# Euroopa Liidu C 188/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide27. mai 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 188

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide27. mai 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 188/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7950 – EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 188/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7950 – EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 188/02 | Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 188/02

Euro vahetuskurss

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 188/03 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7970 – Air Liquide / OMZ / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8052 – SEGRO / PSPIB / SELP / Torino DC1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 188/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega | 6 |
| 2016/C 188/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 44 |
| 2016/C 188/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 50 |
| 2016/C 188/09 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 54 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 188/03

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7970 – Air Liquide / OMZ / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8052 – SEGRO / PSPIB / SELP / Torino DC1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 188/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega

6

2016/C 188/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

44

2016/C 188/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

50

2016/C 188/09

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7950 – EGB/GP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 188/01)

19. aprillil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7950 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7950 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/2

---

Euro vahetuskurss (1)

26. mai 2016

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1168 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,93 |
| DKK | Taani kroon | 7,4367 |
| GBP | Inglise nael | 0,75970 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2870 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1075 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,2470 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,023 |
| HUF | Ungari forint | 314,39 |
| PLN | Poola zlott | 4,4108 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5070 |
| TRY | Türgi liir | 3,2744 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5481 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4443 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6730 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6591 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5381 |
| KRW | Korea vonn | 1 317,87 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,4165 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3237 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4951 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 192,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5435 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,131 |
| RUB | Vene rubla | 72,7420 |
| THB | Tai baat | 39,758 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,0004 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5139 |
| INR | India ruupia | 74,9155 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1168

JPY

Jaapani jeen

122,93

DKK

Taani kroon

7,4367

GBP

Inglise nael

0,75970

SEK

Rootsi kroon

9,2870

CHF

Šveitsi frank

1,1075

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,2470

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,023

HUF

Ungari forint

314,39

PLN

Poola zlott

4,4108

RON

Rumeenia leu

4,5070

TRY

Türgi liir

3,2744

AUD

Austraalia dollar

1,5481

CAD

Kanada dollar

1,4443

HKD

Hongkongi dollar

8,6730

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6591

SGD

Singapuri dollar

1,5381

KRW

Korea vonn

1 317,87

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,4165

CNY

Hiina jüaan

7,3237

HRK

Horvaatia kuna

7,4951

IDR

Indoneesia ruupia

15 192,39

MYR

Malaisia ringit

4,5435

PHP

Filipiini peeso

52,131

RUB

Vene rubla

72,7420

THB

Tai baat

39,758

BRL

Brasiilia reaal

4,0004

MXN

Mehhiko peeso

20,5139

INR

India ruupia

74,9155

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 188/03)

| 1. | 19. mail 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Innovation Network Corporation of Japan („INCJ”, Jaapan), Sumitomo Chemical Co., Ltd („Sumitomo”, Jaapan) ja Sekisui Chemical Co., Ltd („Sekisui”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja („ühisettevõtja”, Jaapan) üle aktsiate või osade ostu teel. Ühisettevõtja hakkab tegelema põllumajandusliku, hermeetilise ja muud liiki kile tootmise ja müügiga. |
| --- | --- |

1.

19. mail 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Innovation Network Corporation of Japan („INCJ”, Jaapan), Sumitomo Chemical Co., Ltd („Sumitomo”, Jaapan) ja Sekisui Chemical Co., Ltd („Sekisui”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja („ühisettevõtja”, Jaapan) üle aktsiate või osade ostu teel. Ühisettevõtja hakkab tegelema põllumajandusliku, hermeetilise ja muud liiki kile tootmise ja müügiga.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   INCJ: innovatsiooni ja äritegevuse edendamine Jaapanis, erinevate investeerimisvõimaluste läbivaatamine sellistes valdkondades nagu puhas energia, elektroonika, infotehnoloogia ja biotehnoloogia ning taristuga seotud sektorites, nt veevarustus;
  —   Sumitomo: väga erinevate keemiatoodete, sealhulgas naftakeemiatoodete, plasti, energiatoodete, infotehnoloogias kasutatavate kemikaalide, tervishoius ja põllukultuuridel, ravimitööstuses ja mujal kasutatavate keemiatoodete tootmine ja müük;
  —   Sekisui: kõrgtehnoloogilise plasti, linnade taristu- ja keskkonnatoodete, majapidamistoodete ja muu tootmine ja müük. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   INCJ: innovatsiooni ja äritegevuse edendamine Jaapanis, erinevate investeerimisvõimaluste läbivaatamine sellistes valdkondades nagu puhas energia, elektroonika, infotehnoloogia ja biotehnoloogia ning taristuga seotud sektorites, nt veevarustus;

—   Sumitomo: väga erinevate keemiatoodete, sealhulgas naftakeemiatoodete, plasti, energiatoodete, infotehnoloogias kasutatavate kemikaalide, tervishoius ja põllukultuuridel, ravimitööstuses ja mujal kasutatavate keemiatoodete tootmine ja müük;

—   Sekisui: kõrgtehnoloogilise plasti, linnade taristu- ja keskkonnatoodete, majapidamistoodete ja muu tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7970 – Air Liquide / OMZ / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 188/04)

| 1. | 19. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Air Liquide Global E&C Solutions (Prantsusmaa) ja OMZ (Vene Föderatsioon) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja üle. |
| --- | --- |

1.

19. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Air Liquide Global E&C Solutions (Prantsusmaa) ja OMZ (Vene Föderatsioon) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Air Liquide E&C: Air Liquide E&C on täielikult Prantsusmaa ettevõtja Air Liquide S.A. omandusse ja kontrolli alla kuuluv tütarettevõtja. Air Liquide S.A. on rahvusvaheline tööstuslike gaaside tootja, kes pakub eri tööstusharudele ja tervishoiusektorile gaase, tehnoloogiaid ja nendega seotud teenuseid. Air Liquide E&C on kontserni Air Liquide üks tööüksusi, kes projekteerib, töötab välja ja toodab gaasitootmisüksusi;
  —   OMZ: OMZ on avalik aktsiaselts, keda kontrollib „Gazprombank” – pangandus- ja investeerimisteenuseid osutav finantsasutus. OMZ on tegev raskemasinaehituses ning toodab selles tööstusharus tuumaenergia valdkonna seadmeid, naftakeemia valdkonna seadmeid, nafta- ja gaasipuurimisseadmeid, eri- ja tavaterasest tooteid, metallurgiaseadmeid, kaevandusseadmeid, krüogeenseid seadmeid, toruklappe; samuti tegeleb ta ehituse, terviklahenduste ja hooldusega. Muude seadmete, toodete ja teenuste hulgas tegeleb OMZ õhu eraldamise tehnoloogiate ja seadmete väljatöötamise, tootmise ja rakendamisega, tööstuslike gaaside tarnimisega ning terviklahenduste arendamisega seotud gaasi ja maagaasi rafineerimiseks ning maagaasi veeldamiseks;
  —   ühisettevõtja: pakub ehitus- ja projekteerimisteenuseid ning maagaasi veeldamisega seotud seadmeid. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Air Liquide E&C: Air Liquide E&C on täielikult Prantsusmaa ettevõtja Air Liquide S.A. omandusse ja kontrolli alla kuuluv tütarettevõtja. Air Liquide S.A. on rahvusvaheline tööstuslike gaaside tootja, kes pakub eri tööstusharudele ja tervishoiusektorile gaase, tehnoloogiaid ja nendega seotud teenuseid. Air Liquide E&C on kontserni Air Liquide üks tööüksusi, kes projekteerib, töötab välja ja toodab gaasitootmisüksusi;

—   OMZ: OMZ on avalik aktsiaselts, keda kontrollib „Gazprombank” – pangandus- ja investeerimisteenuseid osutav finantsasutus. OMZ on tegev raskemasinaehituses ning toodab selles tööstusharus tuumaenergia valdkonna seadmeid, naftakeemia valdkonna seadmeid, nafta- ja gaasipuurimisseadmeid, eri- ja tavaterasest tooteid, metallurgiaseadmeid, kaevandusseadmeid, krüogeenseid seadmeid, toruklappe; samuti tegeleb ta ehituse, terviklahenduste ja hooldusega. Muude seadmete, toodete ja teenuste hulgas tegeleb OMZ õhu eraldamise tehnoloogiate ja seadmete väljatöötamise, tootmise ja rakendamisega, tööstuslike gaaside tarnimisega ning terviklahenduste arendamisega seotud gaasi ja maagaasi rafineerimiseks ning maagaasi veeldamiseks;

—   ühisettevõtja: pakub ehitus- ja projekteerimisteenuseid ning maagaasi veeldamisega seotud seadmeid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7970 – Air Liquide / OMZ / JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7970 – Air Liquide / OMZ / JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8052 – SEGRO / PSPIB / SELP / Torino DC1)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 188/05)

| 1. | 19. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SEGRO plc („SEGRO”, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) omandavad ühiselt kontrollitava ühisettevõtte SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP”) kaudu ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe tulevikus tulu saamiseks tarviliku logistilise vara üle Itaalias („sihtvara”), s.o Itaalias Brandizzos asuv logistiline vara Torino DC1, varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad SEGRO plc („SEGRO”, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) omandavad ühiselt kontrollitava ühisettevõtte SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP”) kaudu ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe tulevikus tulu saamiseks tarviliku logistilise vara üle Itaalias („sihtvara”), s.o Itaalias Brandizzos asuv logistiline vara Torino DC1, varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   SEGRO: nüüdisaegsete lao-, kergtööstus- ja andmekeskusepindade omamine, haldamine ja arendamine;
  —   PSPIB: aktsiate, võlakirjade ja teiste fikseeritud tulumääraga väärtpaberite haldamine ning investeerimine börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse;
  —   Torino DC 1: ladu ja jaotuskeskus, mida kavatsetakse rentida ettevõtjale Decathlon Italia. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   SEGRO: nüüdisaegsete lao-, kergtööstus- ja andmekeskusepindade omamine, haldamine ja arendamine;

—   PSPIB: aktsiate, võlakirjade ja teiste fikseeritud tulumääraga väärtpaberite haldamine ning investeerimine börsivälisesse kapitali, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse;

—   Torino DC 1: ladu ja jaotuskeskus, mida kavatsetakse rentida ettevõtjale Decathlon Italia.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8052 – SEGRO / PSPIB / SELP / Torino DC1):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8052 – SEGRO / PSPIB / SELP / Torino DC1):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 26 lõike 2 kohase taotluse avaldamine seoses garanteeritud traditsioonilise tootega

(2016/C 188/06)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 26 lõike 1 esimesele lõigule esitas Poola (2) nimetused „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” ja „Kabanosy staropolskie” garanteeritud traditsioonilise toote (GTT) nimetustena, mis vastavad määrusele (EL) nr 1151/2012. Nimetused „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak”, „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska”, „Olej rydzowy” ja „Kabanosy” olid eelnevalt registreeritud (3) ilma nimetuse reserveerimiseta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (4) artikli 13 lõikele 1 garanteeritud traditsiooniliste toodetena ning on praegu kaitstud vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 25 lõikele 2.

Pärast siseriiklikku vastuväidete esitamise menetlust, millele on osutatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 teises lõigus:

| — | täiendati nimetusi „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak” ja „Czwórniak” sõnadega „staropolski tradycyjny”; |
| --- | --- |

—

täiendati nimetusi „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak” ja „Czwórniak” sõnadega „staropolski tradycyjny”;

| — | täiendati nimetusi „Kiełbasa jałowcowa” ja „Kiełbasa myśliwska” sõnaga „staropolska”; |
| --- | --- |

—

täiendati nimetusi „Kiełbasa jałowcowa” ja „Kiełbasa myśliwska” sõnaga „staropolska”;

| — | täiendati nimetust „Olej rydzowy” sõnaga „tradycyjny”; |
| --- | --- |

—

täiendati nimetust „Olej rydzowy” sõnaga „tradycyjny”;

| — | täiendati nimetust „Kabanosy” sõnaga „staropolskie”. |
| --- | --- |

—

täiendati nimetust „Kabanosy” sõnaga „staropolskie”.

Kõik need täiendavad sõnad määratlevad nimetuse traditsioonilist iseloomu ja eripära vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 kolmandale lõigule.

Eespool öeldut arvesse võttes avaldab komisjon siinkohal nimetused

„Półtorak staropolski tradycyjny”

„Dwójniak staropolski tradycyjny”

„Trójniak staropolski tradycyjny”

„Czwórniak staropolski tradycyjny”

„Kiełbasa jałowcowa staropolska”

„Kiełbasa myśliwska staropolska”

„Olej rydzowy tradycyjny”

„Kabanosy staropolskie”,

et need saaks registreerida garanteeritud traditsiooniliste toodete registris, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22.

Käesoleva dokumendi avaldamine annab vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 õiguse esitada vastuväiteid nimetuste „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” ja „Kabanosy staropolskie” kandmise kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22 sätestatud garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse.

