTO:s bestämmelser, kan vara ett effektivt sätt att övervinna tekniska hinder. Euronest välkomnar i detta avseende förslaget i meddelandet av den 18 november 2015 om översyn av den europeiska grannskapspolitiken att ingå avtal om bedömning av överensstämmelse och godtagande som tillåter fri rörlighet för industriprodukter inom vissa sektorer.

| 7. | Euronest framhåller de framgångsrika exempel på ekonomisk integration som finns i länderna i Central- och Östeuropa samt på västra Balkan och som i hög grad utgör en förebild för djupare ekonomisk integration bland länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

7.

Euronest framhåller de framgångsrika exempel på ekonomisk integration som finns i länderna i Central- och Östeuropa samt på västra Balkan och som i hög grad utgör en förebild för djupare ekonomisk integration bland länderna inom det östliga partnerskapet.

| 8. | Euronest betonar att ett sådant scenario kräver en politisk samsyn hos de östliga partnerländerna. Euronest uppmanar därför de östliga partnerländerna att begrunda sina respektive förbindelser sinsemellan i syfte att främja fortsatt samarbete och uppmanar EU att tillhandahålla sakkunskap och stöd för att hjälpa partnerländerna att utforska nya möjligheter till gemensam ekonomisk utveckling. Euronest anser att ökad konvergens och samarbete, särskilt inom sanitära och fytosanitära åtgärder, tekniska föreskrifter och bedömningar av överensstämmelse, ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor, digital marknadsharmonisering, upphandling, transport, viseringar och utbildningsutbyten, har stor potential för att stärka välfärden på ett sätt som gynnar befolkningen i alla partnerländer och att detta i hög grad kan gynna affärsklimatet liksom de ekonomiska aktörernas förmåga att delta i värdekedjor i hela regionen. |
| --- | --- |

8.

Euronest betonar att ett sådant scenario kräver en politisk samsyn hos de östliga partnerländerna. Euronest uppmanar därför de östliga partnerländerna att begrunda sina respektive förbindelser sinsemellan i syfte att främja fortsatt samarbete och uppmanar EU att tillhandahålla sakkunskap och stöd för att hjälpa partnerländerna att utforska nya möjligheter till gemensam ekonomisk utveckling. Euronest anser att ökad konvergens och samarbete, särskilt inom sanitära och fytosanitära åtgärder, tekniska föreskrifter och bedömningar av överensstämmelse, ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor, digital marknadsharmonisering, upphandling, transport, viseringar och utbildningsutbyten, har stor potential för att stärka välfärden på ett sätt som gynnar befolkningen i alla partnerländer och att detta i hög grad kan gynna affärsklimatet liksom de ekonomiska aktörernas förmåga att delta i värdekedjor i hela regionen.

| 9. | Euronest betonar vikten av fria och öppna vägar och lyfter fram liberaliseringen av transportmedel för länder utan direkt tillgång till hamnar eller hamnterminaler. |
| --- | --- |

9.

Euronest betonar vikten av fria och öppna vägar och lyfter fram liberaliseringen av transportmedel för länder utan direkt tillgång till hamnar eller hamnterminaler.

EU:s finansiella verktyg för att främja interregional ekonomisk integration

| 10. | Euronest noterar att EU ger finansiellt stöd till regional integration genom gemensam tillnärmning till EU:s normer och bästa praxis, särskilt genom det europeiska grannskapsinstrumentet. Euronest framhåller att huvuddelen av instrumentets budget satsas på de bilaterala förbindelserna mellan EU och de östliga partnerländerna, men att vissa instrument stöder antingen projekt inom den europeiska grannskapspolitiken eller, mer specifikt, det östliga partnerskapets regionala dimension. |
| --- | --- |

10.

Euronest noterar att EU ger finansiellt stöd till regional integration genom gemensam tillnärmning till EU:s normer och bästa praxis, särskilt genom det europeiska grannskapsinstrumentet. Euronest framhåller att huvuddelen av instrumentets budget satsas på de bilaterala förbindelserna mellan EU och de östliga partnerländerna, men att vissa instrument stöder antingen projekt inom den europeiska grannskapspolitiken eller, mer specifikt, det östliga partnerskapets regionala dimension.

| 11. | Euronest noterar de projekt som pågår inom de regionala östliga programmen. Euronest konstaterar att det är oklart i vilken mån dessa program bidrar till att fördjupa den interregionala integrationen. Euronest uppmanar därför kommissionen att inkludera denna dimension i sin rapportering. |
| --- | --- |

11.

Euronest noterar de projekt som pågår inom de regionala östliga programmen. Euronest konstaterar att det är oklart i vilken mån dessa program bidrar till att fördjupa den interregionala integrationen. Euronest uppmanar därför kommissionen att inkludera denna dimension i sin rapportering.

| 12. | Euronest välkomnar att flera EU-program syftar till att höja nivån på regelverken och de tekniska föreskrifterna i länderna inom det östliga partnerskapet, eftersom detta är nödvändigt för att skapa potential att fördjupa det ekonomiska samarbetet såväl mellan de östliga partnerskapsländerna som mellan dem och EU:s medlemsstater. Euronest ser fram emot mer konkreta förslag från kommissionen och utrikestjänsten om modernisering och strategisk anpassning av EU:s instrument för tekniskt bistånd (Taiex och Twinning), i enlighet med det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015. Euronest anser att EU:s tekniska bistånd bör lämnas inte bara bilateralt utan även multilateralt för att sörja för samordning och bidra till att utforma gemensamma bestämmelser i hela regionen. |
| --- | --- |

12.

Euronest välkomnar att flera EU-program syftar till att höja nivån på regelverken och de tekniska föreskrifterna i länderna inom det östliga partnerskapet, eftersom detta är nödvändigt för att skapa potential att fördjupa det ekonomiska samarbetet såväl mellan de östliga partnerskapsländerna som mellan dem och EU:s medlemsstater. Euronest ser fram emot mer konkreta förslag från kommissionen och utrikestjänsten om modernisering och strategisk anpassning av EU:s instrument för tekniskt bistånd (Taiex och Twinning), i enlighet med det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015. Euronest anser att EU:s tekniska bistånd bör lämnas inte bara bilateralt utan även multilateralt för att sörja för samordning och bidra till att utforma gemensamma bestämmelser i hela regionen.

| 13. | Euronest välkomnar kommissionens lansering nästa år av det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som är en mekanism för små och medelstora företag som kommer att ge cirka 200 miljoner euro i anslag från EU:s budget under de kommande tio åren. Euronest konstaterar att mekanismen väntas generera nya investeringar till ett värde av minst 2 miljarder euro för små och medelstora företag i de tre länder inom det östliga partnerskapet som har djupgående och omfattande frihandelsavtal med EU. Euronest betonar att otillräcklig tillgång till finansiering är en av de största utmaningarna för små och medelstora företag. Euronest uppmanar EU att sörja för att de små och medelstora företagen får resurser snarast, att EU:s stöd blir tydligt för mottagarna och att de små och medelstora företagen till fullo är medvetna om detta initiativ. Euronest uppmanar kommissionen att överväga bidragsmöjligheter för regionalt samarbete inom mekanismen. |
| --- | --- |

13.

Euronest välkomnar kommissionens lansering nästa år av det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som är en mekanism för små och medelstora företag som kommer att ge cirka 200 miljoner euro i anslag från EU:s budget under de kommande tio åren. Euronest konstaterar att mekanismen väntas generera nya investeringar till ett värde av minst 2 miljarder euro för små och medelstora företag i de tre länder inom det östliga partnerskapet som har djupgående och omfattande frihandelsavtal med EU. Euronest betonar att otillräcklig tillgång till finansiering är en av de största utmaningarna för små och medelstora företag. Euronest uppmanar EU att sörja för att de små och medelstora företagen får resurser snarast, att EU:s stöd blir tydligt för mottagarna och att de små och medelstora företagen till fullo är medvetna om detta initiativ. Euronest uppmanar kommissionen att överväga bidragsmöjligheter för regionalt samarbete inom mekanismen.

| 14. | Euronest anser att det inte räcker med enbart EU-stöd, eftersom EU:s institutioner, i synnerhet Europeiska investeringsbanken, är beroende av partnerbanker på de lokala finansmarknaderna för utbetalning av lånen. Euronest uppmanar partnerländerna att genomföra de omfattande reformer som krävs för att ge de små och medelstora företagen lämpliga marknadsvillkor. |
| --- | --- |

14.

Euronest anser att det inte räcker med enbart EU-stöd, eftersom EU:s institutioner, i synnerhet Europeiska investeringsbanken, är beroende av partnerbanker på de lokala finansmarknaderna för utbetalning av lånen. Euronest uppmanar partnerländerna att genomföra de omfattande reformer som krävs för att ge de små och medelstora företagen lämpliga marknadsvillkor.

| 15. | Euronest välkomnar de insatser som kommissionen samordnar inom plattform 2 för ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik och som ger ett forum för dialog i syfte att bidra till smart, hållbar och inkluderande utveckling av en fri marknadsekonomi i partnerländerna. Euronest uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att stärka plattformens mandat och omvandla den till ett mer strategiskt organ som definierar de områden där utbyte av bästa praxis och tillnärmning av normer skulle gynna den ekonomiska integrationen mest, inte bara i förhållande till EU utan också på interregional nivå. |
| --- | --- |

15.

Euronest välkomnar de insatser som kommissionen samordnar inom plattform 2 för ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik och som ger ett forum för dialog i syfte att bidra till smart, hållbar och inkluderande utveckling av en fri marknadsekonomi i partnerländerna. Euronest uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att stärka plattformens mandat och omvandla den till ett mer strategiskt organ som definierar de områden där utbyte av bästa praxis och tillnärmning av normer skulle gynna den ekonomiska integrationen mest, inte bara i förhållande till EU utan också på interregional nivå.

| 16. | Euronest välkomnar förslaget att EU bör stödja sina partner i moderniseringen av deras ekonomier för att uppnå hållbar tillväxt, i enlighet med det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015. Euronest rekommenderar att ett effektivt samarbete främjas och upprätthålls inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken inom bilaterala projekt för genomförande av associeringsavtalet, med stöd av sakkunniga från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Euronest välkomnar förslaget att EU bör stödja sina partner i moderniseringen av deras ekonomier för att uppnå hållbar tillväxt, i enlighet med det gemensamma meddelandet av den 18 november 2015. Euronest rekommenderar att ett effektivt samarbete främjas och upprätthålls inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken inom bilaterala projekt för genomförande av associeringsavtalet, med stöd av sakkunniga från medlemsstaterna.

| 17. | Euronest anser att de östliga partnerländernas parlament och Europaparlamentet bör involveras i detta mer strategiska förhållningssätt och att den parlamentariska församlingen Euronest kan ge ett värdefullt bidrag till detta. |
| --- | --- |

17.

Euronest anser att de östliga partnerländernas parlament och Europaparlamentet bör involveras i detta mer strategiska förhållningssätt och att den parlamentariska församlingen Euronest kan ge ett värdefullt bidrag till detta.

| 18. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

18.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Antagen den 22 mars 2016 i Bryssel, Belgien.

(2)  Antagna texter, P8_TA-PROV(2015)0272.

---

| 31.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/13

---

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONESTS RESOLUTION (1)

om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet

(2016/C 193/03)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21 och 22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det toppmöte för det östliga partnerskapet som hölls i Riga den 21 och 22 maj 2015,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030,

| — | med beaktande av besluten vid FN:s klimatkonferens i Paris den 30 november till 10 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besluten vid FN:s klimatkonferens i Paris den 30 november till 10 december 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: en strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: en strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014 om en klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014) 15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014 om en klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014) 15),

| — | med beaktande av landstrategidokumenten på energiområdet för Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland för perioden fram till 2020 respektive 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av landstrategidokumenten på energiområdet för Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland för perioden fram till 2020 respektive 2030,

| — | med beaktande av huvudmålen och handlingsplanen 2014–2017 inom det östliga partnerskapet (plattform 3 – energitrygghet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av huvudmålen och handlingsplanen 2014–2017 inom det östliga partnerskapet (plattform 3 – energitrygghet),

| — | med beaktande av det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som ingicks 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som ingicks 2009,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 194, som fastslår att tillämpningen av dess bestämmelser på energiområdet för gemenskapsåtgärder bland annat inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i fördragen, inklusive framför allt artikel 192.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 194, som fastslår att tillämpningen av dess bestämmelser på energiområdet för gemenskapsåtgärder bland annat inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i fördragen, inklusive framför allt artikel 192.2,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (5),

| — | med beaktande av årsrapporterna om energigemenskapens verksamhet 2014 och 2015 till Europaparlamentet och de nationella parlamenten, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna om energigemenskapens verksamhet 2014 och 2015 till Europaparlamentet och de nationella parlamenten, och av följande skäl:

| A. | EU:s medlemsstater och deras östliga partnerländer har huvudansvaret för sina energimixar och för att tillgodose den ökande efterfrågan på energi, och EU-medlemsstaterna måste agera i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget och därmed se till att energimarknaden fungerar och energiförsörjningen är tryggad samt främja energieffektivitet och energibesparingar, utvecklingen av förnybar energi och sammanlänkningen av energinäten. |
| --- | --- |

A.

EU:s medlemsstater och deras östliga partnerländer har huvudansvaret för sina energimixar och för att tillgodose den ökande efterfrågan på energi, och EU-medlemsstaterna måste agera i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget och därmed se till att energimarknaden fungerar och energiförsörjningen är tryggad samt främja energieffektivitet och energibesparingar, utvecklingen av förnybar energi och sammanlänkningen av energinäten.

| B. | Eftersom energisituationen utvecklas snabbt och präglas av ökande global konkurrens om resurser, stigande energipriser och växande prisskillnader i förhållande till några av våra huvudkonkurrenter behöver de europeiska ekonomierna och medborgarna en trygg och säker försörjning av hållbar energi till överkomlig kostnad. |
| --- | --- |

B.

Eftersom energisituationen utvecklas snabbt och präglas av ökande global konkurrens om resurser, stigande energipriser och växande prisskillnader i förhållande till några av våra huvudkonkurrenter behöver de europeiska ekonomierna och medborgarna en trygg och säker försörjning av hållbar energi till överkomlig kostnad.

| C. | Våra länder står fortfarande inför en rad energimässiga utmaningar, bland annat utfasning av fossila bränslen, ökande importberoende av en enda monopolleverantör (och därmed sammanhängande risker för försörjningstryggheten), utnyttjande av energiförsörjning som politiskt påtryckningsmedel, fullbordandet av den inre energimarknaden, energifattigdom och energiprisernas inverkan på konkurrenskraften. |
| --- | --- |

C.

Våra länder står fortfarande inför en rad energimässiga utmaningar, bland annat utfasning av fossila bränslen, ökande importberoende av en enda monopolleverantör (och därmed sammanhängande risker för försörjningstryggheten), utnyttjande av energiförsörjning som politiskt påtryckningsmedel, fullbordandet av den inre energimarknaden, energifattigdom och energiprisernas inverkan på konkurrenskraften.

| D. | Okonventionella kolväten kan stärka de inhemska energikällorna och minska importberoendet. |
| --- | --- |

D.

Okonventionella kolväten kan stärka de inhemska energikällorna och minska importberoendet.

| E. | Den teknik som är förknippad med hydraulisk högvolymsspräckning, även kallad frackning, ger upphov till oro för effekterna på folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

E.

Den teknik som är förknippad med hydraulisk högvolymsspräckning, även kallad frackning, ger upphov till oro för effekterna på folkhälsan och miljön.

| F. | Kommissionen vill säkerställa miljöintegriteten vid utvinningen av okonventionella kolväten såsom skiffergas och se till att de risker som kan uppstå av enskilda projekt och den kumulativa utvecklingen hanteras på rätt sätt i de EU-medlemsstater som vill undersöka eller utnyttja sådana resurser. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen vill säkerställa miljöintegriteten vid utvinningen av okonventionella kolväten såsom skiffergas och se till att de risker som kan uppstå av enskilda projekt och den kumulativa utvecklingen hanteras på rätt sätt i de EU-medlemsstater som vill undersöka eller utnyttja sådana resurser.

| G. | Den 22 januari 2014 reagerade kommissionen på uppmaningarna om brådskande åtgärder genom att anta en rekommendation som ska bidra till tydlighet och förutsägbarhet för offentliga myndigheter, marknadsaktörer och medborgare. |
| --- | --- |

G.

Den 22 januari 2014 reagerade kommissionen på uppmaningarna om brådskande åtgärder genom att anta en rekommendation som ska bidra till tydlighet och förutsägbarhet för offentliga myndigheter, marknadsaktörer och medborgare.

| H. | I kommissionens rekommendation 2014/70/EU av den 22 januari 2014 om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning (6) uppmanas EU-medlemsstaterna att respektera vissa minimiprinciper när de genomför eller anpassar sin lagstiftning för undersökning eller utvinning av kolväten genom hydraulisk högvolymsspräckning. |
| --- | --- |

H.

I kommissionens rekommendation 2014/70/EU av den 22 januari 2014 om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning (6) uppmanas EU-medlemsstaterna att respektera vissa minimiprinciper när de genomför eller anpassar sin lagstiftning för undersökning eller utvinning av kolväten genom hydraulisk högvolymsspräckning.

| I. | Den globala ekonomiska krisen och de låga oljepriserna har visserligen haft en negativ effekt på investeringarna i utvinningen av okonventionella fossila bränslen, men internationella finansinstitut har fortfarande en central funktion i att uppbringa nationella medel och lån till sådana investeringar. |
| --- | --- |

I.

Den globala ekonomiska krisen och de låga oljepriserna har visserligen haft en negativ effekt på investeringarna i utvinningen av okonventionella fossila bränslen, men internationella finansinstitut har fortfarande en central funktion i att uppbringa nationella medel och lån till sådana investeringar.

| J. | Nya fyndigheter av skiffergas i länder som tidigare inte hade några gasreserver som kunde exploateras gör det möjligt för länder som importerar naturgas att bli producenter och trygga sin långsiktiga naturgasförsörjning från en inhemsk källa och/eller bli exportörer genom nyutvecklad flytande naturgas. |
| --- | --- |

J.

Nya fyndigheter av skiffergas i länder som tidigare inte hade några gasreserver som kunde exploateras gör det möjligt för länder som importerar naturgas att bli producenter och trygga sin långsiktiga naturgasförsörjning från en inhemsk källa och/eller bli exportörer genom nyutvecklad flytande naturgas.

| K. | EU och länderna inom det östliga partnerskapet måste ta hänsyn till konkurrenskraften hos sina ekonomier i stort och hos sina sektorer för utvinning av kolväten såsom fossila bränslen när de utformar en lämplig politik för att införa skyldigheter för industrisektorer som utvecklar nya sätt att utvinna okonventionella fossila bränslen inom ramen för undersökningen eller utvinningen av sådana resurser. |
| --- | --- |

K.

EU och länderna inom det östliga partnerskapet måste ta hänsyn till konkurrenskraften hos sina ekonomier i stort och hos sina sektorer för utvinning av kolväten såsom fossila bränslen när de utformar en lämplig politik för att införa skyldigheter för industrisektorer som utvecklar nya sätt att utvinna okonventionella fossila bränslen inom ramen för undersökningen eller utvinningen av sådana resurser.

| 1. | Euronest betonar vikten av att EU hjälper till med genomförandet av de politiska rekommendationerna i rekommendation 2014/70/EU. |
| --- | --- |

1.

Euronest betonar vikten av att EU hjälper till med genomförandet av de politiska rekommendationerna i rekommendation 2014/70/EU.

| 2. | Euronest ställer sig bakom minimiprinciperna i rekommendation 2014/70/EU, som ska se till att folkhälsan, klimatet och miljön skyddas, att resurserna används effektivt, att konkurrensen om exploatering, konstruktion och drift sker på ett öppet sätt och att allmänheten informeras. Euronest uppmanar de EU-medlemsstater som ska satsa på hydraulisk spräckning att respektera dessa principer. |
| --- | --- |

2.

Euronest ställer sig bakom minimiprinciperna i rekommendation 2014/70/EU, som ska se till att folkhälsan, klimatet och miljön skyddas, att resurserna används effektivt, att konkurrensen om exploatering, konstruktion och drift sker på ett öppet sätt och att allmänheten informeras. Euronest uppmanar de EU-medlemsstater som ska satsa på hydraulisk spräckning att respektera dessa principer.

| 3. | Euronest efterlyser skapandet av nödvändiga förutsättningar för säker och effektiv undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning. |
| --- | --- |

3.

Euronest efterlyser skapandet av nödvändiga förutsättningar för säker och effektiv undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning.

| 4. | Euronest betonar att de östliga partnerländerna måste bemöta allmänhetens oro över de möjliga negativa konsekvenserna av hydraulisk spräckning, se till att de strängaste miljö-, folkhälso-, effektivitets- och säkerhetskraven och sociala kraven uppfylls och säkerställa öppen konkurrens om exploatering, konstruktion och drift av utvinningen av okonventionell gas. Euronest betonar också att risker för miljön och allmänheten måste undvikas. |
| --- | --- |

4.