Nimetuste „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” ja „Kabanosy staropolskie” registrisse kandmisel vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikele 4 käsitatakse garanteeritud traditsiooniliste toodete „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak” ja „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska”, „Olej rydzowy” ja „Kabanosy” spetsifikaate määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 19 osutatud spetsifikaatidena, mis hõlmavad vastavalt garanteeritud traditsioonilisi tooteid „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny” ja „Kabanosy staropolskie” ning on seepärast kaitstud koos nimetuse reserveerimisega.

Täielikkuse huvides ja kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikega 2 hõlmab käesoleva dokumendi avaldamine garanteeritud traditsiooniliste toodete „Półtorak”, „Dwójniak”, „Trójniak”, „Czwórniak”, „Kiełbasa jałowcowa”, „Kiełbasa myśliwska” ja „Olej rydzowy” spetsifikaate, mis on juba avaldatud Euroopa Liidu Teatajas,
   (5) ning garanteeritud traditsioonilise toote „Kabanosy” spetsifikaati, mis on avaldatud määruse (EL) nr 1044/2011 (6) II lisas.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„PÓŁTORAK”

EÜ nr: PL/TSG/007/0034/6.9.2005

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Aadress:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228282721

E-post

krwim@sitspoz.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus

„Półtorak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu). See teave tuleb tõlkida muudesse ametlikesse keeltesse.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☒

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Półtorak” tuleneb arvust „1,5” (poola keeles: „półtora”) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga – mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta pool osa vett. Seega väljendab nimetus toote eripära. Kuna nimetust „Półtorak” kasutatakse ainult teatavat liiki mõdu tähistamiseks, tuleb ka nimetust pidada iseenesest eripäraseks.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Półtorak” on mõdu – mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Półtorak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Półtorak” värvus ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmisel kasutatud mee liigist.

Mõdule „Półtorak” on omased järgmised füüsikalis-keemilised näitajad:

| — | alkoholisisaldus: 15–18 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

alkoholisisaldus: 15–18 mahuprotsenti,

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 300 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 300 g/l,

| — | üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

| — | lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

| — | üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 600 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 600 g,

| — | suhkruvaba ekstrakt: vähemalt






  — | 30 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakt: vähemalt

—

30 g/l,

| — | 35 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul, |
| --- | --- |

—

35 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

melomel

| — | tuhk: minimaalselt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul). |
| --- | --- |

—

tuhk: minimaalselt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul).

Säilitusainete, stabilisaatorite ning tehislike värvi-, lõhna- ja maitseainete lisamine on mõdu „Półtorak” tootmisel keelatud.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained:

Toorained:

| — | looduslik mesi, mille omadused on järgmised:






  — | veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

looduslik mesi, mille omadused on järgmised:

—

veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m),

| — | redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m),

| — | kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m),

| — | üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses, |
| --- | --- |

—

üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses,

| — | 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta; |
| --- | --- |

—

5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta;

| — | suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide kääritusprotsess; |
| --- | --- |

—

suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide kääritusprotsess;

| — | maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver; |
| --- | --- |

—

maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver;

| — | naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili; |
| --- | --- |

—

naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili;

| — | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol (vajaduse korral). |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol (vajaduse korral).

Tootmismeetod

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 °C. Valmistootes ettenähtud mee ja vee vahekord on mõdul „Półtorak” ühe osa mee kohta pool osa vett (või puuviljamahlaga segatud vett). Kuna sellise vahekorra puhul on suhkrukontsentratsioon liiga kõrge selleks, et pärm saaks käärimisprotsessi käima panna, valmistatakse kõigepealt järgmise vahekorraga virre: üks osa mett kahe osa vee kohta, millele võib lisada maitsetaimi ja vürtse. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga. Selleks et säilitada mõdule „Półtorak” omane mee ja vee vahekord, lisatakse ülejäänud mesi käärimise lõppfaasis või laagerdumisel.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõuetekohase ekstraktisisalduse saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmirakkude paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise turvalisuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks pärmilahuse lisamine kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

| A. | Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise. |
| --- | --- |

A.

Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise.

| B. | Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis- keemiliste näitajate saavutamise. |
| --- | --- |

B.

Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis- keemiliste näitajate saavutamise.

Selles etapis on võimalik lisada ülejäänud meekogus, et saavutada mõdus „Półtorak” nõuetekohane vee ja mee vahekord.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 12 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimisperioodi kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) – seda korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine. Nimetatud etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

„Półtorak” peab laagerduma vähemalt kolm aastat.

7. etapp

Lõhna korrigeerimine (koostis) – selles etapis keskendutakse lõpptoote ettevalmistamisele, millel on mõdule „Półtorak” sobivad organoleptilised ning füüsikalis-keemilised omadused, nagu on määratletud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus). Nõuetekohaste näitajate tagamiseks on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-keemilisi omadusi:

| — | lisades mõdu magustamiseks mett, |
| --- | --- |

—

lisades mõdu magustamiseks mett,

| — | lisades maitsetaimi ja vürtse, |
| --- | --- |

—

lisades maitsetaimi ja vürtse,

| — | lisades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi. |
| --- | --- |

—

lisades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi.

Selle etapi eesmärk on anda tootele mõdule „Półtorak” omane lõhnabukett.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 18–25 °C. Soovitatav on villida mõdu „Półtorak” traditsioonilistesse pakenditesse, näiteks korvpudelid, keraamilised anumad või tammepuust tünnid.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Półtorak” eripära tuleneb:

| — | virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord), |
| --- | --- |

—

virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

| — | laagerdumisest ja küpsemisest, |
| --- | --- |

—

laagerdumisest ja küpsemisest,

| — | füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest. |
| --- | --- |

—

füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Półtorak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorras (üks osa mett poole osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. Selline suhe on määrav tegur kõikides järgnevates mõdu „Półtorak” tootmisetappides, mis annavad tootele selle unikaalsed omadused.

Laagerdumine ja küpsemine

Laagerdumine ja küpsemine

Vastavalt vanale traditsioonilisele Poola retseptile sõltuvad toote omadused kindla pikkusega laagerdumise ja küpsemise perioodist. Mõdu „Półtorak” puhul on see periood vähemalt kolm aastat.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõikide spetsifikaadis sisalduvate tootmisetappide jälgimisega tagatakse unikaalse maitse ja aroomiga toote valmimine. Mõdu „Półtorak” unikaalne maitse ja lõhnabukett saadakse sobiva suhkru- ja alkoholisisalduse tulemusena:

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 300 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 300 g/l,

| — | üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 600 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 600 g,

| — | alkohol: 15–18 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15–18 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdule „Półtorak” omane viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teist liiki mõdudest.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Traditsiooniline tootmismeetod

Traditsiooniline tootmismeetod

Mõdu tootmine on Poolas rohkem kui tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab suur mitmekesisus. Sajanditepikkuse tootmismeetodi edasiarendamise ja täiustamise tulemusena on saadud mitut erinevat liiki mõdusid. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Lisaks toidule, lihale ja künnimaale on Mieszko I riigis külluslikult mõdu, nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli esimene ajalooline Poola kuningas). 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu talletanud Gallus Anonymuse kroonikad sisaldavad samuti arvukaid viiteid mõdu tootmisele.

Adam Mickiewiczi Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust aastatel 1811–1812, sisaldab üsna ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevat liiki mõdude kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Poola 17. ja 18. sajandi toiduvalmistamise traditsioone kirjeldavad allikad ei sisalda üksnes üldisi viiteid mõdule, vaid viitavad ka erinevat liiki mõdudele. Sõltuvalt tootmismeetodist kannavad need nimetusi Półtorak, Dwójniak, Trójniak või Czwórniak. Kõik need nimetused on seotud erinevat liiki mõduga, mis on toodetud erineva mee ja vee või mahla vahekordade alusel ning erinevate laagerdumisaegadega. Mõdu „Półtorak” tootmisviisi on väikeste muudatustega kasutatud sajandeid.

Półtorak

Dwójniak

Trójniak

Czwórniak

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline jaotumine mõdudeks Półtorak, Dwójniak, Trójniak ja Czwórniak on Poolas kasutusel olnud sajandeid ning selline jaotus on tarbijate teadvuses säilinud tänase päevani. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Jaotus kehtestati lõplikult 1948. aastal Poola seadusega veinide, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nende toodetega kauplemise kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus sisaldab mõdu tootmise eeskirju, määrates kindlaks mee ja vee suhte ning tehnoloogilised nõuded. Vee ja mee vahekord mõdu „Półtorak” puhul on sätestatud järgmiselt: mõduks „Półtorak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja poolest osast veest.

Półtorak

Dwójniak

Trójniak

Czwórniak

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

| — | mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine, |
| --- | --- |

—

mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine,

| — | laagerdumisperioodi kestuse järgimine, |
| --- | --- |

—

laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

| — | lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus), |
| --- | --- |

—

lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus),

| — | lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt ning puuviljamõdude puhul tuhk – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele. |
| --- | --- |

—

lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt ning puuviljamõdude puhul tuhk – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovituslik on kontrollide läbiviimine ka allpool loetletud tootmisetappide jooksul. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud vaid soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada erinevate tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks regulaarselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning füüsilisi ja keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232900

Faks

+48 226232998

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„DWÓJNIAK”

„DWÓJNIAK”

EÜ nr PL/TSG/007/036/6.9.2005

EÜ nr PL/TSG/007/036/6.9.2005

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Aadress:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228282721

E-post

krwim@sitspoz.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Dwójniak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu). See teave tuleb tõlkida muudesse ametlikesse keeltesse.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☒

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimi „Dwójniak” tuleneb arvust „2” (poola keeles: „dwa”) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga – mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta üks osa vett. Seega väljendab nimi toote eripära. Kuna nimetust „Dwójniak” kasutatakse ainult konkreetse mõduliigi tähistamiseks, tuleb ka nimetust iseenesest pidada eripäraseks.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Dwójniak” on mõdu – mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Dwójniak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Dwójniak” värvus ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmisel kasutatud mee liigist.

Mõdule „Dwójniak” on omased järgmised füüsikalised ja keemilised näitajad:

| — | alkoholisisaldus: 15–18 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

alkoholisisaldus: 15–18 mahuprotsenti,

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 175–230 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 175–230 g/l,

| — | üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

| — | lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

| — | üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g,

| — | suhkruvaba ekstrakt: vähemalt






  — | 25 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakt: vähemalt

—

25 g/l,

| — | 30 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul, |
| --- | --- |

—

30 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

melomel

| — | tuhasus: minimaalselt 1,3 g/l puuviljamõdu puhul. |
| --- | --- |

—

tuhasus: minimaalselt 1,3 g/l puuviljamõdu puhul.

Mõdu „Dwójniak” tootmisel on keelatud lisada säilitusaineid, stabilisaatoreid ning tehislikke värvi-, lõhna- ja maitseaineid.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained:

Toorained:

| — | looduslik mesi, mille omadused on järgmised:






  — | veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

looduslik mesi, mille omadused on järgmised:

—

veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m),

| — | redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m),

| — | kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m),

| — | üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses, |
| --- | --- |

—

üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses,

| — | 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta; |
| --- | --- |

—

5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta;

| — | suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine; |
| --- | --- |

—

suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine;

| — | maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver; |
| --- | --- |

—

maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver;

| — | naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili; |
| --- | --- |

—

naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili;

| — | põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol (vajaduse korral). |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol (vajaduse korral).

Tootmismeetod

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 °C. Valmistootes ettenähtud mee ja vee vahekord on ühe osa mee kohta üks osa vett (või puuviljamahlaga segatud vett). Kuna sellise vahekorra puhul on suhkrukontsentratsioon liiga kõrge selleks, et pärm saaks käärimisprotsessi käivitada, valmistatakse kõigepealt virre järgmises vahekorras: üks osa mett kahe osa vee kohta, millele võib lisada maitsetaimi ja vürtse. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga. Selleks et säilitada mõdule „Dwójniak” omast mee ja vee vahekorda, lisatakse ülejäänud mesi käärimise lõppfaasis või laagerdumise ajal.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõuetekohase virdeekstrakti saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmi paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise turvalisuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks lisatakse pärmilahus kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

| A. | Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise. |
| --- | --- |

A.

Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise.

| B. | Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise. |
| --- | --- |

B.

Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise.

Selles etapis on võimalik lisada ülejäänud meekogus, et saavutada mõdus „Dwójniak” nõuetekohane vee ja mee vahekord.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 12 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimist kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) – korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine.