Euronest betonar att de östliga partnerländerna måste bemöta allmänhetens oro över de möjliga negativa konsekvenserna av hydraulisk spräckning, se till att de strängaste miljö-, folkhälso-, effektivitets- och säkerhetskraven och sociala kraven uppfylls och säkerställa öppen konkurrens om exploatering, konstruktion och drift av utvinningen av okonventionell gas. Euronest betonar också att risker för miljön och allmänheten måste undvikas.

| 5. | Euronest uppmärksammar de särskilda svårigheter som är förknippade med utvinningen av naturgas, som för närvarande står för en fjärdedel av EU:s primärenergianvändning och som kan bidra till att växthusgasutsläppen minskas på kort till medellång sikt om den ersätter mer koldioxidintensiva fossila bränslen. Euronest betonar framför allt att regioner där oljebaserad uppvärmning är vanlig kan minska sina utsläpp på konsumentnivå genom att uppmuntra husägarna att gå över till uppvärmning med naturgas. Euronest noterar att dessa regioner inte får avskräckas från att öka energieffektiviteten i viktiga sektorer som byggnader eller från att maximera sin användning av förnybara källor. |
| --- | --- |

5.

Euronest uppmärksammar de särskilda svårigheter som är förknippade med utvinningen av naturgas, som för närvarande står för en fjärdedel av EU:s primärenergianvändning och som kan bidra till att växthusgasutsläppen minskas på kort till medellång sikt om den ersätter mer koldioxidintensiva fossila bränslen. Euronest betonar framför allt att regioner där oljebaserad uppvärmning är vanlig kan minska sina utsläpp på konsumentnivå genom att uppmuntra husägarna att gå över till uppvärmning med naturgas. Euronest noterar att dessa regioner inte får avskräckas från att öka energieffektiviteten i viktiga sektorer som byggnader eller från att maximera sin användning av förnybara källor.

| 6. | Euronest stöder undersökningen av skiffergas i EU-medlemsstaterna, med tanke på att den kan ersätta mer koldioxidintensiva fossila bränslen, bli en inhemsk naturgaskälla (vilket minskar beroendet av andra energileverantörer) och leda till nya arbetstillfällen, ekonomiskt tillväxt och ytterligare inkomstkällor för staten. |
| --- | --- |

6.

Euronest stöder undersökningen av skiffergas i EU-medlemsstaterna, med tanke på att den kan ersätta mer koldioxidintensiva fossila bränslen, bli en inhemsk naturgaskälla (vilket minskar beroendet av andra energileverantörer) och leda till nya arbetstillfällen, ekonomiskt tillväxt och ytterligare inkomstkällor för staten.

| 7. | Euronest framhäver både de potentiella nya möjligheterna och utmaningarna med utvinningen av skiffergas, i enlighet med rekommendation 2014/70/EU. |
| --- | --- |

7.

Euronest framhäver både de potentiella nya möjligheterna och utmaningarna med utvinningen av skiffergas, i enlighet med rekommendation 2014/70/EU.

| 8. | Euronest efterlyser en stärkt satsning på grundforskning och tillämpad forskning och tematisk forskning om vetenskaplig prognostisering samt inrättande av prospekteringsområden för utnyttjande av skiffer, organiska ämnen och metangas från kolfyndigheter, vilket kan kopplas till utvinningen av gas i alla olje-, gas- och kolbassänger. |
| --- | --- |

8.

Euronest efterlyser en stärkt satsning på grundforskning och tillämpad forskning och tematisk forskning om vetenskaplig prognostisering samt inrättande av prospekteringsområden för utnyttjande av skiffer, organiska ämnen och metangas från kolfyndigheter, vilket kan kopplas till utvinningen av gas i alla olje-, gas- och kolbassänger.

| 9. | Euronest betonar att man måste utarbeta normativ och teknisk dokumentation och bringa den i överensstämmelse med internationella industristandarder för effektiv prospektering efter samt undersökning och utvinning av skiffergaslager i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

9.

Euronest betonar att man måste utarbeta normativ och teknisk dokumentation och bringa den i överensstämmelse med internationella industristandarder för effektiv prospektering efter samt undersökning och utvinning av skiffergaslager i länderna inom det östliga partnerskapet.

| 10. | Euronest efterlyser förbättringar av lagstiftningen om användning av underliggande jordlager för olje- och gasutvinning samt bedömning, förebyggande och eliminering av de negativa och potentiellt negativa miljöeffekterna och sociala effekterna av denna användning. |
| --- | --- |

10.

Euronest efterlyser förbättringar av lagstiftningen om användning av underliggande jordlager för olje- och gasutvinning samt bedömning, förebyggande och eliminering av de negativa och potentiellt negativa miljöeffekterna och sociala effekterna av denna användning.

Möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU-medlemsstaterna och länderna inom det östliga partnerskapet

| 11. | Euronest anser att skiffergasverksamhet även kan leda till direkta eller indirekta ekonomiska fördelar för länder, regioner, lokalsamhällen, företag och medborgare i EU och inom det östliga partnerskapet, exempelvis genom regionala investeringar i infrastruktur, direkta eller indirekta sysselsättningsmöjligheter och statsinkomster i form av skatter, avgifter och royaltyer. |
| --- | --- |

11.

Euronest anser att skiffergasverksamhet även kan leda till direkta eller indirekta ekonomiska fördelar för länder, regioner, lokalsamhällen, företag och medborgare i EU och inom det östliga partnerskapet, exempelvis genom regionala investeringar i infrastruktur, direkta eller indirekta sysselsättningsmöjligheter och statsinkomster i form av skatter, avgifter och royaltyer.

| 12. | Euronest noterar situationen i Förenta staterna, där okonventionell gas för närvarande utgör 60 procent av den inhemska gasproduktionen, med den snabbaste utvecklingen inom skiffergasverksamhet. Euronest påpekar att denna stora ökning av den inhemska naturgasproduktionen har lett till lägre gaspriser i Förenta staterna och har tillfälligt påverkat priset på flytande naturgas som importeras till EU. |
| --- | --- |

12.

Euronest noterar situationen i Förenta staterna, där okonventionell gas för närvarande utgör 60 procent av den inhemska gasproduktionen, med den snabbaste utvecklingen inom skiffergasverksamhet. Euronest påpekar att denna stora ökning av den inhemska naturgasproduktionen har lett till lägre gaspriser i Förenta staterna och har tillfälligt påverkat priset på flytande naturgas som importeras till EU.

| 13. | Euronest noterar Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, i vilka rådet betonade behovet av att diversifiera EU:s energiförsörjning och ta fram säkra och inhemska energiresurser för att trygga försörjningen, minska EU-medlemsstaternas yttre energiberoende och stimulera ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

13.

Euronest noterar Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013, i vilka rådet betonade behovet av att diversifiera EU:s energiförsörjning och ta fram säkra och inhemska energiresurser för att trygga försörjningen, minska EU-medlemsstaternas yttre energiberoende och stimulera ekonomisk tillväxt.

| 14. | Euronest påminner om att EU:s långsiktiga mål är att i samverkan med länderna inom det östliga partnerskapet bli en resurseffektiv och hållbar ekonomi. Euronest anser att naturgas och tillgången på nya källor till säkra och hållbara inhemska fossila bränslen, såsom naturgas från skifferformationer, kan främja omvandlingen av energisektorn, särskilt om de ersätter mer koldioxidintensiva fossila bränslen. Euronest anser i varje fall att minskningen av växthusgasutsläppen från vårt energisystem kommer att kräva fortsatta förbättringar av energieffektiviteten, energibesparingar och ökad användning av hållbar teknik, särskilt förnybar energi. |
| --- | --- |

14.

Euronest påminner om att EU:s långsiktiga mål är att i samverkan med länderna inom det östliga partnerskapet bli en resurseffektiv och hållbar ekonomi. Euronest anser att naturgas och tillgången på nya källor till säkra och hållbara inhemska fossila bränslen, såsom naturgas från skifferformationer, kan främja omvandlingen av energisektorn, särskilt om de ersätter mer koldioxidintensiva fossila bränslen. Euronest anser i varje fall att minskningen av växthusgasutsläppen från vårt energisystem kommer att kräva fortsatta förbättringar av energieffektiviteten, energibesparingar och ökad användning av hållbar teknik, särskilt förnybar energi.

| 15. | Euronest uppmanar Vitryssland att stoppa uppförandet av sitt kärnkraftverk tills en verkligt oberoende miljökonsekvensbedömning av konstruktionen och driften har genomförts på ett öppet och transparent sätt, i full överensstämmelse med befintliga internationella standarder och krav för kärn- och miljösäkerhet såsom Esbo- och Århuskonventionerna och Internationella atomenergiorganets (IAEA) säkerhetsnormer, och med deltagande av samtliga intressenter, för att se till att det inte görs några kompromisser på bekostnad av miljöskyddet och kärnsäkerheten. |
| --- | --- |

15.

Euronest uppmanar Vitryssland att stoppa uppförandet av sitt kärnkraftverk tills en verkligt oberoende miljökonsekvensbedömning av konstruktionen och driften har genomförts på ett öppet och transparent sätt, i full överensstämmelse med befintliga internationella standarder och krav för kärn- och miljösäkerhet såsom Esbo- och Århuskonventionerna och Internationella atomenergiorganets (IAEA) säkerhetsnormer, och med deltagande av samtliga intressenter, för att se till att det inte görs några kompromisser på bekostnad av miljöskyddet och kärnsäkerheten.

| 16. | Euronest uppmanar regeringarna i länderna inom det östliga partnerskapet att göra sitt yttersta för att garantera insyn i förhandlingarna om energiavtal med tredjeländer, särskilt länder som är kända för att använda energiresurser som ett utrikespolitiskt påtryckningsmedel. |
| --- | --- |

16.

Euronest uppmanar regeringarna i länderna inom det östliga partnerskapet att göra sitt yttersta för att garantera insyn i förhandlingarna om energiavtal med tredjeländer, särskilt länder som är kända för att använda energiresurser som ett utrikespolitiskt påtryckningsmedel.

Bakgrundsinformation om samarbete mellan Ukraina och EU inom energisektorn

Skiffergas och metangas, vilka går under samlingsnamnet ”okonventionell gas”, har lett till ett stort intresse för att bygga upp kolväteresurser och öka Ukrainas energioberoende.

Icke-traditionella kolväten omfattar skiffergas, gas i lågpermeabla reservoarer (eller gas av centralbäckentyp) och fyndigheter av skifferolja, kolbäddsmetan och gashydrater. I Ukraina finns möjligheter att öppna alla typer av fyndigheter av okonventionella kolväten.

De förväntade utvinningsbara skiffergasresurserna i Ukraina har av olika experter tidigare beräknats ligga kring 7–15 biljoner m3. De flesta experter är ense om att Ukraina har de fjärde största skiffergasresurserna i Europa (efter Polen, Frankrike och Norge).

En av huvudförutsättningarna för att Ukrainas ekonomi ska fungera effektivt är att landet har tillräckligt med mineralresurser, främst bränsle och energi. Vid sidan av att minska energiförbrukningen måste man prioritera utvecklingen av ny sökteknik och utvinningen och användningen av andra naturliga energikällor, däribland okonventionella källor.

För att utnyttja skiffergas måste man införa modern teknik för upptäckt, provning, intensifiering (särskilt genom användning av kraftfull spräckning i flera steg) och exploatering samt locka det betydande kapital som krävs, men som Ukraina saknar.

Samarbetet mellan Ukraina och EU inom energisektorn sker enligt associeringsavtalet och associeringsagendan mellan EU och Ukraina, samförståndsavtalet om energisamarbete mellan EU och Ukraina och fördraget om energigemenskapen.

Exploateringen av okonventionella kolväteresurser, särskilt skiffergas, begränsas av en rad andra faktorer, bland annat brist på lagstiftning som kan reglera utvinningen av den här typen av råmaterial.

Som medlem i energigemenskapen är Ukraina skyldigt att genomföra det tredje energipaketet. Landet håller för närvarande på att reformera energisektorn och harmonisera lagstiftningen i enlighet med sina åtaganden. Nyligen antogs lagen om naturgasmarknaden, som ska skapa en effektiv och konkurrenspräglad miljö inom sektorn.

I syfte att under 2015 genomföra reformer inom sektorn hade Ukraina för avsikt att utarbeta och anta en rad rättsakter som liberaliserar gas- och elmarknaderna.

I synnerhet utarbetade Ukrainas energi- och kolindustriministerium i samverkan med energigemenskapens sekretariat lagen om naturgasmarknaden i enlighet med direktiv 2009/73/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och förordning (EG) nr 715/2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten.

I denna lag fastställs en rättslig ram för reformen av gassektorn och en plan för genomförandet av reformen i enlighet med europeisk energilagstiftning, däribland bestämmelserna i det tredje energipaketet.

---

(1)  Antagen den 22 mars 2016 i Bryssel, Belgien.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0088.

(4)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 28.

(5)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 3.

(6)  EUT L 39, 8.2.2014, s. 72.

---

| 31.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/17

---

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONESTS RESOLUTION (1)

om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen

(2016/C 193/04)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den gemensamma Rigaförklaringen från EU:s toppmöte för det östliga partnerskapet (den 21 och 22 maj 2015) som bygger på Vilniusförklaringen och Warszawaförklaringen som antogs under de föregående åren i ett liknande sammanhang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Rigaförklaringen från EU:s toppmöte för det östliga partnerskapet (den 21 och 22 maj 2015) som bygger på Vilniusförklaringen och Warszawaförklaringen som antogs under de föregående åren i ett liknande sammanhang,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om den europeiska grannskapspolitiken: På väg mot en förstärkning av partnerskapet – Europaparlamentets ståndpunkt om 2012 års rapporter,

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av ministerkommunikén utfärdad i Jerevan med anledning av det fjärde Bologna Policy Forum och ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades den 14 och 15 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerkommunikén utfärdad i Jerevan med anledning av det fjärde Bologna Policy Forum och ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades den 14 och 15 maj 2015,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, om samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt om reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, om samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt om reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande,

| — | med beaktande av den gemensamma Sorbonnedeklarationen om harmonisering av uppbyggnaden av det europeiska systemet för högre utbildning, som undertecknades den 25 maj 1998 i Paris av Frankrikes, Tysklands, Italiens och Förenade kungarikets utbildningsministrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Sorbonnedeklarationen om harmonisering av uppbyggnaden av det europeiska systemet för högre utbildning, som undertecknades den 25 maj 1998 i Paris av Frankrikes, Tysklands, Italiens och Förenade kungarikets utbildningsministrar,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognaförklaringen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognaförklaringen),

| — | med beaktande av Budapest–Wiendeklarationen av den 12 mars 2010 som antogs av utbildningsministrarna från 47 länder och som blev den officiella inledningen på det europeiska området för högre utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapest–Wiendeklarationen av den 12 mars 2010 som antogs av utbildningsministrarna från 47 länder och som blev den officiella inledningen på det europeiska området för högre utbildning,

| — | med beaktande av den kommuniké som utfärdades av ministerkonferensen och det tredje Bologna Policy Forum som anordnades i Bukarest den 26 och 27 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommuniké som utfärdades av ministerkonferensen och det tredje Bologna Policy Forum som anordnades i Bukarest den 26 och 27 april 2012,

| — | med beaktande av den rörlighetsstrategi för det europeiska området för högre utbildning fram till 2020 som antogs vid ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades i Bukarest den 26 och 27 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rörlighetsstrategi för det europeiska området för högre utbildning fram till 2020 som antogs vid ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning som anordnades i Bukarest den 26 och 27 april 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om erkännande av yrkeskvalifikationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om erkännande av yrkeskvalifikationer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare,

| — | med beaktande av rapporten Det europeiska området för högre utbildning 2015: Bolognaprocessens genomföranderapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Det europeiska området för högre utbildning 2015: Bolognaprocessens genomföranderapport,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om internationaliseringen av den högre utbildningen,

| — | med beaktande av rådets rekommendationer av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendationer av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och om att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte,

| — | med beaktande av rapporten Det europeiska området för högre utbildning 2012: Bolognaprocessens genomföranderapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Det europeiska området för högre utbildning 2012: Bolognaprocessens genomföranderapport,

| — | med beaktande av slutrapporten från den internationella konferensen om finansiering av högre utbildning som anordnades i Jerevan i Armenien den 8 och 9 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från den internationella konferensen om finansiering av högre utbildning som anordnades i Jerevan i Armenien den 8 och 9 september 2011,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten,

| — | med beaktande av Europaparlamentets betänkande av den 31 mars 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets betänkande av den 31 mars 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen,

| — | med beaktande av de associeringsavtal som undertecknats av EU och Georgiens, Moldaviens och Ukrainas regeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de associeringsavtal som undertecknats av EU och Georgiens, Moldaviens och Ukrainas regeringar,

| — | med beaktande av stipendieprogrammen Erasmus+ och Erasmus Mundus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stipendieprogrammen Erasmus+ och Erasmus Mundus,

| — | med beaktande av konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (CETS nr 165, Lissabon, den 11 april 1997), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (CETS nr 165, Lissabon, den 11 april 1997), och av följande skäl:

| A. | Ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet är fortfarande en komplicerad och kostsam process, trots de framsteg som gjorts i form av Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

A.

Ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet är fortfarande en komplicerad och kostsam process, trots de framsteg som gjorts i form av Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning.

| B. | Det är svårt och ibland till och med omöjligt för studenter från länderna inom det östliga partnerskapet att få sina kvalifikationer vederbörligen erkända i vissa EU-medlemsstater och ibland har studenter från EU liknande problem i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

B.

Det är svårt och ibland till och med omöjligt för studenter från länderna inom det östliga partnerskapet att få sina kvalifikationer vederbörligen erkända i vissa EU-medlemsstater och ibland har studenter från EU liknande problem i länderna inom det östliga partnerskapet.

| C. | Hindren för erkännande av examensbevis och kvalifikationer kan stå i vägen för främjandet av akademisk och yrkesmässig rörlighet och kulturella förbindelser mellan båda parter och försvåra främjandet av akademisk forskning och övergripande framsteg på många vetenskapliga områden i Europa. |
| --- | --- |

C.

Hindren för erkännande av examensbevis och kvalifikationer kan stå i vägen för främjandet av akademisk och yrkesmässig rörlighet och kulturella förbindelser mellan båda parter och försvåra främjandet av akademisk forskning och övergripande framsteg på många vetenskapliga områden i Europa.

| D. | Det finns inget regelverk för likabehandling i samband med erkännande av yrkeskvalifikationer för medborgare från länderna inom det östliga partnerskapet eller medlemmar i det europeiska området för högre utbildning som deltar i Bolognaprocessen. Det hindrar många högkvalificerade yrkesutövare inom ett antal reglerade branscher, såsom hälso- och sjukvård och socialt arbete, utbildning, arkitektur och byggindustrin (t.ex. byggnadsingenjörer), och många andra från att vidareutveckla sina färdigheter genom att utöva dem inom EU, vilket både hindrar dem från att ta med sig värdefulla kunskaper tillbaka till sina hemländer och att fylla luckor inom högkvalificerade yrken i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Det finns inget regelverk för likabehandling i samband med erkännande av yrkeskvalifikationer för medborgare från länderna inom det östliga partnerskapet eller medlemmar i det europeiska området för högre utbildning som deltar i Bolognaprocessen. Det hindrar många högkvalificerade yrkesutövare inom ett antal reglerade branscher, såsom hälso- och sjukvård och socialt arbete, utbildning, arkitektur och byggindustrin (t.ex. byggnadsingenjörer), och många andra från att vidareutveckla sina färdigheter genom att utöva dem inom EU, vilket både hindrar dem från att ta med sig värdefulla kunskaper tillbaka till sina hemländer och att fylla luckor inom högkvalificerade yrken i EU:s medlemsstater.

| E. | Det finns ett stort behov av att utveckla mer forskningsinriktade institutioner, inbegripet doktorandutbildningar, i länderna inom det östliga partnerskapet, vilket skulle ge lokala studenter större möjligheter till en karriär som forskare. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett stort behov av att utveckla mer forskningsinriktade institutioner, inbegripet doktorandutbildningar, i länderna inom det östliga partnerskapet, vilket skulle ge lokala studenter större möjligheter till en karriär som forskare.

| F. | Metoderna för erkännande av kvalifikationer skiljer sig åt både inom EU och mellan EU och de länder inom det östliga partnerskapet som deltar i Bolognaprocessen/det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

F.

Metoderna för erkännande av kvalifikationer skiljer sig åt både inom EU och mellan EU och de länder inom det östliga partnerskapet som deltar i Bolognaprocessen/det europeiska området för högre utbildning.

| G. | Det förekommer ingen harmonisering av processen för erkännande av utländska kvalifikationer, och det saknas också en kostnadseffektiv mekanism för reaktiv information i de länder som deltar i Bolognaprocessen/det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

G.

Det förekommer ingen harmonisering av processen för erkännande av utländska kvalifikationer, och det saknas också en kostnadseffektiv mekanism för reaktiv information i de länder som deltar i Bolognaprocessen/det europeiska området för högre utbildning.

| H. | I mer än två tredjedelar av de deltagande länderna är det anstalterna för högre utbildning som fattar de slutgiltiga besluten om erkännande av utländska kvalifikationer. |
| --- | --- |

H.