Kui seda ei ole käärimise lõppfaasis juba tehtud, on selles etapis võimalik lisada ülejäänud meekogus, et saavutada nõuetekohane vee ja mee vahekord mõdus „Dwójniak”. Nimetatud etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

„Dwójniak” peab laagerduma vähemalt kaks aastat.

7. etapp

Maitsestamine (koostis) – selles etapis keskendutakse lõpptoote valmistamisele, millel on mõdule „dwójniak” sobivad organoleptilised ning füüsikalis-keemilised omadused vastavalt punktis 3.5 („Põllumajandustoote või toidu kirjeldus”) määratletule. Nõutavate näitajate tagamiseks on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-omadusi järgmiselt:

| — | lisades mõdu magustamiseks mett, |
| --- | --- |

—

lisades mõdu magustamiseks mett,

| — | lisades maitsetaimi ja vürtse, |
| --- | --- |

—

lisades maitsetaimi ja vürtse,

| — | lisades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi. |
| --- | --- |

—

lisades põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi.

Selle etapi eesmärk on anda tootele „Dwójniak” iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 18–25 °C. Soovitav on villida mõdu „Dwójniak” traditsioonilistesse pakenditesse, näiteks korvpudelitesse, savinõudesse või tammevaatidesse.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Dwójniak” eripära tuleneb:

| — | virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord), |
| --- | --- |

—

virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

| — | laagerdumisest ja küpsemisest, |
| --- | --- |

—

laagerdumisest ja küpsemisest,

| — | füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest. |
| --- | --- |

—

füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Dwójniak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorras (üks osa mett ühe osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. Selline suhe on määrav tegur kõikides järgnevates mõdu „Dwójniak” tootmisetappides, mis annavad tootele selle unikaalsed omadused.

Laagerdumine ja küpsemine

Laagerdumine ja küpsemine

Vastavalt vanale traditsioonilisele Poola retseptile sõltuvad toote omadused teatava pikkusega laagerdumis- ja küpsemisperioodist. Mõdu „Dwójniak” puhul on see periood vähemalt kaks aastat.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõikide spetsifikaadis sisalduvate tootmisetappide jälgimisega tagatakse unikaalse maitse ja aroomiga toote valmimine. Mõdu „Dwójniak” unikaalne maitse ja lõhnabukett saadakse sobiva suhkru- ja alkoholisisalduse tulemusena:

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 175–230 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 175–230 g/l,

| — | üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 490 g,

| — | alkohol: 15–18 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15–18 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdule „Dwójniak” omane viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teistest mõduliikidest.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Traditsiooniline tootmismeetod

Traditsiooniline tootmismeetod

Mõdu tootmisel on Poolas rohkem kui tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab suur mitmekesisus. Sajanditepikkuse tootmismeetodi edasiarendamise ja täiustamise tulemuseks on palju erinevaid mõduliike. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Lisaks toidule, lihale ja künnimaale on Mieszko I riigis külluslikult mõdu, nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli esimene ajalooline Poola kuningas). 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu talletanud Gallus Anonymuse kroonikad sisaldavad samuti arvukaid viiteid mõdu tootmisele.

Adam Mickiewiczi Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust aastatel 1811–1812, sisaldab üsna ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevate mõduliikide kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Ogniem i mieczem

Potop

Pan Wołodyjowski

Poola 17. ja 18. sajandi toiduvalmistamise traditsioone kirjeldavad allikad ei sisalda üksnes üldisi viiteid mõdule, vaid viitavad ka erinevatele mõduliikidele. Sõltuvalt tootmismeetodist kannavad need nimetusi „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” või „czwórniak”. Kõik need nimed on seotud erinevate mõduliikidega, mida toodetakse mee ja vee või mahla erineva vahekorra alusel ning erinevate laagerdumisaegadega. Mõdu „Dwójniak” tootmisviisi on väikeste muudatustega kasutatud sajandeid.

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline jaotumine mõdudeks „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ja „czwórniak” on Poolas kasutusel olnud sajandeid ning selline jaotus on tarbijate teadvuses säilinud tänase päevani. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Jaotus kehtestati lõplikult Poola 1948. aasta seadusega veinide, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nende toodetega kauplemise kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus sisaldab mõdu tootmise eeskirju, määrates kindlaks mee ja vee suhte ning tehnoloogilised nõuded. Vee ja mee vahekord mõdu „Dwójniak” puhul on sätestatud järgmiselt: mõduks „Dwójniak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja ühest osast veest.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

| — | mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine, |
| --- | --- |

—

mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine,

| — | laagerdumisperioodi kestuse järgimine, |
| --- | --- |

—

laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

| — | lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus), |
| --- | --- |

—

lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus),

| — | lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt ning puuviljamõdude puhul tuhasus – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele. |
| --- | --- |

—

lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt ning puuviljamõdude puhul tuhasus – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovitav on läbi viia kontrolle ka eespool loetletud tootmisetappide jooksul. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud, kuid on soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada eri tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks korrapäraselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning selliseid füüsilis-keemilisi näitajaid nagu alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232900

Faks

+48 226232998

E-post:

—

| ☒ Riiklik | ☐ Eraõiguslik |
| --- | --- |

☒ Riiklik

☐ Eraõiguslik

4.2.   Ametiasutuste või sertifitseerimisasutuste konkreetsed ülesanded

Ametiasutuste või sertifitseerimisasutuste konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„TRÓJNIAK”

„TRÓJNIAK”

EÜ nr: PL/TSG/007/0033/6.9.2005

EÜ nr: PL/TSG/007/0033/6.9.2005

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Aadress:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228282721

E-post:

krwim@sitspoz.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus

Registreeritav nimetus

„Trójniak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu). See teave tuleb tõlkida muudesse ametlikesse keeltesse.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☒

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Trójniak” tuleneb arvust „3” (poola keeles: „trzy”) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga – mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta kaks osa vett. Seega väljendab nimetus toote eripära. Kuna nimetust „Trójniak” kasutatakse ainult teatavat liiki mõdu tähistamiseks, tuleb ka nimetust pidada iseenesest eripäraseks.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Trójniak” on mõdu – mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Trójniak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Trójniak” värvus ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmisel kasutatud mee liigist.

Mõdule „Trójniak” on omased järgmised füüsikalis-keemilised näitajad:

| — | alkoholisisaldus: 12–15 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

alkoholisisaldus: 12–15 mahuprotsenti,

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 65–120 g/l,

| — | üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

| — | lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

| — | üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 323 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 323 g,

| — | suhkruvaba ekstrakt: vähemalt






  — | 20 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakt: vähemalt

—

20 g/l,

| — | 25 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul, |
| --- | --- |

—

25 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

melomel

| — | tuhk: minimaalselt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul). |
| --- | --- |

—

tuhk: minimaalselt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul).

Säilitusainete, stabilisaatorite ning tehislike värvi-, lõhna- ja maitseainete lisamine on mõdu „Trójniak” tootmisel keelatud.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained:

Toorained:

| — | looduslik mesi, mille omadused on järgmised:






  — | veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

looduslik mesi, mille omadused on järgmised:

—

veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m),

| — | redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m),

| — | kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m),

| — | üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses, |
| --- | --- |

—

üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml ulatuses,

| — | 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta; |
| --- | --- |

—

5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta;

| — | suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide kääritusprotsess; |
| --- | --- |

—

suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide kääritusprotsess;

| — | maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver; |
| --- | --- |

—

maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver;

| — | naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili. |
| --- | --- |

—

naturaalsed puuviljamahlad või värske puuvili.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde, mis koosneb ühest osast meest ja kahest osast veest (või veega segatud puuviljamahlast), millele võib lisada maitsetaimi või vürtse, pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 °C. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõutava ekstraktisisalduse saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmirakkude paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise turvalisuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks pärmilahuse lisamine kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

| A. | Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise. |
| --- | --- |

A.

Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab kääritamisprotsessi nõuetekohase kulgemise.

| B. | Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise. |
| --- | --- |

B.

Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 12 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimisperioodi kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) – seda korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine. See etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

Mõdu „Trójniak” minimaalne laagerdumise aeg on üks aasta.

7. etapp

Lõhna korrigeerimine (koostis) – selles etapis keskendutakse lõpptoote ettevalmistamisele, millel on mõdule „Trójniak” sobivad organoleptilised ning füüsikalis-keemilised omadused vastavalt punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus) määratletule. Nõutavate näitajate tagamiseks on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-keemilisi omadusi:

| — | lisades mõdu magustamiseks mett |
| --- | --- |

—

lisades mõdu magustamiseks mett

| — | lisades maitsetaimi ja vürtse. |
| --- | --- |

—

lisades maitsetaimi ja vürtse.

Selle etapi eesmärgiks on anda tootele mõdule „Trójniak” omane lõhnabukett.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 55–60 °C. Soovitatav on villida mõdu „Trójniak” traditsioonilistesse pakenditesse, näiteks korvpudelid, keraamilised anumad või tammepuust tünnid.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Trójniak” eripära tuleneb:

| — | virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord), |
| --- | --- |

—

virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

| — | laagerdumisest ja küpsemisest, |
| --- | --- |

—

laagerdumisest ja küpsemisest,

| — | füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest. |
| --- | --- |

—

füüsikalis-keemilistest ning organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Trójniak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorras (üks osa mett kahe osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. Selline suhe on määrav tegur kõikides järgnevates mõdu „Trójniak” tootmisetappides, mis annavad tootele selle unikaalsed omadused.

Laagerdumine ja küpsemine

Laagerdumine ja küpsemine

Vastavalt vanale traditsioonilisele Poola retseptile sõltuvad toote omadused kindla pikkusega laagerdumise ja küpsemise perioodist. Mõdu „Trójniak” puhul on see periood vähemalt üks aasta.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõikide spetsifikaadis sisalduvate tootmisetappide jälgimisega tagatakse unikaalse maitse ja aroomiga toote valmimine. Mõdu „Trójniak” unikaalne maitse ja lõhnabukett on sobiva suhkru- ja alkoholisisalduse tulemus:

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 65–120 g/l,

| — | üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 323 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsent) korrutatuna 18ga: minimaalselt 323 g,

| — | alkohol: 12–15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

alkohol: 12–15 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdule „Trójniak” omane viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teist liiki mõdudest.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Traditsiooniline tootmismeetod

Traditsiooniline tootmismeetod

Mõdu tootmine on Poolas rohkem kui tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab suur mitmekesisus. Sajanditepikkuse tootmismeetodi edasiarendamise ja täiustamise tulemusena on saadud mitut erinevat liiki mõdusid. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Lisaks toidule, lihale ja künnimaale on Mieszko I riigis külluslikult mõdu, nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli esimene ajalooline Poola kuningas). 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu talletanud Gallus Anonymuse kroonikad sisaldavad samuti arvukaid viiteid mõdu tootmisele.

Adam Mickiewiczi Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust aastatel 1811–1812, sisaldab üsna ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevat liiki mõdu kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Poola 17. ja 18. sajandi toiduvalmistamise traditsioone kirjeldavad allikad ei sisalda üksnes üldisi viiteid mõdule, vaid viitavad ka erinevat liiki mõdudele. Sõltuvalt tootmismeetodist kannavad need nimetusi Półtorak, Dwójniak, Trójniak või Czwórniak. Kõik need nimetused on seotud erinevat liiki mõduga, mis on toodetud erineva mee ja vee või mahla vahekordade alusel ning erinevate laagerdumisaegadega. Mõdu „Trójniak” tootmisviisi on väikeste muudatustega kasutatud sajandeid.

Półtorak

Dwójniak

Trójniak

Czwórniak

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline jaotumine mõdudeks Półtorak, Dwójniak, Trójniak ja Czwórniak on Poolas kasutusel olnud sajandeid ning selline jaotus on tarbijate teadvuses säilinud tänase päevani. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Jaotus kehtestati lõplikult 1948. aastal Poola seadusega veinide, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nende toodetega kauplemise kohta (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus sisaldab mõdu tootmise eeskirju, määrates kindlaks mee ja vee suhte ning tehnoloogilised nõuded. Vee ja mee vahekord mõdu „Trójniak” puhul on sätestatud järgmiselt: mõduks „Trójniak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja kahest osast veest.