I mer än två tredjedelar av de deltagande länderna är det anstalterna för högre utbildning som fattar de slutgiltiga besluten om erkännande av utländska kvalifikationer.

| I. | Det förekommer fortfarande farhågor i fråga om rättvisa, öppenhet, normer och ansvarstagande när det gäller ett flertal anstalter för högre utbildning i många av länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

I.

Det förekommer fortfarande farhågor i fråga om rättvisa, öppenhet, normer och ansvarstagande när det gäller ett flertal anstalter för högre utbildning i många av länderna inom det östliga partnerskapet.

| J. | Korruption, onödig byråkrati, en konservativ inställning, osäkerhet och föråldrade mentaliteter påträffas fortfarande vid anstalter för högre utbildning i länderna inom det östliga partnerskapet och ibland också i EU. Detta måste åtgärdas och motverkas. |
| --- | --- |

J.

Korruption, onödig byråkrati, en konservativ inställning, osäkerhet och föråldrade mentaliteter påträffas fortfarande vid anstalter för högre utbildning i länderna inom det östliga partnerskapet och ibland också i EU. Detta måste åtgärdas och motverkas.

| K. | Nätverket av nationella informationscentrum rörande erkännande av akademiska betyg (Enic/Naric) är det främsta nätverket för informationsutbyte om erkännande och utvecklar verktyg för erkännande av förfaranden, policyer och praxis. Det har potential att informera allmänheten och sina partner och att hjälpa medlemsländer och viktiga politiska organ att förstå erkännandeprocessen. Nätverket kan dessutom öka anpassningen av nationella lagar och förfaranden till EU:s bestämmelser. |
| --- | --- |

K.

Nätverket av nationella informationscentrum rörande erkännande av akademiska betyg (Enic/Naric) är det främsta nätverket för informationsutbyte om erkännande och utvecklar verktyg för erkännande av förfaranden, policyer och praxis. Det har potential att informera allmänheten och sina partner och att hjälpa medlemsländer och viktiga politiska organ att förstå erkännandeprocessen. Nätverket kan dessutom öka anpassningen av nationella lagar och förfaranden till EU:s bestämmelser.

| L. | Universitet är platser som främjar utveckling av nya idéer och är beroende av yttrandefrihet och tankefrihet för att kunna göra framsteg på det akademiska området. Detta kan stå i konflikt med politiskt motiverade krav och leder ofta till att studenter trakasseras eller till och med till brott mot deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

L.

Universitet är platser som främjar utveckling av nya idéer och är beroende av yttrandefrihet och tankefrihet för att kunna göra framsteg på det akademiska området. Detta kan stå i konflikt med politiskt motiverade krav och leder ofta till att studenter trakasseras eller till och med till brott mot deras mänskliga rättigheter.

| M. | Erasmus+-program är viktiga verktyg för att modernisera anstalter för högre utbildning både i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet, stimulera till internationellt samarbete med EU:s institutioner och bidra till reformer av högre utbildning och större rörlighet för studenter. |
| --- | --- |

M.

Erasmus+-program är viktiga verktyg för att modernisera anstalter för högre utbildning både i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet, stimulera till internationellt samarbete med EU:s institutioner och bidra till reformer av högre utbildning och större rörlighet för studenter.

Allmänna principer

| 1. | Euronest slår fast att ömsesidigt erkännande av högre utbildning av god kvalitet för studenter både i EU och i länderna inom det östra partnerskapet, liksom ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer för viktiga reglerade yrken och fullständigt erkännande av arbetslivserfarenhet som förvärvats på båda sidor, kan vara en viktig förutsättning för att stärka och förbättra de kulturella och socioekonomiska förbindelserna och främja fred, utveckling, välstånd och stabilitet. |
| --- | --- |

1.

Euronest slår fast att ömsesidigt erkännande av högre utbildning av god kvalitet för studenter både i EU och i länderna inom det östra partnerskapet, liksom ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer för viktiga reglerade yrken och fullständigt erkännande av arbetslivserfarenhet som förvärvats på båda sidor, kan vara en viktig förutsättning för att stärka och förbättra de kulturella och socioekonomiska förbindelserna och främja fred, utveckling, välstånd och stabilitet.

| 2. | Euronest gläder sig över att associeringsavtal har undertecknats med tre länder inom det östliga partnerskapet och ser fram emot denna utvecklings positiva inverkan på ömsesidigt erkännande av examensbevis, kvalifikationer, färdigheter och arbetslivserfarenhet. Euronest anser att det är en viktig prioritering att skapa meningsfulla och långvariga samarbetsmetoder med de andra länderna inom det östra partnerskapet och att garantera fortsatt samarbete på detta och andra områden. Euronest noterar samtidigt att associeringsavtalen erbjuder avancerade kommunikations- och samarbetsverktyg på regerings- och parlamentsnivå och skulle kunna ligga till grund för ytterligare samarbete, inbegripet genom att upprätta nationella informationscentrum rörande erkännande av akademiska betyg, införa ett gemensamt europeiskt yrkeskort (European Professional Card, EPC) för EU och det östliga partnerskapet och utveckla kostnadseffektiva informations- och varningsmekanismer med hjälp av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) mellan EU och dess östliga partnerländer. |
| --- | --- |

2.

Euronest gläder sig över att associeringsavtal har undertecknats med tre länder inom det östliga partnerskapet och ser fram emot denna utvecklings positiva inverkan på ömsesidigt erkännande av examensbevis, kvalifikationer, färdigheter och arbetslivserfarenhet. Euronest anser att det är en viktig prioritering att skapa meningsfulla och långvariga samarbetsmetoder med de andra länderna inom det östra partnerskapet och att garantera fortsatt samarbete på detta och andra områden. Euronest noterar samtidigt att associeringsavtalen erbjuder avancerade kommunikations- och samarbetsverktyg på regerings- och parlamentsnivå och skulle kunna ligga till grund för ytterligare samarbete, inbegripet genom att upprätta nationella informationscentrum rörande erkännande av akademiska betyg, införa ett gemensamt europeiskt yrkeskort (European Professional Card, EPC) för EU och det östliga partnerskapet och utveckla kostnadseffektiva informations- och varningsmekanismer med hjälp av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) mellan EU och dess östliga partnerländer.

| 3. | Euronest påpekar att Bolognaprocessen inte är ett envägssystem, utan att det snarare har som syfte att främja utvecklingen av den högre utbildningen och den akademiska rörligheten mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet, och att deltagare på båda sidor bör få förbättrad tillgång till anstalter för högre utbildning, erkännande av examensbevis, stipendieprogram och fullt godkännande i olika system för högre utbildning på villkor att alla nödvändiga akademiska kriterier har uppfyllts. |
| --- | --- |

3.

Euronest påpekar att Bolognaprocessen inte är ett envägssystem, utan att det snarare har som syfte att främja utvecklingen av den högre utbildningen och den akademiska rörligheten mellan EU och länderna inom det östliga partnerskapet, och att deltagare på båda sidor bör få förbättrad tillgång till anstalter för högre utbildning, erkännande av examensbevis, stipendieprogram och fullt godkännande i olika system för högre utbildning på villkor att alla nödvändiga akademiska kriterier har uppfyllts.

| 4. | Euronest betonar att den nuvarande situationen, där ihållande systemiska problem gör det svårt för många studenter och unga yrkesutövare från länderna inom det östliga partnerskapet att automatiskt få sina examensbevis eller yrkeskvalifikationer erkända i EU, utgör ett allvarligt hinder för arbetstagarnas fria rörlighet och utveckling av goda relationer mellan de två sidorna. |
| --- | --- |

4.

Euronest betonar att den nuvarande situationen, där ihållande systemiska problem gör det svårt för många studenter och unga yrkesutövare från länderna inom det östliga partnerskapet att automatiskt få sina examensbevis eller yrkeskvalifikationer erkända i EU, utgör ett allvarligt hinder för arbetstagarnas fria rörlighet och utveckling av goda relationer mellan de två sidorna.

| 5. | Euronest noterar att den socioekonomiska utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet kan främjas betydligt genom tillgång till utexaminerade, yrkesutövare och entreprenörer som har tillägnat sig nya erfarenheter utomlands, vilket i sin tur stimulerar till nya idéer och processer och bidrar till att sprida värderingar och know-how, stärka lokala universitet, öka utländska investerares förtroende och förebygga stagnation. |
| --- | --- |

5.

Euronest noterar att den socioekonomiska utvecklingen i länderna inom det östliga partnerskapet kan främjas betydligt genom tillgång till utexaminerade, yrkesutövare och entreprenörer som har tillägnat sig nya erfarenheter utomlands, vilket i sin tur stimulerar till nya idéer och processer och bidrar till att sprida värderingar och know-how, stärka lokala universitet, öka utländska investerares förtroende och förebygga stagnation.

| 6. | Euronest anser att det finns ett stort behov av att stoppa kompetensflykten av talangfulla ungdomar från länderna i det östliga partnerskapet till väst, vilket berövar deras länder nödvändig expertis som kan bidra till samhällsförbättringar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

Euronest anser att det finns ett stort behov av att stoppa kompetensflykten av talangfulla ungdomar från länderna i det östliga partnerskapet till väst, vilket berövar deras länder nödvändig expertis som kan bidra till samhällsförbättringar och hållbar utveckling.

| 7. | Euronest betonar behovet av att alla parter som deltar i det östliga partnerskapet både i lag och i praktik garanterar fullständig tillgång till högre utbildning för alla, utan diskriminering på grundval av kön, religion, etnicitet eller politiska åsikter. Euronest noterar att universitet är erkända över hela världen som platser för lärande och yttrandefrihet, och att främjande av akademisk excellens bäst kan åstadkommas genom att skydda studenter från alla former av förföljelser och trakasserier. |
| --- | --- |

7.

Euronest betonar behovet av att alla parter som deltar i det östliga partnerskapet både i lag och i praktik garanterar fullständig tillgång till högre utbildning för alla, utan diskriminering på grundval av kön, religion, etnicitet eller politiska åsikter. Euronest noterar att universitet är erkända över hela världen som platser för lärande och yttrandefrihet, och att främjande av akademisk excellens bäst kan åstadkommas genom att skydda studenter från alla former av förföljelser och trakasserier.

| 8. | Euronest anser att kommissionen bör prioritera samarbete med de relevanta akademiska, administrativa och offentliga myndigheterna och studentorganisationerna eller studentrepresentanterna i syfte att sätta fokus på de farhågor som studenter och yrkesutövare från länderna inom det östliga partnerskapet upplever, så att man kan identifiera särskilda problem i regionen och finna lösningar. |
| --- | --- |

8.