Półtorak

Dwójniak

Trójniak

Czwórniak

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

| — | mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine, |
| --- | --- |

—

mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud suhte järgimine,

| — | laagerdumisperioodi kestuse järgimine, |
| --- | --- |

—

laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

| — | lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus), |
| --- | --- |

—

lõpptoote organoleptilised omadused (maitse, aroom, värvus, selgus),

| — | lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt, ning puuviljamõdude puhul tuhk – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele. |
| --- | --- |

—

lõpptoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseerivad suhkrud pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, suhkruvaba ekstrakt, ning puuviljamõdude puhul tuhk – näitajate väärtused peaksid vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovituslik on kontrollide läbiviimine ka allpool loetletud tootmisetappide jooksul. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud, kuid on soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada erinevate tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks regulaarselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232900

Faks

+48 226232998

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„CZWÓRNIAK”

„CZWÓRNIAK”

EÜ nr PL/TSG/007/0035/6.9.2006

EÜ nr PL/TSG/007/0035/6.9.2006

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Aadress:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228282721

E-post:

krwim@sitspoz.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav nimetus

Registreeritav nimetus

„Czwórniak”

Toote turustamisel võib selle märgistus sisaldada järgmist teavet: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją” (e k „vana Poola traditsiooni kohaselt valmistatud mõdu”). See teave tuleb tõlkida teistesse ametlikesse keeltesse.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☒

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Czwórniak” tuleneb arvust „4” (poola keeles: „cztery”) ning see on otseselt seotud toote ajalooliselt väljakujunenud koostise ja tootmismeetodiga – mõduvirdes sisaldub ühe osa mee kohta kolm osa vett. Seetõttu väljendab nimetus toote eripära. Kuna terminit „Czwórniak” kasutatakse ainult teatavat liiki mõdu tähistamiseks, tuleb ka nimetust iseenesest pidada eripäraseks.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Czwórniak” on mõdu – mõduvirdest kääritatud selge jook, mille eripäraks on iseloomulik meelõhn ja kasutatud toorainete maitse.

Mõdu „Czwórniak” maitset võib rikastada vürtside lisamisega. Mõdu „Czwórniak” värv ulatub kuldsest kuni tumeda merevaigukollaseni ning sõltub tootmises kasutatud mee liigist.

Mõdule „Czwórniak” on omased järgmised füüsikalised ja keemilised näitajad:

| — | alkoholisisaldus: 9–12 mahuprotsenti, |
| --- | --- |

—

alkoholisisaldus: 9–12 mahuprotsenti,

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: 35–90 g/l,

| — | üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

üldhappesus väljendatuna õunhappena: 3,5–8 g/l,

| — | lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus väljendatuna äädikhappena: maksimaalselt 1,4 g/l,

| — | üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g,

| — | suhkruvaba ekstrakt: vähemalt






  — | 15 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakt: vähemalt

—

15 g/l,

| — | 20 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul, |
| --- | --- |

—

20 g/l puuviljamõdu (melomel) puhul,

| — | tuhasus: vähemalt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul). |
| --- | --- |

—

tuhasus: vähemalt 1,3 g/l (puuviljamõdu puhul).

Mõdu „Czwórniak” tootmisel on keelatud lisada säilitusaineid, stabilisaatoreid ning tehislikke värvi-, lõhna- ja maitseaineid.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Toorained:

Toorained:

| — | looduslik mesi, mille omadused on järgmised:






  — | veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

looduslik mesi, mille omadused on järgmised:

—

veesisaldus: maksimaalselt 20 % (m/m),

| — | redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud: minimaalselt 70 % (m/m),

| — | kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

kombineeritud sahharoosi ja melesitoosi sisaldus: maksimaalselt 5 % (m/m),

| — | üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml, |
| --- | --- |

—

üldhappesus – 1 mol/l NaOH lahust 100 g mee kohta: 1–5 ml,

| — | 5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta; |
| --- | --- |

—

5-hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: maksimaalselt 4,0 mg 100 g mee kohta;

| — | suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine; |
| --- | --- |

—

suure kääritamisvõimega mõdupärm, mille lisamisel toimub virdes ekstraktide käärimine;

| — | maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver. |
| --- | --- |

—

maitsetaimed ja vürtsid: nelk, kaneel, muskaat või ingver.

| — | naturaalne puuviljamahl või värsked puuviljad. |
| --- | --- |

—

naturaalne puuviljamahl või värsked puuviljad.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

1. etapp

Mõduvirde pruulimine (keetmine) temperatuuril 95–105 °C. Valmistootes ettenähtud mee ja vee vahekord on ühe osa mee kohta kolm osa vett (või puuviljamahlaga segatud vett), millele võib lisada maitsetaimi ja vürtse. Puuviljamõdu puhul asendatakse vähemalt 30 % veest puuviljamahlaga.

Vee ja mee suhte range järgimine ning nõuetekohase ekstraktisisalduse saavutamine aurusärgiga varustatud virdetõrres. Selline pruulimisviis takistab suhkrute karamellistumist.

2. etapp

Virde jahutamine pärmirakkude paljunemiseks optimaalse temperatuurini 20–22 °C. Virre tuleb jahutada tootmise päeval ja jahutamise aeg sõltub jahuti tõhususest. Jahutamine tagab virde mikrobioloogilise ohutuse.

3. etapp

Käärimise esilekutsumiseks pärmilahuse lisamine kääritamisanumas olevale virdele.

4. etapp

| A. | Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab käärimisprotsessi õnnestumise. |
| --- | --- |

A.

Põhikäärimine – 6–10 päeva. Temperatuuri hoidmine maksimaalselt 28 °C juures tagab käärimisprotsessi õnnestumise.

| B. | Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise. |
| --- | --- |

B.

Järelkäärimine – 3–6 nädalat. Järelkäärimine tagab nõuetekohaste füüsikalis-keemiliste näitajate saavutamise.

5. etapp

Sette eemaldamine lõpuni käärinud mõdust.

Pärast vähemalt 9 % alkoholisisalduse saavutamist tuleb mõdu enne laagerduma jätmist ümber valada. Sellega tagatakse mõdu nõuetekohased füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused. Käärimissette jätmine lõpuni käärinud mõdusse pärast järelkäärimist kahjustab pärmi autolüüsi tõttu mõdu organoleptilisi omadusi.

6. etapp

Laagerdumine (küpsemine) ja läbi sifooni selitamine (dekanteerimine) – korratakse vastavalt vajadusele, et ennetada soovimatuid protsesse käärimissettes (pärmi autolüüs). Laagerdumise kestel on võimalik läbi viia selliseid toiminguid nagu pastöriseerimine ja filtreerimine.

See etapp on hädavajalik, et tagada toote õiged organoleptilised omadused.

Mõdu „Czwórniak” minimaalne laagerdumisaeg on üheksa kuud.

7. etapp

Maitsestamine (koostis) – selles etapis valmib lõplikult toode, millele on iseloomulikud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus) määratletud organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused. Selleks et saavutada nõuetekohased näitajad, on võimalik parandada toote organoleptilisi ning füüsikalis-keemilisi omadusi järgmiselt:

| — | lisades mõdu magustamiseks mett, |
| --- | --- |

—

lisades mõdu magustamiseks mett,

| — | lisades maitsetaimi ja vürtse. |
| --- | --- |

—

lisades maitsetaimi ja vürtse.

Selle etapi eesmärk on saada mõdule „Czwórniak” iseloomulike lõhna- ja maitseomadustega toode.

8. etapp

Toote pakenditesse valamine temperatuuril 55–60 °C. Mõdu „Czwórniak” soovitatakse pakkuda traditsioonilises pakendis, näiteks korvpudelites, savinõudes või tammevaatides.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Mõdu „Czwórniak” eripära tuleneb:

| — | virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord), |
| --- | --- |

—

virde valmistamisest (toorainete koostis ja vahekord),

| — | laagerdamisest ja valmimisest, |
| --- | --- |

—

laagerdamisest ja valmimisest,

| — | selle füüsikalis-keemilistest ja organoleptilistest omadustest. |
| --- | --- |

—

selle füüsikalis-keemilistest ja organoleptilistest omadustest.

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Virde valmistamine (toorainete koostis ja vahekord)

Mõdu „Czwórniak” eripära tuleneb eelkõige mee ja vee kasutamisest ettenähtud vahekorrast (üks osa mett kolme osa vee kohta) ja selle rangest järgimisest mõduvirdes. See vahekord on mõdu „Czwórniak” tootmise kõigis edasistes etappides otsustavaks teguriks, kuna annab tootele selle ainulaadsed omadused.

Laagerdamine ja valmimisaeg

Laagerdamine ja valmimisaeg

Vastavalt Poola traditsioonilisele retseptile sõltuvad toote omadused selle laagerdumise ja valmimise kindlaksmääratud ajast. Mõdu „Czwórniak” puhul on see periood vähemalt üheksa kuud.

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Füüsikalis-keemilised ning organoleptilised omadused

Kõigist spetsifikaadis loetletud tootmisetappidest kinnipidamine tagab ainulaadse maitse ja aroomiga toote. Mõdu „Czwórniak” ainulaadne maitse ja lõhn saadakse õige suhkru- ja alkoholisisalduse tulemusena:

| — | redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

redutseerivad suhkrud pärast inversiooni: > 35–90 g/l,

| — | üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g, |
| --- | --- |

—

üldsuhkur (grammides) tegeliku alkoholikontsentratsiooni alusel (mahuprotsentides) korrutatuna 18ga: minimaalselt 240 g,

| — | alkohol: 9–12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

alkohol: 9–12 mahuprotsenti.

Tänu tootmisel kasutatavate koostisainete rangelt määratletud vahekorrale on mõdul „Czwórniak” iseloomulikult viskoosne ja voolav konsistents, mis eristab seda teistest mõduliikidest.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Traditsiooniline tootmismeetod

Traditsiooniline tootmismeetod

Poolas on mõdutootmine üle tuhande aasta vanune traditsioon, mida iseloomustab mõduliikide lai valik. Tootmismeetodite sajanditepikkuse edasiarendamise ja täiustamise tulemuseks on palju erinevaid mõduliike. Mõdu tootmise ajalugu ulatub tagasi Poola omariikluse algusaegadesse. 966. aastal kirjutas Hispaania diplomaat, kaupmees ja rändur Ibrahim ibn Yaqub: „Peale toidu, liha ja künnimaa on Mieszko I maa rikas mõdu poolest – nii kutsutakse slaavi veine ja joovastavaid jooke.” (Mieszko I oli Poola ajaloo esimene kuningas.) Arvukalt viiteid mõdutootmisele sisaldavad ka 11. ja 12. sajandi vahetusel Poola ajalugu kirja pannud Gallus Anonymuse kroonikad.

Adam Mickiewiczi kirjutatud Poola rahvuseepos „Pan Tadeusz”, mis räägib aadelkonna elust 1811.–1812. aastal, sisaldab ohtralt teavet mõdu tootmise, tarbimise ja erinevat liiki mõdu kohta. Mõdu on mainitud ka Tomasz Zani (1796–1855) luules ja Henryk Sienkiewiczi triloogias, milles kirjeldatakse 17. sajandi sündmusi Poolas („Ogniem i mieczem”, avaldatud 1884. aastal; „Potop”, avaldatud 1886. aastal ning „Pan Wołodyjowski”, avaldatud 1887. ja 1888. aastal).

Ogniem i mieczem

Potop

Pan Wołodyjowski

Poola 17. ja 18. sajandi kokakunstitraditsioone kirjeldavad algmaterjalid ei viita mitte ainult üldiselt mõdule, vaid ka eri mõduliikidele. Sõltuvalt tootmismeetodist kandsid need nimetusi „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” ja „czwórniak”. Iga nimetus viitab eraldi mõduliigile, mida toodetakse erineva mee ja vee või mahla vahekorra baasil ja erineva laagerdusajaga. Mõdu „Czwórniak” tootmisviis on väikeste erisustega kasutusel olnud sajandeid.

Traditsiooniline koostis

Traditsiooniline koostis

Mõdu traditsiooniline jaotus półtorak’iks, dwójniak’iks, trójniak’iks ja czwórniak’iks on Poolas eksisteerinud sajandeid ning on tarbijate seas tuntud tänapäevalgi. Pärast Teist maailmasõda tehti katseid reguleerida mõdu traditsioonilist jaotust neljaks kategooriaks. Kõnealune jaotus talletati Poola seadustesse 1948. aastal veini, viinamarjavirde ja mõdu tootmise ning nendega kauplemise seadusega (Poola Vabariigi ametlik väljaanne, 18. november 1948). Nimetatud seadus hõlmab mõdutootmise eeskirju ning mee ja vee vahekorra ning tehnoloogiliste nõuete määratlust. Vee ja mee vahekord mõdu „Czwórniak” puhul on sätestatud järgmiselt: „Mõduks „Czwórniak” võib nimetada üksnes sellist mõdu, mis on valmistatud ühest osast looduslikust meest ja kolmest osast veest.”

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Kohustuslikud kontrollid hõlmavad järgmist:

| — | mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud vahekorra järgimine, |
| --- | --- |

—

mõduvirde koostisainete kindlaksmääratud vahekorra järgimine,

| — | laagerdumisperioodi kestuse järgimine, |
| --- | --- |

—

laagerdumisperioodi kestuse järgimine,

| — | valmistoote organoleptiliste omaduste (maitse, lõhn, värv, selgus) kontroll, |
| --- | --- |

—

valmistoote organoleptiliste omaduste (maitse, lõhn, värv, selgus) kontroll,

| — | valmistoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseeriv suhkur pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, mittesuhkruekstrakt, puuviljamõdu puhul tuhasus. Need näitajad peavad vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele. |
| --- | --- |

—

valmistoote füüsikalis-keemilised näitajad: alkoholisisaldus, üldsuhkur, redutseeriv suhkur pärast inversiooni, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus, mittesuhkruekstrakt, puuviljamõdu puhul tuhasus. Need näitajad peavad vastama spetsifikaadi punktis 3.5 määratletud väärtustele.

Kohustuslikke kontrolle viiakse läbi vähemalt üks kord aastas.

Soovitav on kontrolli teostada ka allpool loetletud tootmisetappidel. Allpool loetletud tootmisetappide kontrollid ei ole kohustuslikud, kuid on soovituslikud, sest need aitavad kõrvaldada erinevate tootmisetappide käigus ilmneda võivaid vigu.

4. etapp

Kääritamisprotsessi käigus tuleks korrapäraselt laboratoorselt kontrollida toote organoleptilisi omadusi (maitse ja aroom) ning alkoholi kääritamisprotsessi käigus muutuvaid füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus ja suhkrute sisaldus.

6. etapp

Laagerdumise käigus tuleks regulaarselt kontrollida toote peamisi organoleptilisi omadusi ning füüsikalis-keemilisi näitajaid, näiteks alkoholisisaldus, üldsuhkur, üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus.

8. etapp

Enne pudelitesse villimist kontrollitakse erinevaid füüsikalis-keemilisi ning organoleptilisi näitajaid, mis on määratletud punktis 3.5 (põllumajandustoote või toidu kirjeldus).

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232900

Faks

+48 226232998

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

EÜ nr: PL-TSG-007-0047-5.12.2006

EÜ nr: PL-TSG-007-0047-5.12.2006

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Związek „Polskie Mięso”

Aadress:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228302657

Faks

+48 228301648

E-post:

info@polskie-mieso.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Toote eripära

Toote eripära

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☐ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☐

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „kiełbasa jałowcowa” väljendab toote eripära, mis on eelkõige seotud selle ebatavalise maitse ja lõhnaga. Kõnealused tunnused on tingitud sellest, et tootmisprotsessi käigus kasutatakse kadakamarju, mis peenestatakse enne lihamassile lisamist ning suitsutamise ajal kasutatakse kadakaoksi.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Toode „kiełbasa jałowcowa” näeb välja nagu ühtlaselt krobeline vanikukujuline rõngas. Sellel on iseloomulik rõnga kuju, välised pikisuunalised kortsud puuduvad. Vorstirõngas võib olla kahe erineva suurusega:

| — | väike, naturaalses sooles, läbimõõt rohkem kui 32 mm ja kaal ligikaudu 0,5 kg; |
| --- | --- |

—

väike, naturaalses sooles, läbimõõt rohkem kui 32 mm ja kaal ligikaudu 0,5 kg;

| — | suur, proteiinist kestas, läbimõõt 36 mm ja kaal ligikaudu 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

suur, proteiinist kestas, läbimõõt 36 mm ja kaal ligikaudu 0,8 kg.

Toote „kiełbasa jałowcowa” kogu välispind on ühtlast tumepruuni värvi, mis on tavaline tugevasti suitsutatud vorstide puhul.

Konsistentsilt ja katsudes on vorstirõngas kuiv, sile ja ühtlaselt krobeline; vorstikest on tihedalt täidise ümber.

Toote iseloomulik maitse ja pehmus tulenevad toorainete valikust, maitsestamisest (eelkõige kadakas) ning looduslikust suitsutusviisist, mis on osa tootmisprotsessist.

Keemiline koostis:

| — | valgusisaldus – mitte vähem kui 15,0 %; |
| --- | --- |

—

valgusisaldus – mitte vähem kui 15,0 %;

| — | veesisaldus – mitte rohkem kui 60,0 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus – mitte rohkem kui 60,0 %;

| — | rasvasisaldus – mitte rohkem kui 35,0 %; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus – mitte rohkem kui 35,0 %;

| — | soolasisaldus – mitte rohkem kui 3,5 %; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus – mitte rohkem kui 3,5 %;

| — | nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %.

2

Eespool kirjeldatud keemiline koostis tagab toote traditsioonilise kvaliteedi. Toorainena kasutatavast lihast saab 75 % (+/-3 %) valmistoodet.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Koostisained:

Koostisained:

Liha (100 kg toorainet):

| — | I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 20 kg; |
| --- | --- |

—

I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 20 kg;

| — | IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 50 kg; |
| --- | --- |

—

IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 50 kg;

| — | III klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 25 % – 20 kg; |
| --- | --- |

—

III klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 25 % – 20 kg;

| — | lõigatud pekki – 10 kg. |
| --- | --- |

—

lõigatud pekki – 10 kg.

Kuni 50 % IIA klassi sealihast või III klassi sealihast võib asendada veiselihaga.

Maitseained (100 kg liha kohta):

| — | must pipar – 0,17 kg; |
| --- | --- |

—

must pipar – 0,17 kg;

| — | kadakamarjad – 0,12 kg; |
| --- | --- |

—

kadakamarjad – 0,12 kg;

| — | suhkur – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

suhkur – 0,20 kg.

Muud lisaained:

| — | soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg. |
| --- | --- |

—

soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg.

2

Selliste sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks.

Selliste sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks.

Söötmise all mõeldakse liha rasvasisalduse suurendamist. Eesmärk on kasvatada sigu, kelle rümba kaal on kuni 120 kg ning kellel on kõrgem lihasesisene rasvasisaldus (rohkem kui 3 %).

| — | Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest. |
| --- | --- |

—

Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest.

| — | Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg. |
| --- | --- |

—

Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg.

| — | Loomade nuumamisel ligikaudu 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annus) sisaldavad:






  — | energiakomponente: teraviljakliid – nisu, oder, rukis, kaer, tritikale või mais; maisikliid ja paljasteraliste kaerasortide kliid moodustavad segust kuni 30 %; |
| --- | --- | --- |

—

Loomade nuumamisel ligikaudu 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annus) sisaldavad:

—

energiakomponente: teraviljakliid – nisu, oder, rukis, kaer, tritikale või mais; maisikliid ja paljasteraliste kaerasortide kliid moodustavad segust kuni 30 %;

| — | valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsööda pärm või kuivsööt; |
| --- | --- |

—

valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsööda pärm või kuivsööt;

| — | 90–120 kg kaaluvatele loomadele antav söödasegu (annus) sisaldab:






  — | energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja paljasteraliste kaerasortide kliisid; |
| --- | --- | --- |

—

90–120 kg kaaluvatele loomadele antav söödasegu (annus) sisaldab:

—

energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja paljasteraliste kaerasortide kliisid;

| — | valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt. |
| --- | --- |

—

valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt.

| — | Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgmisi toiduaineid: taimeõli, loomse päritoluga sööt, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu. |
| --- | --- |

—

Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgmisi toiduaineid: taimeõli, loomse päritoluga sööt, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu.

| — | Nuumamise kõigis etappides kasutavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %. |
| --- | --- |

—

Nuumamise kõigis etappides kasutavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %.

| — | Nuumamisannused võivad põhineda üksnes toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal. |
| --- | --- |

—

Nuumamisannused võivad põhineda üksnes toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal.

„Kiełbasa jałowcowa” tootmise etapid

„Kiełbasa jałowcowa” tootmise etapid

| 1. etapp | – | kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt ligikaudu 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | – | traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi. |
| 3. etapp | – | mehaaniline töötlemine: I klassi liha hakitakse umbes 20 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks, III klassi liha umbes 3 mm suurusteks tükkideks ning seejärel hakitakse kõik koos 5 kg jääga. |
| 4. etapp | – | lihamassi segamine ja maitsestamine musta pipra, suhkru ja kadakamarjadega, mis on peenestatud vahetult enne segistisse lisamist. |
| 5. etapp | – | üle 32 mm läbimõõduga naturaalsete seasoolte või 36 mm läbimõõduga proteiinist kestade täitmine, vorstikangide keeramine ja vanikukujuliseks vormimine. Vorstide valmistamiseks võib kasutada kahte liiki kesti:






  — | väiksemad, 0,5 kg kaaluvad rõngad väikestes seasooltes; |

1. etapp

–

kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt ligikaudu 5 cm).

2. etapp

–

traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi.

3. etapp

–

mehaaniline töötlemine: I klassi liha hakitakse umbes 20 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks, III klassi liha umbes 3 mm suurusteks tükkideks ning seejärel hakitakse kõik koos 5 kg jääga.

4. etapp

–

lihamassi segamine ja maitsestamine musta pipra, suhkru ja kadakamarjadega, mis on peenestatud vahetult enne segistisse lisamist.

5. etapp

–

üle 32 mm läbimõõduga naturaalsete seasoolte või 36 mm läbimõõduga proteiinist kestade täitmine, vorstikangide keeramine ja vanikukujuliseks vormimine. Vorstide valmistamiseks võib kasutada kahte liiki kesti:

—

väiksemad, 0,5 kg kaaluvad rõngad väikestes seasooltes;

| — | suuremad, 0,8 kg kaaluvad rõngad proteiinist kestades. |
| --- | --- |

—

suuremad, 0,8 kg kaaluvad rõngad proteiinist kestades.

6. etapp

–

hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nn settimine vorstikangis.

7. etapp

–

pinna kuivatamine, millele järgneb traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 120 minutit) ja küpsetamine kuni vorstikangi sisetemperatuur on vähemalt 70 °C.

8. etapp

–

jahutamine 24 tundi.

9. etapp

–

külmsuitsutamine kasutades pöögilaaste ja kadakaoksi (umbes 120 minutit), millele järgneb kuivatamine temperatuuril 14–18 °C 3–5 päeva jooksul, kuni on saadud 75 % (+/-3 %) valmistoodet.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

„Kiełbasa jałowcowa” eripära tuleneb selle toote järgmistest tüüpilistest omadustest:

| — | pehmus ja liha eriomadused; |
| --- | --- |

—

pehmus ja liha eriomadused;

| — | ebatavaline maitse ja lõhn; |
| --- | --- |

—

ebatavaline maitse ja lõhn;

| — | ühtlane kuju. |
| --- | --- |

—

ühtlane kuju.

Pehmus, mahlakus ja liha eriomadused

Pehmus, mahlakus ja liha eriomadused

„Kiełbasa jałowcowa” oluline koostisaine, mis mõjutab vorsti omapära, on punktis 3.6 kirjeldatud geneetiliste tunnustega 120 kiloni nuumatud hilja suguküpseks saavate seatõugude liha. Osutatud nõuete kohaselt on lihasesisene rasvasisaldus üle 3 %, mis tagab liha õiged maitse- ja tehnoloogilised omadused, mis on toote „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks väga olulised. Tänu selliste toorainete kasutamisele ja vastavusele tavapärasele tootmismeetodile ning eriti tänu hakkimis-, soolamis- ja suitsutamisetappidele on toode „kiełbasa jałowcowa” erakordselt pehme ja mahlakas.

Ebatavaline maitse ja lõhn

Ebatavaline maitse ja lõhn

Toote „kiełbasa jałowcowa” eripära on eelkõige seotud selle ainulaadse maitse ja aroomiga, mis tulenevad kadakamarjade kasutamisest tootmisprotsessi käigus. Kadakamarjade peenestamine vahetult enne tootmisprotsessi algust annab vorstidele iseloomuliku maitse ja aitab kaasa selle ainulaadsete omaduste saavutamisele; kadakaokste kasutamine suitsutamise käigus tingib toote erakordse aroomi.

Ühtlane kuju

Ühtlane kuju

Toote „kiełbasa jałowcowa” iseloomulik kuju eristab seda teistest vorstidest. Müüakse vaid kahe sarnase kujuga vorstirõngaid, mis muudavad toote tarbija jaoks kergesti äratuntavaks. Toode „kiełbasa jałowcowa” näeb välja nagu ühtlaselt krobeline vanikukujuline rõngas. Sellel on iseloomulik rõnga kuju, välised pikisuunalised kortsud puuduvad.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Traditsioonilised toorained

Traditsioonilised toorained

| 1. | Kadakas (Juniperus)
  1903. aasta teatmeteoses „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana” on viidatud Poolas sajandeid üsna levinud kadakapõõsa ühele kasulikule omadusele, nimelt kadaka põletamisel tekkivale meeldivale aroomile. Entsüklopeedias on osutatud ka sellele, et kadaka oksad, laastud ja marjad sobivad liha suitsutamiseks, mille tulemusel saab liha peene maitse ja aroomi. 19. sajandi teisest poolest pärit dokumentidest ilmneb, et kadakat kasutati juba tollal lihatoitude ja -toodete maitse- ja koostisainena. 1863. aastal Varssavis välja antud teatmeteoses „Encyklopedyja Powszechna” on tõdetud, et kadakamarjadel on vürtsikas, kibemagus maitse ja meeldiv aroom ning neid kasutatakse ulatuslikult maitsestamiseks. Kadakamarju sisaldava ja kadakasuitsu maitsega vorsti standardne tootmismeetod kehtestati Poolas juba 1940ndate aastate lõpus (vt artikkel „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” lihatööstuse väljaandes „Gospodarka Mięsna” (1954, nr 3)). |
| --- | --- |

1.