Euronest anser att kommissionen bör prioritera samarbete med de relevanta akademiska, administrativa och offentliga myndigheterna och studentorganisationerna eller studentrepresentanterna i syfte att sätta fokus på de farhågor som studenter och yrkesutövare från länderna inom det östliga partnerskapet upplever, så att man kan identifiera särskilda problem i regionen och finna lösningar.

| 9. | Euronest betonar att regeringarna inom det östliga partnerskapet måste intensifiera sina ansträngningar för att införa lämpliga system för kvalitetsstyrning och kvalitetssäkring i samarbete med universitet och de nationella myndigheter som har ansvaret för särskilda reglerade yrken, i syfte att erbjuda sina medborgare lämpliga möjligheter att berika sina studier och erfarenheter, även i EU. |
| --- | --- |

9.

Euronest betonar att regeringarna inom det östliga partnerskapet måste intensifiera sina ansträngningar för att införa lämpliga system för kvalitetsstyrning och kvalitetssäkring i samarbete med universitet och de nationella myndigheter som har ansvaret för särskilda reglerade yrken, i syfte att erbjuda sina medborgare lämpliga möjligheter att berika sina studier och erfarenheter, även i EU.

| 10. | Euronest noterar med oro att det fortfarande finns seglivade obalanser i könsfördelningen inom vissa utbildningsområden i länderna inom det östliga partnerskapet, och anser att lika tillgång till alla nivåer för båda könen, särskilt till högre utbildning, bör främjas aktivt och stimuleras genom riktade stipendier som ökar den positiva särbehandlingen. |
| --- | --- |

10.

Euronest noterar med oro att det fortfarande finns seglivade obalanser i könsfördelningen inom vissa utbildningsområden i länderna inom det östliga partnerskapet, och anser att lika tillgång till alla nivåer för båda könen, särskilt till högre utbildning, bör främjas aktivt och stimuleras genom riktade stipendier som ökar den positiva särbehandlingen.

| 11. | Euronest påpekar att nu när viseringsliberalisering har åstadkommits för samtliga länder inom det östliga partnerskapet utom Vitryssland är fler studenter från regionen intresserade av att studera i EU. Euronest uppmanar därför EU:s institutioner att utöka förhandlingarna om viseringsliberalisering med Vitryssland i avsikt att främja rörlighet för studenter mellan EU och alla länder inom det östliga partnerskapet utan undantag. |
| --- | --- |

11.

Euronest påpekar att nu när viseringsliberalisering har åstadkommits för samtliga länder inom det östliga partnerskapet utom Vitryssland är fler studenter från regionen intresserade av att studera i EU. Euronest uppmanar därför EU:s institutioner att utöka förhandlingarna om viseringsliberalisering med Vitryssland i avsikt att främja rörlighet för studenter mellan EU och alla länder inom det östliga partnerskapet utan undantag.

| 12. | Euronest understryker att universitetens oberoende och fullständiga separation från staten och politiska intressen är grundläggande och oumbärliga villkor för ett kvalitativt och EU-förenligt utbildningssystem. Euronest betonar att rättvis finansiering av universitet är ett nödvändigt steg i denna riktning och inte bör ha något att göra med staten eller politiska intressen utan i stället vara kopplad till prestationer, antal studenter och akademiska resultat. |
| --- | --- |

12.

Euronest understryker att universitetens oberoende och fullständiga separation från staten och politiska intressen är grundläggande och oumbärliga villkor för ett kvalitativt och EU-förenligt utbildningssystem. Euronest betonar att rättvis finansiering av universitet är ett nödvändigt steg i denna riktning och inte bör ha något att göra med staten eller politiska intressen utan i stället vara kopplad till prestationer, antal studenter och akademiska resultat.

| 13. | Euronest uppmanar universiteten i länderna inom det östliga partnerskapet att anpassa sitt utbildningsutbud till behoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

13.

Euronest uppmanar universiteten i länderna inom det östliga partnerskapet att anpassa sitt utbildningsutbud till behoven på arbetsmarknaden.

| 14. | Euronest uppmanar universiteten både i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet att aktivt eftersträva ömsesidigt samarbete och erfarenhetsutbyten samt att upprätta permanenta mekanismer för dialog för att bättre kunna få till stånd förändringar i det sistnämnda området. |
| --- | --- |

14.

Euronest uppmanar universiteten både i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet att aktivt eftersträva ömsesidigt samarbete och erfarenhetsutbyten samt att upprätta permanenta mekanismer för dialog för att bättre kunna få till stånd förändringar i det sistnämnda området.

| 15. | Euronest erkänner den viktiga roll som nätverket Enic/Naric har på de olika områdena som rör akademiskt erkännande och erkännande inom reglerade och icke reglerade yrken, och anser att det är nödvändigt att ytterligare främja utvecklingen av detta nätverk, inbegripet att utveckla funktionen och rollen för nationella centrum i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

15.

Euronest erkänner den viktiga roll som nätverket Enic/Naric har på de olika områdena som rör akademiskt erkännande och erkännande inom reglerade och icke reglerade yrken, och anser att det är nödvändigt att ytterligare främja utvecklingen av detta nätverk, inbegripet att utveckla funktionen och rollen för nationella centrum i länderna inom det östliga partnerskapet.

Examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen

| 16. | Euronest välkomnar att alla länder inom det östliga partnerskapet är medlemmar i det europeiska området för högre utbildning och att de, trots flera skillnader i genomförandet av Bolognaprocessens principer, strävar efter att nå samma standard för högre utbildning som i resten EU (standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning), samt att automatiskt och omedelbart erkännande av alla examensbevis från högre utbildning är huvudmålet i hela regionen. |
| --- | --- |

16.

Euronest välkomnar att alla länder inom det östliga partnerskapet är medlemmar i det europeiska området för högre utbildning och att de, trots flera skillnader i genomförandet av Bolognaprocessens principer, strävar efter att nå samma standard för högre utbildning som i resten EU (standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning), samt att automatiskt och omedelbart erkännande av alla examensbevis från högre utbildning är huvudmålet i hela regionen.

| 17. | Euronest välkomnar beslutet från 2015 års ministerkonferens om Vitrysslands anslutning till det europeiska området för högre utbildning och anser att denna utveckling är ett bevis för Bolognaprocessens inkluderande karaktär. Euronest uppmanar Vitryssland att göra sitt system och sin praxis för högre utbildning förenliga med dem i andra länder inom det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

17.

Euronest välkomnar beslutet från 2015 års ministerkonferens om Vitrysslands anslutning till det europeiska området för högre utbildning och anser att denna utveckling är ett bevis för Bolognaprocessens inkluderande karaktär. Euronest uppmanar Vitryssland att göra sitt system och sin praxis för högre utbildning förenliga med dem i andra länder inom det europeiska området för högre utbildning.

| 18. | Euronest anser att Bolognaprocessens verktyg, särskilt den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS), för närvarande tillämpas på ett korrekt sätt av länderna inom det östliga partnerskapet i fråga om deras respektive nationella referensramar för kvalifikationer och nationella system för överföring av studiemeriter som har harmoniserats med Bolognaprocessens verktyg, och att de kriterier som ska erkännas av EU:s motsvarande myndigheter inom projektet European Area of Recognition (EAR) för automatiskt erkännande av examensbevis – trots att det fortfarande finns utrymme för förbättringar – bör leda till snabbare och utökat erkännande av examensbevis för studenter från länder inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

18.

Euronest anser att Bolognaprocessens verktyg, särskilt den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS), för närvarande tillämpas på ett korrekt sätt av länderna inom det östliga partnerskapet i fråga om deras respektive nationella referensramar för kvalifikationer och nationella system för överföring av studiemeriter som har harmoniserats med Bolognaprocessens verktyg, och att de kriterier som ska erkännas av EU:s motsvarande myndigheter inom projektet European Area of Recognition (EAR) för automatiskt erkännande av examensbevis – trots att det fortfarande finns utrymme för förbättringar – bör leda till snabbare och utökat erkännande av examensbevis för studenter från länder inom det östliga partnerskapet.

| 19. | Euronest betonar behovet av att förbättra samarbetet mellan utbildningsinstitutioner i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet för att utbyta erfarenheter, eftersom dessa institutioner i de flesta länder är de som hanterar erkännande av utländska examensbevis för akademiska ändamål. |
| --- | --- |

19.

Euronest betonar behovet av att förbättra samarbetet mellan utbildningsinstitutioner i EU och i länderna inom det östliga partnerskapet för att utbyta erfarenheter, eftersom dessa institutioner i de flesta länder är de som hanterar erkännande av utländska examensbevis för akademiska ändamål.

| 20. | Euronest konstaterar att de statliga utgifterna för högre utbildning varierar stort mellan länderna inom det östliga partnerskapet, och att detta också är fallet i EU:s medlemsstater. Euronest beklagar trots detta att den andel av BNP som går till högre utbildning i många länder inom det östliga partnerskapet och i angränsande EU-medlemsstater är bland den lägsta inom det europeiska området för högre utbildning, vilket gör tillfredsställande utveckling på detta område svår eller omöjlig. |
| --- | --- |

20.

Euronest konstaterar att de statliga utgifterna för högre utbildning varierar stort mellan länderna inom det östliga partnerskapet, och att detta också är fallet i EU:s medlemsstater. Euronest beklagar trots detta att den andel av BNP som går till högre utbildning i många länder inom det östliga partnerskapet och i angränsande EU-medlemsstater är bland den lägsta inom det europeiska området för högre utbildning, vilket gör tillfredsställande utveckling på detta område svår eller omöjlig.

| 21. | Euronest noterar att Bolognaprocessens indelning i tre nivåer för högre utbildning (fil. kand., MA och FD) till största delen respekteras i länderna inom det östliga partnerskapet, trots att den inte tillämpas på samma sätt i hela det europeiska området för högre utbildning, men att det finns ett problem med en betydande brist på doktorandutbildningar eller tillgänglig finansiering för studenter i dessa länder, vilket är den viktigaste anledningen till att de flesta potentiella kandidater strävar efter att doktorera någon annanstans. |
| --- | --- |

21.

Euronest noterar att Bolognaprocessens indelning i tre nivåer för högre utbildning (fil. kand., MA och FD) till största delen respekteras i länderna inom det östliga partnerskapet, trots att den inte tillämpas på samma sätt i hela det europeiska området för högre utbildning, men att det finns ett problem med en betydande brist på doktorandutbildningar eller tillgänglig finansiering för studenter i dessa länder, vilket är den viktigaste anledningen till att de flesta potentiella kandidater strävar efter att doktorera någon annanstans.

| 22. | Euronest betonar att eftersom anstalterna för högre utbildning till stor del själva ansvarar för att kvalitetskontrollkriterier och förfaranden för utfärdande av examensbevis uppfyller villkoren i Bolognaprocessen och konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) finns det ett stort behov av att utveckla mer autonoma och starkare anstalter för högre utbildning i länderna inom det östliga partnerskapet, och kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas därför att undersöka sätt att främja denna utveckling tillsammans med nationella myndigheter. |
| --- | --- |

22.