Kadakas (Juniperus)

Juniperus

1903. aasta teatmeteoses „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana” on viidatud Poolas sajandeid üsna levinud kadakapõõsa ühele kasulikule omadusele, nimelt kadaka põletamisel tekkivale meeldivale aroomile. Entsüklopeedias on osutatud ka sellele, et kadaka oksad, laastud ja marjad sobivad liha suitsutamiseks, mille tulemusel saab liha peene maitse ja aroomi. 19. sajandi teisest poolest pärit dokumentidest ilmneb, et kadakat kasutati juba tollal lihatoitude ja -toodete maitse- ja koostisainena. 1863. aastal Varssavis välja antud teatmeteoses „Encyklopedyja Powszechna” on tõdetud, et kadakamarjadel on vürtsikas, kibemagus maitse ja meeldiv aroom ning neid kasutatakse ulatuslikult maitsestamiseks. Kadakamarju sisaldava ja kadakasuitsu maitsega vorsti standardne tootmismeetod kehtestati Poolas juba 1940ndate aastate lõpus (vt artikkel „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” lihatööstuse väljaandes „Gospodarka Mięsna” (1954, nr 3)).

| 2. | Sealiha
  Toote „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatava sealiha lihasesisene rasvasisaldus peab olema üle 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud pehmuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Sellise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile. |
| --- | --- |

2.

Sealiha

Toote „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatava sealiha lihasesisene rasvasisaldus peab olema üle 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud pehmuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Sellise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile.

Traditsiooniline tootmismeetod ja koostis

Traditsiooniline tootmismeetod ja koostis

Suitsutamine on liha säilitamise viis ja kõige ulatuslikumalt kasutati kadakaokstega suitsutamist. Seda tõendavad Poola vanad käsikirjad, näiteks 1780ndatest pärit tundmatu mõisavalitseja märkmed liha töötlemise kohta (AGAD Warszawa, „Zbiór z Muzeum Narodowego”, viitenumber 1249). Kadakaokstega suitsutatud liha populaarsus ilmneb ka Poola rahvalauliku Adam Mickiewiczi 1834. aasta eepilises luuletuses „Pan Tadeusz” sisalduvast kirjeldusest maamajas toimunud hommikusöögi kohta: „keele- ja singilõigud – kõik väga maitsev ja kodus valmistatud, ahjus kadakatule kohal suitsutatud”.

Kadaka kasutamisega liha maitsestamise ja suitsutamise traditsiooni kanti edasi paikkonniti ja piirkonniti, kasutades nii erinevaid tehnoloogiaid kui ka mõnikord eri liiki liha. W. Łęg tõdes essees „Z doświadczeń przy produkcji wędlin” (Gospodarka Mięsna (1953, nr 6)), et „kiełbasa jałowcowa” tootmisel katsetati eri metsloomaliha (jänes või metssiga), millele lisati sealiha. Vorstide maitse oli erinev, kuid põhimõtteliselt kasutati igal pool sama retsepti (kadakaga pikitud ja suitsutatud). Kurpie piirkonnas reisinud lihatööstuse asjatundja kirjutas töödeldud lihast valmistatud piirkondlikke tooteid käsitlevas kirjatükis (ilmunud väljaandes „Gospodarka Mięsna” (1950, nr 7–8)) vorsti „kiełbasa jałowcowa” kohaliku variandi kohta järgmist: „Kurpie piirkonnas asuvas Myszyniec’is valmistatud kadakatega suitsutatud ja kadakamarju sisaldav vorst. Kuiv, suurepärane iseloomulik aroom ja maitse”.

Keskplaneerimise doktriini kohaselt otsustati pärast 1945. aastat luua lihatööstus, mis põhineks suurtel lihatöötlemisettevõtetel. Kvaliteedi ja maitse parandamise eesmärgil kehtestati traditsioonilistele retseptidele tuginev toodete ja tehnoloogiate standardiseerimine. Vorsti „kiełbasa jałowcowa” tootenimi esines 1947. ja 1948. aasta toiduainetekaubanduse standardites. Toote „kiełbasa jałowcowa” ühtlustatud standard kehtestati 1954. aastal; hiljem arendati see edasi lihatööstuse keskuse 1964. aasta standardiks (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa 1964), millel põhineb käesolev taotlus.

Kõnealused standardid töötati välja eesmärgiga tagada toote „kiełbasa jałowcowa” kõrgeim võimalik kvaliteet. Kuigi standard, millel käesolev taotlus põhineb, ei ole enam siduv, on see siiski toote „kiełbasa jałowcowa” kõrgeim tootmisstandard.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Võttes arvesse „kiełbasa jałowcowa” eripära, vajavad eelkõige kontrollimist järgmised üksikasjad.

| 1. | Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas






  — | liha tehnoloogiline sobivus; |
| --- | --- | --- |

1.

Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas

—

liha tehnoloogiline sobivus;

| — | nuumamise tüüp; |
| --- | --- |

—

nuumamise tüüp;

| — | sooldumisaeg; |
| --- | --- |

—

sooldumisaeg;

| — | „kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad. |
| --- | --- |

—

„kiełbasa jałowcowa” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad.

| 2. | „Kiełbasa jałowcowa” suitsutamisprotsess
  Inspekteerimise käigus tuleb kontrollida järgmist:






  — | tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine; |
| --- | --- | --- |

2.

„Kiełbasa jałowcowa” suitsutamisprotsess

Inspekteerimise käigus tuleb kontrollida järgmist:

—

tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine;

| — | temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel; |
| --- | --- |

—

temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel;

| — | pöögilaastude ja kadakaokste kasutamine külmsuitsutamisel. |
| --- | --- |

—

pöögilaastude ja kadakaokste kasutamine külmsuitsutamisel.

| 3. | Valmistoote kvaliteet






  — | valgusisaldus; |
| --- | --- | --- |

3.

Valmistoote kvaliteet

—

valgusisaldus;

| — | veesisaldus; |
| --- | --- |

—

veesisaldus;

| — | rasvasisaldus; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus;

| — | soolasisaldus; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus;

| — | nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus; |
| --- | --- |

—

nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus;

| — | maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn.

| 4. | Toote kuju |
| --- | --- |

4.

Toote kuju

Kontrollide sagedus

Kontrollide sagedus

Eespool osutatud etappe tuleb kontrollida kord iga kahe kuu tagant. Kui kõik etapid toimuvad nõuetekohaselt, võib kontrollide sagedust vähendada kuni kahe korrani aastas.

Kui mõnes etapis esineb rikkumisi, peab selle etapi kontrolli sagedust tõstma (kord kahe kuu tagant). Teiste etappide kontrolle võib teha kord iga kuue kuu tagant.

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232901

Faks

+48 226232099

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab kogu spetsifikaadile vastavuse eest.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

EÜ nr: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007

EÜ nr: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Związek „Polskie Mięso”

Aadress:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228302657

Faks

+48 228301648

E-post:

info@polskie-mieso.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

„Kiełbasa myśliwska”

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☐ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☐

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Kiełbasa myśliwska” väljendab toote eripära. Nimetuses väljenduv toote eripära kajastub sõnade myśliwy (jahipidaja) ja myślistwo (jahipidamine) etümoloogilises päritolus ning osutab selle esialgsele eesmärgile: sellist liiki suitsulihast tooteid kasutasid algselt jahipidajad kuivtoiduainetena. Kuna liha säilis hästi ja oli kergesti käsitletav, sai sellest ideaalne toiduaine kaasa võtmiseks nii lühikestele kui ka pikematele reisidele, kus sooja toitu ei olnud kergesti saada. Aja möödudes on toodet hakatud laialdasemalt turustatama, kuid selle nimi on jäänud samaks.

myśliwy

myślistwo

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Vorst „Kiełbasa myśliwska” on lühike, tumepruuni värvi ja selle pind on ühtlaselt krobeline (pikuti süvendid puuduvad). Vorst näeb välja nagu oleks pulgad painutatud poolkuu kujuliseks, tavaliselt kahe kaupa (ühest otsast üksteisega kinnitatud), umbes 15 cm pikad ja rohkem kui 32 mm laiad.

Vorsti „Kielbasa myśliwska” pind on tumepruuni värvi. Vorsti läbilõikamisel on näha I klassi sealiha tumepunaseid tükke ja II klassi sealiha helepunaseid tükke.

Katsudes on vorsti pind sile, kuiv ja ühtlaselt krobeline.

Vorst „Kielbasa myśliwska” on õrna, soolaka, küpsetatud ja suitsutatud sealiha maitsega, millele on lisatud maitseaineid.

Lisaks eripärasele maitsele, tunneb vorsti ära selle pehmuse järgi.

Keemiline koostis:

| — | valgusisaldus – mitte vähem kui 17,0 %; |
| --- | --- |

—

valgusisaldus – mitte vähem kui 17,0 %;

| — | veesisaldus – mitte rohkem kui 55,0 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus – mitte rohkem kui 55,0 %;

| — | rasvasisaldus – mitte rohkem kui 45,0 %; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus – mitte rohkem kui 45,0 %;

| — | soolasisaldus – mitte rohkem kui 4,5 %; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus – mitte rohkem kui 4,5 %;

| — | nitriti ja nitraadi sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

nitriti ja nitraadi sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %.

2

Eespool kirjeldatud keemiline koostis tagab toote traditsioonilise kvaliteedi. Toorainena kasutatavast lihast peab saama vähem kui 68 % valmistoodet.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Koostisained

Koostisained

Liha (100 kg toorainet):

| — | I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 30 kg; |
| --- | --- |

—

I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 30 kg;

| — | IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 50 kg; |
| --- | --- |

—

IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 50 kg;

| — | III klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 25 % – 20 kg. |
| --- | --- |

—

III klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 25 % – 20 kg.

Kuni 50 % ulatuses võib IIA või III klassi sealiha asendada veiselihaga.

Maitseained (100 kg liha kohta):

| — | must pipar – 0,15 kg; |
| --- | --- |

—

must pipar – 0,15 kg;

| — | kadakas – 0,10 kg; |
| --- | --- |

—

kadakas – 0,10 kg;

| — | värske küüslauk – 0,10 kg; |
| --- | --- |

—

värske küüslauk – 0,10 kg;

| — | suhkur – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

suhkur – 0,20 kg.

Muud lisaained:

| — | soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg; |
| --- | --- |

—

soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg;

2

| — | segu liha pehmendamiseks (mille hulka kuulub 1 liiter 10 % lauaäädikat, 1 liiter vett, 1 liiter rapsiseemne- või päevalilleõli) – 3 liitrit. |
| --- | --- |

—

segu liha pehmendamiseks (mille hulka kuulub 1 liiter 10 % lauaäädikat, 1 liiter vett, 1 liiter rapsiseemne- või päevalilleõli) – 3 liitrit.

Nende sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks.

Nende sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks.

Söötmise all mõeldakse liha rasvasisalduse suurendamist. Eesmärk on kasvatada sigu, kelle rümba kaal on kuni 120 kg ning kellel on kõrgem lihasesisene rasvasisaldus (rohkem kui 3 %).

| — | Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumamiseks kasutatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest. |
| --- | --- |

—

Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumamiseks kasutatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest.

| — | Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg. |
| --- | --- |

—

Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg.

| — | Loomade nuumamisel 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annused) sisaldavad:






  — | energiakomponente: nisu-, odra-, rukki-, kaera-, tritikale või maisikliid; maisikliid ja erinevad kaerakliid moodustavad segust 30 %, |
| --- | --- | --- |

—

Loomade nuumamisel 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annused) sisaldavad:

—

energiakomponente: nisu-, odra-, rukki-, kaera-, tritikale või maisikliid; maisikliid ja erinevad kaerakliid moodustavad segust 30 %,

| — | valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, soja pressimisjääkidest jahu, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsööda pärm ning kuivsööt. |
| --- | --- |

—

valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, soja pressimisjääkidest jahu, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsööda pärm ning kuivsööt.

| — | Söödasegud (annused) 90 kg kuni 120 kg kaaluvatele loomadele sisaldavad:






  — | energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja erinevaid kaerakliisid. |
| --- | --- | --- |

—

Söödasegud (annused) 90 kg kuni 120 kg kaaluvatele loomadele sisaldavad:

—

energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja erinevaid kaerakliisid.

| — | valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), soja pressimisjääkidest jahu, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt. |
| --- | --- |

—

valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), soja pressimisjääkidest jahu, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt.

| — | Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgnevaid toiduaineid: taimeõlisid, loomse päritoluga sööta, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu. |
| --- | --- |

—

Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgnevaid toiduaineid: taimeõlisid, loomse päritoluga sööta, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu.

| — | Nuumamise kõigis etappides kasutavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %. |
| --- | --- |

—

Nuumamise kõigis etappides kasutavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %.

| — | Nuumamisannused võivad põhineda ainult toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal. |
| --- | --- |

—

Nuumamisannused võivad põhineda ainult toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal.