Euronest betonar att eftersom anstalterna för högre utbildning till stor del själva ansvarar för att kvalitetskontrollkriterier och förfaranden för utfärdande av examensbevis uppfyller villkoren i Bolognaprocessen och konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) finns det ett stort behov av att utveckla mer autonoma och starkare anstalter för högre utbildning i länderna inom det östliga partnerskapet, och kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas därför att undersöka sätt att främja denna utveckling tillsammans med nationella myndigheter.

| 23. | Euronest uppmanar med kraft regeringarna och parlamenten både i länderna inom det östliga partnerskapet och i EU-medlemsstaterna att sträva efter ett bättre genomförande i sin nationella lagstiftning av principerna i Lissabonkonventionen, både i fråga om kvaliteten på de examensbevis som utfärdas nationellt och underlättande av automatiskt erkännande av utländska kvalifikationer. |
| --- | --- |

23.

Euronest uppmanar med kraft regeringarna och parlamenten både i länderna inom det östliga partnerskapet och i EU-medlemsstaterna att sträva efter ett bättre genomförande i sin nationella lagstiftning av principerna i Lissabonkonventionen, både i fråga om kvaliteten på de examensbevis som utfärdas nationellt och underlättande av automatiskt erkännande av utländska kvalifikationer.

| 24. | Euronest påpekar att förekomsten av s.k. bluffuniversitet och falska ackrediteringsorgan och bristen på jämförbara, förenliga och samordnade nationella system i fråga om genomförandet av Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning fortfarande är de största orsakerna till att många organ i EU inte har möjlighet att automatiskt erkänna kvalifikationer som utfärdats i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

24.

Euronest påpekar att förekomsten av s.k. bluffuniversitet och falska ackrediteringsorgan och bristen på jämförbara, förenliga och samordnade nationella system i fråga om genomförandet av Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning fortfarande är de största orsakerna till att många organ i EU inte har möjlighet att automatiskt erkänna kvalifikationer som utfärdats i länderna inom det östliga partnerskapet.

| 25. | Euronest uppmanar regeringarna på båda sidor att intensifiera sina ansträngningar för att bygga upp förtroendet för systemet för högre utbildning, särskilt genom att säkerställa lika villkor för antagande och examination och för tillgång till resurser och faciliteter samt lika rätt till stipendier och framför allt genom att se till att examensbevis utfärdas bara till studenter som uppfyller alla de villkor och krav på studieresultat som ingår i den europeiska referensramen för kvalifikationer för den berörda kvalifikationen. |
| --- | --- |

25.

Euronest uppmanar regeringarna på båda sidor att intensifiera sina ansträngningar för att bygga upp förtroendet för systemet för högre utbildning, särskilt genom att säkerställa lika villkor för antagande och examination och för tillgång till resurser och faciliteter samt lika rätt till stipendier och framför allt genom att se till att examensbevis utfärdas bara till studenter som uppfyller alla de villkor och krav på studieresultat som ingår i den europeiska referensramen för kvalifikationer för den berörda kvalifikationen.

| 26. | Euronest uppmanar med kraft EU:s organ, men också universiteten, att undersöka och identifiera meningsfulla sätt att stödja studenter från länderna inom det östliga partnerskapet genom att öka antalet och synligheten för akademiska stipendier som riktar sig till studenter i dessa länder, med hjälp av unionens olika verktyg men också genom att uppmana nationella regeringar, stiftelser och icke-statliga organisationer att ta hänsyn till behoven hos studenter från dessa länder, som i många fall har en underprivilegierad ekonomisk bakgrund och trots goda studieresultat upplever finansiella hinder för studier i EU. |
| --- | --- |

26.

Euronest uppmanar med kraft EU:s organ, men också universiteten, att undersöka och identifiera meningsfulla sätt att stödja studenter från länderna inom det östliga partnerskapet genom att öka antalet och synligheten för akademiska stipendier som riktar sig till studenter i dessa länder, med hjälp av unionens olika verktyg men också genom att uppmana nationella regeringar, stiftelser och icke-statliga organisationer att ta hänsyn till behoven hos studenter från dessa länder, som i många fall har en underprivilegierad ekonomisk bakgrund och trots goda studieresultat upplever finansiella hinder för studier i EU.

| 27. | Euronest ser med glädje på att länderna inom det östliga partnerskapet deltar aktivt i Erasmus+ och att deras budgetutnyttjande är mycket högt. Euronest beklagar därför att den finansiering som finns tillgänglig för länderna inom det östliga partnerskapet under dessa program för 2014–2020 har förblivit mer eller mindre lika stor som under den föregående budgetperioden. |
| --- | --- |

27.

Euronest ser med glädje på att länderna inom det östliga partnerskapet deltar aktivt i Erasmus+ och att deras budgetutnyttjande är mycket högt. Euronest beklagar därför att den finansiering som finns tillgänglig för länderna inom det östliga partnerskapet under dessa program för 2014–2020 har förblivit mer eller mindre lika stor som under den föregående budgetperioden.

| 28. | Euronest anser att man för att kunna uppnå målet om ökat samarbete måste öka de ekonomiska resurser som står till buds för EU:s stipendieprogram såsom Erasmus+ och särskilt inrikta sig på studenter från länderna inom det östliga partnerskapet och upprätta ett särskilt kapitel för denna region i EU:s finansieringsprogram, vilket är av ytterst stor strategisk och kulturell vikt för unionen. |
| --- | --- |

28.

Euronest anser att man för att kunna uppnå målet om ökat samarbete måste öka de ekonomiska resurser som står till buds för EU:s stipendieprogram såsom Erasmus+ och särskilt inrikta sig på studenter från länderna inom det östliga partnerskapet och upprätta ett särskilt kapitel för denna region i EU:s finansieringsprogram, vilket är av ytterst stor strategisk och kulturell vikt för unionen.

Yrkeskvalifikationer och arbetslivserfarenhet

| 29. | Euronest anser att ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer är nödvändigt för att säkra flera kritiska steg i utvecklingen hos båda parter i det östliga partnerskapsprojektet, inbegripet förbättring av den tillfälliga rörligheten för yrkesspecialisering, vilket ökar möjligheterna för medborgare från länderna inom det östliga partnerskapet att förvärva nya färdigheter som kan användas för att förbättra deras professionella insats i hemlandet men också för att fylla allvarliga luckor på arbetsmarknaden hos båda parter. |
| --- | --- |

29.

Euronest anser att ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer är nödvändigt för att säkra flera kritiska steg i utvecklingen hos båda parter i det östliga partnerskapsprojektet, inbegripet förbättring av den tillfälliga rörligheten för yrkesspecialisering, vilket ökar möjligheterna för medborgare från länderna inom det östliga partnerskapet att förvärva nya färdigheter som kan användas för att förbättra deras professionella insats i hemlandet men också för att fylla allvarliga luckor på arbetsmarknaden hos båda parter.

| 30. | Euronest noterar att trots att yrkeskvalifikationer är nära kopplade till förbättring av erkännande av examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen finns inget särskilt dokument som i likhet med direktiv 2013/55/EU reglerar denna fråga inom EU, EES och Schweiz och som för närvarande omfattar länderna inom det östliga partnerskapet. Euronest efterlyser därför nya initiativ som syftar till att ge denna prioritet en verkligt kontinental karaktär. |
| --- | --- |

30.

Euronest noterar att trots att yrkeskvalifikationer är nära kopplade till förbättring av erkännande av examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen finns inget särskilt dokument som i likhet med direktiv 2013/55/EU reglerar denna fråga inom EU, EES och Schweiz och som för närvarande omfattar länderna inom det östliga partnerskapet. Euronest efterlyser därför nya initiativ som syftar till att ge denna prioritet en verkligt kontinental karaktär.

| 31. | Euronest uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att tillsammans med regeringarna i det östliga partnerskapet undersöka möjligheten att upprätta en ny ram för det europeiska grannskapet, i syfte att utöka systemet med europeiska yrkeskort till dessa partner. Euronest hoppas att detta verktyg skulle leda till förnyad och mer dynamisk yrkesmässig rörlighet i EU och dess grannskap och hjälpa till att fylla kompetensluckor inom ett antal olika yrken, med ömsesidiga fördelar för alla sidor. |
| --- | --- |

31.

Euronest uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att tillsammans med regeringarna i det östliga partnerskapet undersöka möjligheten att upprätta en ny ram för det europeiska grannskapet, i syfte att utöka systemet med europeiska yrkeskort till dessa partner. Euronest hoppas att detta verktyg skulle leda till förnyad och mer dynamisk yrkesmässig rörlighet i EU och dess grannskap och hjälpa till att fylla kompetensluckor inom ett antal olika yrken, med ömsesidiga fördelar för alla sidor.

| 32. | Euronest betonar att allt samarbete för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer bör inriktas på att förbättra möjligheten för yrkesutövare från båda sidor att stärka sina kunskaper, sin praxis och sin rörlighet utan att äventyra tillgången på arbetskraft i länderna inom det östliga partnerskapet eller skapa obalanser i EU. |
| --- | --- |

32.

Euronest betonar att allt samarbete för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer bör inriktas på att förbättra möjligheten för yrkesutövare från båda sidor att stärka sina kunskaper, sin praxis och sin rörlighet utan att äventyra tillgången på arbetskraft i länderna inom det östliga partnerskapet eller skapa obalanser i EU.

| 33. | Euronest efterfrågar utveckling av ett gemensamt förfarande för erkännande av yrkeskvalifikationer och uppmanar regeringarna i det östliga partnerskapet att utveckla och genomföra tillförlitliga och öppna förfaranden för erkännande av yrkeskvalifikationer, allra först för de reglerade yrkena. |
| --- | --- |

33.

Euronest efterfrågar utveckling av ett gemensamt förfarande för erkännande av yrkeskvalifikationer och uppmanar regeringarna i det östliga partnerskapet att utveckla och genomföra tillförlitliga och öppna förfaranden för erkännande av yrkeskvalifikationer, allra först för de reglerade yrkena.

| 34. | Euronest anser att ömsesidigt erkännande av kvalificerade arbetstagares arbetslivserfarenhet är en mycket viktig del av att utveckla en dynamisk arbetsmarknad i EU, och att grundläggande kriterier bör fastställas som kan delas mellan medlemsstaterna och andra partner för att registrera och kvantifiera arbetstagares viktiga arbetslivserfarenhet. |
| --- | --- |

34.