„Kiełbasa myśliwska” tootmise etapid

„Kiełbasa myśliwska” tootmise etapid

| 1. etapp | – | kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt kuni 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | – | traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi. |
| 3. etapp | – | mehaaniline töötlemine: I klassi liha hakitakse umbes 20 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks ja III klassi liha umbes 3 mm suurusteks tükkideks ning seejärel hakitakse kõik koos 2 kg jääga. |
| 4. etapp | – | pehmendava segu lisamine I klassi ja IIA klassi lihale – põhjalik segamine. |
| 5. etapp | – | hakitud III klassi sealiha ja maitseainete lisamine – põhjalik segamine. |
| 6. etapp | – | 32 mm läbilõikega seasoolte täitmine ja 15 cm pikkusteks juppideks keeramine. |
| 7. etapp | – | hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nö settimine. |
| 8. etapp | – | pinna kuivatamine ja traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 135 minutit) ja küpsetamine kuni vorsti sisemine temperatuur on 70 °C. |
| 9. etapp | – | jahutamine kuni vorsti sisemine temperatuur on alla 10 °C kraadi. |
| 10. etapp | – | kuivatamine 14–18 °C kraadi juures ja 70–80 % niiskuses 5–7 päeva kuni soovitud tulemus on saavutatud (mitte rohkem kui 68 %). |

1. etapp

–

kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt kuni 5 cm).

2. etapp

–

traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi.

3. etapp

–

mehaaniline töötlemine: I klassi liha hakitakse umbes 20 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks ja III klassi liha umbes 3 mm suurusteks tükkideks ning seejärel hakitakse kõik koos 2 kg jääga.

4. etapp

–

pehmendava segu lisamine I klassi ja IIA klassi lihale – põhjalik segamine.

5. etapp

–

hakitud III klassi sealiha ja maitseainete lisamine – põhjalik segamine.

6. etapp

–

32 mm läbilõikega seasoolte täitmine ja 15 cm pikkusteks juppideks keeramine.

7. etapp

–

hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nö settimine.

8. etapp

–

pinna kuivatamine ja traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 135 minutit) ja küpsetamine kuni vorsti sisemine temperatuur on 70 °C.

9. etapp

–

jahutamine kuni vorsti sisemine temperatuur on alla 10 °C kraadi.

10. etapp

–

kuivatamine 14–18 °C kraadi juures ja 70–80 % niiskuses 5–7 päeva kuni soovitud tulemus on saavutatud (mitte rohkem kui 68 %).

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

„Kiełbasa myśliwska” eripära tuleb selle toote eriomadustest:

| — | õrnus, mahlakus ja liha eriomadused, |
| --- | --- |

—

õrnus, mahlakus ja liha eriomadused,

| — | eriline maitse ja lõhn, |
| --- | --- |

—

eriline maitse ja lõhn,

| — | lühike, iseloomulik kuju, |
| --- | --- |

—

lühike, iseloomulik kuju,

| — | erakordselt pikk säilivusaeg. |
| --- | --- |

—

erakordselt pikk säilivusaeg.

Õrnus, mahlakus ja liha eriomadused

Õrnus, mahlakus ja liha eriomadused

„Kiełbasa myśliwska” oluline koostisaine, mis mõjutab vorstide omapära, on punktis 3.6 kirjeldatud geneetiliste tunnustega 120 kiloni nuumatud hilja suguküpseks saavate seatõugude liha. Osutatud nõuete kohaselt on lihasesisene rasvasisaldus üle 3 %, mis tagab liha õiged maitse- ja tehnoloogilised omadused, mis on vorsti „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks väga olulised. Tänu taoliste toorainete kasutamisele ja vastavusele tavapärasele tootmismeetodile ning eriti tänu hakkimis-, soolamis- ja suitsutamisetappidele on „Kiełbasa myśliwska” erakordselt pehme ja mahlakas.

Sealihale lisatud hoolikalt valitud pehmendamissegu, mis koosneb äädikast, veest ja rapsiseemne- või päevalilleõlist, muudab vorsti „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks kasutatava liha väga pehmeks.

Eriline maitse ja lõhn

Eriline maitse ja lõhn

Maitse ja lõhn eristab vorsti „Kiełbasa myśliwskat” teistest vorstidest. Need omadused saavutatakse tänu tootmisprotsessis õigesti valitud maitseainetele, nagu kadakas, pipar, suhkur ja soolamissegu, aga ka sellele tootele omasele värskele küüslaugule ja liha pehmendavale segule ning nende koguste õigetele vahekordadele.

Eriline maitse ja lõhn saavutatakse suitsutamise ja kuivatamise teel ning tänu vorstile „Kiełbasa myśliwska” omasele pikendatud kuivatamisperioodile.

Lühike, iseloomulik kuju

Lühike, iseloomulik kuju

„Kiełbasa myśliwska” eripära seisneb peamiselt selle erilises kujus. „Kiełbasa myśliwska” on lühike ja meenutab ühtlaselt krobelist pulka, mis on painutatud poolkuu kujuliseks ja jagatud paaridesse (ühest otsast üksteisega kinnitatud).

„Kiełbasa myśliwska” peamine omadus ja tunnus on selle erakordselt kerge käsitletavus. Selle kuju on äratuntav ning toode on erakordselt kergesti kasutatav ning seda tarbitakse erinevatel väljasõitudel ja reisidel.

Erakordselt pikk säilivusaeg

Erakordselt pikk säilivusaeg

Enamasti jahipidajate ja turistide toiduks kasutatava „Kiełbasa myśliwska” erakordselt pikk säilivusaeg on samuti üks selle vorsti tähtsamaid omadusi, mis saavutatakse tänu värske küüslaugu tavapärasele kasutamisele ja pikendatud kuivamisjärgsele perioodile tootmise viimases etapis.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Traditsioonilised toorained ja koostis

Traditsioonilised toorained ja koostis

| 1. | Traditsiooniliselt toidetud sigade liha
  „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks kasutatavas sealihas peab lihasesisene rasvasisaldus olema rohkem kui 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud õrnuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Taolise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile. |
| --- | --- |

1.

Traditsiooniliselt toidetud sigade liha

„Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks kasutatavas sealihas peab lihasesisene rasvasisaldus olema rohkem kui 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud õrnuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Taolise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile.

| 2. | Õigesti valitud maitseained
  Tootmisprotsessis kasutatavad õigesti valitud maitseained, nagu pipar, kadakas, suhkur, soolamissegu, eriti värske küüslauk ja pehmendav segu, ja nende koguste õiged vahekorrad pärinevad lihatoodete valmistamise kogemusest ja kauaaegsest traditsioonist Poolas. |
| --- | --- |

2.

Õigesti valitud maitseained

Tootmisprotsessis kasutatavad õigesti valitud maitseained, nagu pipar, kadakas, suhkur, soolamissegu, eriti värske küüslauk ja pehmendav segu, ja nende koguste õiged vahekorrad pärinevad lihatoodete valmistamise kogemusest ja kauaaegsest traditsioonist Poolas.

Traditsiooniline tootmismeetod

Traditsiooniline tootmismeetod

Sajandeid käis jahipidamine oma reeglite ja tavade kohaselt. Poola kirjandus, sealhulgas 1834. aastal kirjutatud Adam Mickiewiczi rahvuseepos „Pan Tadeusz”, pakub kirjeldusi ajujahist. Sellest sai seltskondlik üritus, mis oli täis rituaale ja sümbolismi, nagu näiteks jahisarvega signaalide puhumine, jahipidaja sissepühitsemine või ristimine ning pidusöögid jahi lõpus. Pärast seda loodud jahiseltsid on traditsioonid omaks võtnud ning jätkavad neid tänaseni.

Jahipidaja kott on jahitarvete asendamatu ja tavapärane osa. Muu hulgas sisaldas see kuivtoiduaineid, mida sobis kaasa võtta terve päeva kestvale jalutuskäigule metsas. Jahi käigus peetavate toidukordade kirjeldusi leiab kirjandusest, sealhulgas ka eespool mainitud rahvuseeposest „Pan Tadeusz”. Kuivatatud ja suitsutatud, seega suhteliselt kauakestev vorst on alati olnud üks osa peatuskohtades söödavatest toitudest.

Nimi „Kiełbasa myśliwska” võeti kasutusele arvatavasti 20. sajandi sõdade vahelisel perioodil, mil väga paljudes Poola väikestes töötlemisettevõtetes tehti algust suitsulihatoodete valmistamisega, nagu on mainitud 1949. aasta perioodilises väljaandes „Gospodarka Mięsna” nr 1–2.

Pärast teist maailmasõda sai „Kiełbasa myśliwska” Poolas suure äriedu osaliseks. Vastavalt liha ja piimatööstuse ministri 3. novembri 1953. aasta käskkirjale nr 485 lisati „Kiełbasa myśliwska” turulelaskmiseks ette nähtud suitsulihatoodete ametlikku loetellu ning kvaliteedi põhjustel standardiseeriti retseptid ja tehnoloogiline dokumentatsioon vastavalt 30. detsembri 1954. aasta standardile RN-54/MPMiMl-Mięs-58 ja Varssavis 1964. aastal välja antud Lihatööstuse Keskasutuse sise-eeskirjale nr 21. Tänaseni on „Kiełbasa myśliwska” üks kõige populaarsemaid ja tarbitavamaid suitsulihatooteid.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Võttes arvesse „Kiełbasa myśliwska” eripära, vajavad eelkõige kontrollimist järgmised üksikasjad.

| 1. | Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas






  — | liha tehnoloogiline sobivus, |
| --- | --- | --- |

1.

Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas

—

liha tehnoloogiline sobivus,

| — | nuumamise tüüp, |
| --- | --- |

—

nuumamise tüüp,

| — | sooldumisaeg, |
| --- | --- |

—

sooldumisaeg,

| — | „Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad. |
| --- | --- |

—

„Kiełbasa myśliwska” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad.

| 2. | „Kiełbasa myśliwska” suitsutamisprotsess
  Inspekteerimise käigus tuleks kontrollida järgmist:






  — | tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine, |
| --- | --- | --- |

2.

„Kiełbasa myśliwska” suitsutamisprotsess

Inspekteerimise käigus tuleks kontrollida järgmist:

—

tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine,

| — | temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel, |
| --- | --- |

—

temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel,

| — | pöögilaastude kasutamine külmsuitsutamisel. |
| --- | --- |

—

pöögilaastude kasutamine külmsuitsutamisel.

| 3. | Valmistoote kvaliteet






  — | valgusisaldus, |
| --- | --- | --- |

3.

Valmistoote kvaliteet

—

valgusisaldus,

| — | veesisaldus, |
| --- | --- |

—

veesisaldus,

| — | rasvasisaldus, |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus,

| — | soolasisaldus, |
| --- | --- |

—

soolasisaldus,

| — | nitriti ja nitraadi sisaldus, |
| --- | --- |

—

nitriti ja nitraadi sisaldus,

| — | maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn.

| 4. | Toote kuju |
| --- | --- |

4.

Toote kuju

Kontrollide sagedus

Kontrollide sagedus

Eespool osutatud etappe tuleb kontrollida kord iga kahe kuu tagant. Kui kõik need etapid on korras, võib kontrollide sagedust vähendada kuni kahe korrani aastas.

Kui mõnes etapis esineb rikkumisi, peab selle etapi kontrolli sagedust tõstma (kord kahe kuu tagant). Teiste etappide kontrolle võib teha kord iga kuue kuu tagant.