Euronest anser att ömsesidigt erkännande av kvalificerade arbetstagares arbetslivserfarenhet är en mycket viktig del av att utveckla en dynamisk arbetsmarknad i EU, och att grundläggande kriterier bör fastställas som kan delas mellan medlemsstaterna och andra partner för att registrera och kvantifiera arbetstagares viktiga arbetslivserfarenhet.

| 35. | Euronest anser att EU:s medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet utöver att tillämpa kriterier för kvalitet, öppenhet och integritet också bör se till att nationella myndigheter som hanterar yrkeskvalifikationer och alla föreningar och arbetsgivarorganisationer som hanterar erkännande av arbetslivserfarenhet gör sitt yttersta för att undvika alla former av diskriminering på vilka som helst grunder (kön, religion, etnicitet eller ursprungsland, inbegripet alla länder inom det östliga partnerskapet). |
| --- | --- |

35.

Euronest anser att EU:s medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet utöver att tillämpa kriterier för kvalitet, öppenhet och integritet också bör se till att nationella myndigheter som hanterar yrkeskvalifikationer och alla föreningar och arbetsgivarorganisationer som hanterar erkännande av arbetslivserfarenhet gör sitt yttersta för att undvika alla former av diskriminering på vilka som helst grunder (kön, religion, etnicitet eller ursprungsland, inbegripet alla länder inom det östliga partnerskapet).

| 36. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU-medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

36.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU-medlemsstaterna och i de länder som ingår i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Antagen den 22 mars 2016 i Bryssel, Belgien.

---

| 31.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 193/23

---

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONESTS RESOLUTION (1)

om fallet Nadja Savtjenko

(2016/C 193/05)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fallet Nadja Savtjenko (2) och Europaparlamentets tidigare resolutioner om Nadja Savtjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 30 april 2015 om fallet Nadja Savtjenko (2) och Europaparlamentets tidigare resolutioner om Nadja Savtjenko,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 17 mars 2015 om den ryska militära aggressionen mot Ukraina och det akuta behovet av en fredlig lösning på konflikten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 17 mars 2015 om den ryska militära aggressionen mot Ukraina och det akuta behovet av en fredlig lösning på konflikten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 17 mars 2016 från Europaparlamentets talman, Martin Schulz, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 17 mars 2016 från Europaparlamentets talman, Martin Schulz,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, särskilt uttalandena av den 7, 9 och 10 mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, särskilt uttalandena av den 7, 9 och 10 mars 2016,

| — | med beaktande av ”åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen” av den 12 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen” av den 12 februari 2015,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, där Minskavtalen godkändes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, där Minskavtalen godkändes,

| — | med beaktande av bestämmelserna i internationell humanitär rätt, särskilt den tredje Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 om behandlingen av krigsfångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i internationell humanitär rätt, särskilt den tredje Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 om behandlingen av krigsfångar,

| — | med beaktande av resolution 2034 (2015) från Europarådets parlamentariska församling, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2034 (2015) från Europarådets parlamentariska församling, och av följande skäl:

| A. | Proryska miliser bortförde Nadja Savtjenko, en ukrainsk stridspilot, på ukrainskt territorium och transporterade henne olagligen till Ryssland, där hon hölls som ”gäst” på ett hotell och nekades kontakt med sin familj och sedermera på lösa grunder anklagades för mord av de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

A.

Proryska miliser bortförde Nadja Savtjenko, en ukrainsk stridspilot, på ukrainskt territorium och transporterade henne olagligen till Ryssland, där hon hölls som ”gäst” på ett hotell och nekades kontakt med sin familj och sedermera på lösa grunder anklagades för mord av de lokala myndigheterna.

| B. | Nadja Savtjenko är en välrenommerad soldat med löjtnantsrang. Hon var den första kvinnan som tog värvning i Ukrainas flygvapenakademi, och den enda kvinnliga soldaten i de ukrainska fredsbevarande styrkorna i Irak. Hon deltog frivilligt i antiterroristoperationen i östra Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Nadja Savtjenko är en välrenommerad soldat med löjtnantsrang. Hon var den första kvinnan som tog värvning i Ukrainas flygvapenakademi, och den enda kvinnliga soldaten i de ukrainska fredsbevarande styrkorna i Irak. Hon deltog frivilligt i antiterroristoperationen i östra Ukraina.

| C. | Nadja Savtjenko har under frihetsberövandet valts till ledamot av Ukrainas parlament, Verkhovna Rada, och har utsetts till Ukrainas företrädare i Europarådets parlamentariska församling. I Europarådets parlamentariska församlings resolution 2034 (2015) begärdes att hon omedelbart skulle släppas på fri fot. Dessutom framfördes krav på att hennes parlamentariska immunitet skulle respekteras även av Ryssland, som ju är medlem i Europarådet. |
| --- | --- |

C.

Nadja Savtjenko har under frihetsberövandet valts till ledamot av Ukrainas parlament, Verkhovna Rada, och har utsetts till Ukrainas företrädare i Europarådets parlamentariska församling. I Europarådets parlamentariska församlings resolution 2034 (2015) begärdes att hon omedelbart skulle släppas på fri fot. Dessutom framfördes krav på att hennes parlamentariska immunitet skulle respekteras även av Ryssland, som ju är medlem i Europarådet.

| D. | Ryssland har ingen rätt att frihetsberöva, gripa, åtala eller döma medborgare i Ukraina för brott som hon påstås ha begått på ukrainskt territorium. |
| --- | --- |

D.

Ryssland har ingen rätt att frihetsberöva, gripa, åtala eller döma medborgare i Ukraina för brott som hon påstås ha begått på ukrainskt territorium.

| E. | Riksåklagarämbetet ändrade regelbundet sin argumentation när det gäller åtalspunkten, och den slutgiltiga domen senarelades oväntat två gånger. |
| --- | --- |

E.

Riksåklagarämbetet ändrade regelbundet sin argumentation när det gäller åtalspunkten, och den slutgiltiga domen senarelades oväntat två gånger.

| F. | Trots Nadja Savtjenkos hälsoproblem har varken läkare eller hennes mamma fått tillåtelse att besöka henne. Läkare från Ukraina och ledamöter av det ukrainska parlamentet har stött på allvarliga hinder när de försökt ta sig över gränsen. |
| --- | --- |

F.

Trots Nadja Savtjenkos hälsoproblem har varken läkare eller hennes mamma fått tillåtelse att besöka henne. Läkare från Ukraina och ledamöter av det ukrainska parlamentet har stött på allvarliga hinder när de försökt ta sig över gränsen.

| G. | Nadja Savtjenko bjöds in som hedersgäst till kvinnoforumet inom Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

G.

Nadja Savtjenko bjöds in som hedersgäst till kvinnoforumet inom Europarådets parlamentariska församling.

| 1. | Euronest fördömer att Ryssland har bortfört och olagligt förflyttat Nadja Savtjenko från ukrainskt territorium till Ryssland och hållit henne fängslad i nästan två år. |
| --- | --- |

1.

Euronest fördömer att Ryssland har bortfört och olagligt förflyttat Nadja Savtjenko från ukrainskt territorium till Ryssland och hållit henne fängslad i nästan två år.

| 2. | Euronest begär att Ryssland omedelbart och förbehållslöst ska frige Nadja Savtjenko. |
| --- | --- |

2.

Euronest begär att Ryssland omedelbart och förbehållslöst ska frige Nadja Savtjenko.

| 3. | Euronest uppmanar Ryssland att till fullo följa Minskavtalen. Euronest påminner om att Ryssland enligt Minskavtalen har åtagit sig att utväxla alla olagligt frihetsberövade personer. Därför anser Euronest att Ryssland inte har någon rättslig grund eller behörighet att vidta rättsliga åtgärder mot en ukrainsk medborgare, särskilt inte mot Savtjenko, som bortfördes och fängslades med stöd av fabricerade anklagelser om ett brott som påstås ha begåtts i Ukraina. |
| --- | --- |

3.

Euronest uppmanar Ryssland att till fullo följa Minskavtalen. Euronest påminner om att Ryssland enligt Minskavtalen har åtagit sig att utväxla alla olagligt frihetsberövade personer. Därför anser Euronest att Ryssland inte har någon rättslig grund eller behörighet att vidta rättsliga åtgärder mot en ukrainsk medborgare, särskilt inte mot Savtjenko, som bortfördes och fängslades med stöd av fabricerade anklagelser om ett brott som påstås ha begåtts i Ukraina.

| 4. | Euronest menar att Nadja Savtjenkos frihetsberövande som krigsfånge i ett ryskt fängelse strider mot Genèvekonventionen från 1949. |
| --- | --- |

4.

Euronest menar att Nadja Savtjenkos frihetsberövande som krigsfånge i ett ryskt fängelse strider mot Genèvekonventionen från 1949.

| 5. | Euronest påminner Ryssland om dess internationella skyldighet att respektera immuniteten för ledamöter av Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

5.

Euronest påminner Ryssland om dess internationella skyldighet att respektera immuniteten för ledamöter av Europarådets parlamentariska församling.

| 6. | Euronest påminner om att Ryssland är fullt ansvarigt för Nadja Savtjenkos hälsa och välbefinnande. De ryska myndigheterna uppmanas enträget att låta ukrainska läkare besöka henne. |
| --- | --- |

6.

Euronest påminner om att Ryssland är fullt ansvarigt för Nadja Savtjenkos hälsa och välbefinnande. De ryska myndigheterna uppmanas enträget att låta ukrainska läkare besöka henne.

| 7. | Euronest uppmanar eftertryckligen Ryssland att agera i enlighet med sina internationella skyldigheter och frige Nadja Savtjenko samt Sentsov, Koltjenko och andra ukrainska medborgare och att omedelbart garantera dem en säker hemresa till Ukraina. De ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna uppmanas med kraft att framöver utföra sitt arbete på ett opartiskt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

7.

Euronest uppmanar eftertryckligen Ryssland att agera i enlighet med sina internationella skyldigheter och frige Nadja Savtjenko samt Sentsov, Koltjenko och andra ukrainska medborgare och att omedelbart garantera dem en säker hemresa till Ukraina. De ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna uppmanas med kraft att framöver utföra sitt arbete på ett opartiskt och oberoende sätt.

| 8. | Euronest uppmanar enträget EU att upprätta en lista över de personer som är ansvariga för det olagliga frihetsberövandet av Nadja Savtjenko, eftersom de bör omfattas av EU:s restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Euronest uppmanar enträget EU att upprätta en lista över de personer som är ansvariga för det olagliga frihetsberövandet av Nadja Savtjenko, eftersom de bör omfattas av EU:s restriktiva åtgärder.

| 9. | Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, och medlemsstaternas och det östliga partnerskapets länders regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, och medlemsstaternas och det östliga partnerskapets länders regeringar och parlament.

---

(1)  Antagen den 22 mars 2016 i Bryssel, Belgien.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0186.

---