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232901

Faks

+48 226232099

E-post:

—

| ☒ Avalik | ☐ Era |
| --- | --- |

☒ Avalik

☐ Era

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab kogu spetsifikaadile vastavuse eest.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„OLEJ RYDZOWY”

„OLEJ RYDZOWY”

EÜ nr: PL-TSG-007-0049-28.12.2006

EÜ nr: PL-TSG-007-0049-28.12.2006

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych - Tłocznia Oleju (looduslike kiudude instituut – õlitööstus)
  Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu (õliveski ja mastiksi tootmise ettevõte)
  Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu (Gorzyń’i põllumajanduse ja taimekultuuride õppe- ja katseinstituut) |
| --- | --- |
| Aadress: | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych - Tłocznia Oleju (looduslike kiudude instituut – õlitööstus)

Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu (õliveski ja mastiksi tootmise ettevõte)

Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu (Gorzyń’i põllumajanduse ja taimekultuuride õppe- ja katseinstituut)

Aadress:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLSKA/POLAND

Tel

+48 612920402; 603137517

E-post:

info@semco.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Olej rydzowy”

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☐ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☐

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Toodet „Olej rydzowy” saadakse õlitudranimelisest taimest, mida tuntakse Poolas ka eri rahvapäraste nimetustega, nagu „rydz”, „rydzyk”, „ryżyk” või harvemini „lennica”.

Mõnes Poola piirkonnas kasutatakse ainult rahvapärast nimetust „rydz”, mis tuleb Poola territooriumil väga levinud seene porgandriisika (Lactarius deliciosus) nimest. Õlitudra seemnete roostekarva värv sarnaneb nimelt selle Poolas väga populaarse seene oranžikaspruunile värvusele. Seepärast kannab tudraõli nime „Olej rydzowy”, mis sõnasõnalises tõlkes tähendab „porgandriisikaõli”.

Lactarius deliciosus

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jms)

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus

„Olej rydzowy” on selge, hele õli kerge settega põhjas. Õli roostekarva värvus võib varieeruda kuldkollasest punakaspruuni toonini, olenevalt sellest, kas ekstraheerimisprotsessis kasutatakse taime suvi- (Camelina sativa) või talivormi (Camelina silvestris). Õli värvus sõltub ka seemnete kuumutamise temperatuurist. Tudraõli maitse meenutab sibula ja põldsinepi maitset ning õlil on iseloomulik tugev lõhn.

Camelina sativa

Camelina silvestris

„Olej rydzowy” füüsikalis-keemilised omadused on järgmised:

| — | happearv (mg KOH/g): mitte üle 6 |
| --- | --- |

—

happearv (mg KOH/g): mitte üle 6

| — | peroksiidarv aktiivse hapniku milliekvivalentidena õli kilogrammi kohta: mitte üle 6 |
| --- | --- |

—

peroksiidarv aktiivse hapniku milliekvivalentidena õli kilogrammi kohta: mitte üle 6

| — | joodiarv: 140–160 |
| --- | --- |

—

joodiarv: 140–160

| — | õli tahkumistemperatuur: –15...–18 °C |
| --- | --- |

—

õli tahkumistemperatuur: –15...–18 °C

„Olej rydzowy” eeliseks on pikk säilivusaeg, vastupidiselt muudele sarnase koostisega ja enam-vähem sama küllastunud ja küllastumata rasvhapete sisaldusega õlidele. See tuleneb eriti suurest tokoferoolide rühma (vitamiin E) kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusest: ligikaudu 550–1 100 mg õlikilogrammi kohta.

Küllastunud rasvhapete sisaldus ei ole suur ja moodustab 10–11 %, samas kui küllastumata rasvhapete sisaldus on ligikaudu 90 %, millest 36 % moodustavad monoküllastumata rasvhapped ja 50–60 % polüküllastumata rasvhapped.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus

| 1. etapp | – | seemnete kasvatamine ja koristamine
  Seemned saadakse kahest tudrasordist, nimelt suvi- ja talivormist. Taimed külvatakse seega sordist olenevalt kas sügisel või kevadel.
  Seemnekoristus peab toimuma ühes osas, kui seemned on valmis. |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | – | seemnete kuivatamine ja puhastamine
  Seemned tuleb kuivatada kuue tunni jooksul pärast koristust. Seemnete kuivatamine lõpetatakse, kui veesisaldus on vahemikus 7–12 %.
  Seemnete õliks töötlemise protsessi järgmine etapp on puhastamine. Võõrollusemäär peab olema alla 2 %. |
| 3. etapp | – | pressimiseks ettevalmistamine
  Pressimisprotsessiks ettevalmistamise etapp seisneb seemnete lömastamises siledapinnaliste silindrite abil helveste saamiseks. |
| 4. etapp | – | seemnete kuumutamine
  Pärast helveste saamist kuumutatakse lömastatud seemneid katlas 38 °C juures. |
| 5. etapp | – | pressimine
  Soovitud füüsikalis-keemiliste omadustega õli saamiseks tuleb lömastatud seemneid pressida pressis, mis ei kuumene mehaaniliselt üle piirtemperatuuri 38 °C. |
| 6. etapp | – | õli puhastamine pärast ekstraheerimist
  Tudraõli puhastatakse setitamise teel, see tähendab, et gravitatsiooni toimel võõrollus ladestub ja settib tünni põhja ning sete eraldatakse mehaaniliselt. Tudraõli setitamiseks tuleb hoida õli 7–10 päeva toatemperatuuril. Kui õli on settinud, on pealmine kiht valmis tarbimiseks.
  Tudraõli ei töödelda puhastamiseks muul viisil. |
| 7. etapp | – | tudraõli säilitus- ja hoiumeetodid
  Õli hoitakse niiskuse ja valguse eest kaitstult temperatuuril vahemikus 4–20 °C. Selleks, et õliomadused säiliksid, tuleb järgida säilitamistingimusi.
  Tudraõli ekstraheerimise soovitused
  Tudraõli eriomaduste säilitamiseks on valmistamisprotsessi ajal keelatud:






  — | kuumutada seemneid üle temperatuuri 38 °C, |

1. etapp

–

seemnete kasvatamine ja koristamine

Seemned saadakse kahest tudrasordist, nimelt suvi- ja talivormist. Taimed külvatakse seega sordist olenevalt kas sügisel või kevadel.

Seemnekoristus peab toimuma ühes osas, kui seemned on valmis.

2. etapp

–

seemnete kuivatamine ja puhastamine

Seemned tuleb kuivatada kuue tunni jooksul pärast koristust. Seemnete kuivatamine lõpetatakse, kui veesisaldus on vahemikus 7–12 %.

Seemnete õliks töötlemise protsessi järgmine etapp on puhastamine. Võõrollusemäär peab olema alla 2 %.

3. etapp

–

pressimiseks ettevalmistamine

Pressimisprotsessiks ettevalmistamise etapp seisneb seemnete lömastamises siledapinnaliste silindrite abil helveste saamiseks.

4. etapp

–

seemnete kuumutamine

Pärast helveste saamist kuumutatakse lömastatud seemneid katlas 38 °C juures.

5. etapp

–

pressimine

Soovitud füüsikalis-keemiliste omadustega õli saamiseks tuleb lömastatud seemneid pressida pressis, mis ei kuumene mehaaniliselt üle piirtemperatuuri 38 °C.

6. etapp

–

õli puhastamine pärast ekstraheerimist

Tudraõli puhastatakse setitamise teel, see tähendab, et gravitatsiooni toimel võõrollus ladestub ja settib tünni põhja ning sete eraldatakse mehaaniliselt. Tudraõli setitamiseks tuleb hoida õli 7–10 päeva toatemperatuuril. Kui õli on settinud, on pealmine kiht valmis tarbimiseks.

Tudraõli ei töödelda puhastamiseks muul viisil.

7. etapp

–

tudraõli säilitus- ja hoiumeetodid

Õli hoitakse niiskuse ja valguse eest kaitstult temperatuuril vahemikus 4–20 °C. Selleks, et õliomadused säiliksid, tuleb järgida säilitamistingimusi.

Tudraõli ekstraheerimise soovitused

Tudraõli eriomaduste säilitamiseks on valmistamisprotsessi ajal keelatud:

—

kuumutada seemneid üle temperatuuri 38 °C,

| — | kasutada pressi, mis võimaldab massi (pasta) temperatuuril tõusta üle piirtemperatuuri 38 °C, |
| --- | --- |

—

kasutada pressi, mis võimaldab massi (pasta) temperatuuril tõusta üle piirtemperatuuri 38 °C,

| — | suurendada pressimisprotsessi ajal rõhku üle 300 atmosfääri. |
| --- | --- |

—

suurendada pressimisprotsessi ajal rõhku üle 300 atmosfääri.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Põllumajandustoote või toidu eripära

Tudraõli muudavad eriliseks järgmised omadused:

| — | õli eriline maitse ja lõhn, |
| --- | --- |

—

õli eriline maitse ja lõhn,

| — | värvus, |
| --- | --- |

—

värvus,

| — | füüsikalis-keemiline koostis, |
| --- | --- |

—

füüsikalis-keemiline koostis,

| — | pikk säilivusaeg. |
| --- | --- |

—

pikk säilivusaeg.

Maitse ja aroom

Maitse ja aroom

Tudraõli eristub teistest seda liiki toodetest oma ainulaadse maitse poolest, milles on tunda sibula ja põldsinepi maitset, ning meeldiva, maheda, puhta ja eriomase aroomi poolest.

Värvus

Värvus

„Olej rydzowy” on roostekarva.

Füüsikalis-keemiline koostis

Füüsikalis-keemiline koostis

„Olej rydzowy” eripäraks on eelkõige selle toiteomadused ja rikkalik keemiline koostis. Õli sisaldab palju toitumisõpetuses tunnustatud toitaineid, eelkõige polüküllastumata rasvhappeid (PUFA).

Polüküllastumata rasvhapete sisaldus tudraõlis on 50–60 %, millest oomega-3-rasvhapped moodustavad 35–40 % ja oomega-6-rasvhapped 15–20 %. Tänu sellisele koostisele on „olej rydzowy” üks oomega-3-rasvhapperikkamaid taimseid allikaid.

Pikk säilivusaeg

Pikk säilivusaeg

Vaatamata üsna suurele happesisaldusele säilib „olej rydzowy” eriliselt hästi ja seda saab tarbida kuni kuus kuud pärast valmistamiskuupäeva tingimusel, et järgitakse hoiutingimusi. Tudraõli pikk säilivusaeg on võimalik tänu tokoferoolide rühma kuuluvate looduslike antioksüdantide sisaldusele (vitamiin E, umbes 550–1 100 mg ühe kilogrammi õli kohta). See on veel üks selle toote eripära.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Tooraine traditsiooniline aspekt

Tooraine traditsiooniline aspekt

Tudraõli saadakse ristõieliste sugukonda (Cruciferae) perekonda Camelina kuuluvast taimest, millel on mitu vormi. Õli valmistamiseks kasutatakse ainult kahte sorti õlitutra: õlitudra suvisorti (Camelina sativa) ja talisorti (Camelina silvestris). Õlituder on piklikus kobaras kollakate õitega taim. Vars võib kasvada 30–100 cm kõrguseks. Vili koosneb pirnikujulistest kõtradest (3–7 millimeetrit), mille sees on umbes kümme 0,6–2,6 millimeetri pikkust pruunikaskollast seemet. Õlituder kasvab kerges ja liivases pinnases.

Cruciferae

Camelina

Camelina sativa

Camelina silvestris

Õlituder on pärit Lähis-Idast. Õlitudra kasvatamise ja tudraõli ekstraheerimist käsitlevate ajaloouurimuste kohaselt ulatuvad esimesed märgid selle taime seemnete kohta 3 000 aasta tagusesse pronksiaega praegusel Poola territooriumil. Sellele viitavad arheoloogilistel kaevamistel Strzegom Śląskis saadud leiud (teave pärineb professor F. Dembinski 1966. aastal õlitaimede kohta avaldatud artiklist „Rośliny oleiste”). Ka professor Marian Nowninski (botaanik) on oma artiklites õlitudra kohta märkinud, et selle taime seemneid leiti protoslaavi rahvaste Lausitzi kultuuri uurimiseks korraldatud arheoloogilistel kaevamistel, samuti arheoloogilistel kaevamistel VIII sajandist eKr pärinevas kuulsas kindluslinnas Biskupinis – Kesk-Euroopa kõige kuulsamal arheoloogilisel kaitsealal.

Ka Poola keele eri dialektides sisalduvate õlitudra rahvapäraste nimede („rydz”, „rydzyk”, „ryżyk”„lennica”) rikkus annab tunnistust selle taime seemnete kasutamise sajanditepikkusest traditsioonist (professor Anatol Listkowski juhtimisel valminud ja taimekultuuridele pühendatud ühisteos pealkirjaga „Szczegółowa uprawa roślin”, ilmunud aastal 1956).

Taime populaarsusest Poola ühiskonnas annab aimu ka Poola vanarahva ütlus „lepszy rydz niż nic”, mis on sõnasõnalises tõlkes „parem õlituder kui ei midagi” ehk et kui paremat ei saa, tuleb rahul olla sellega, mis on (kõikjal levinud õlitudraga), ja selle vasteks on eestikeelne vanasõna „Parem varblane peos kui tuvi katusel”.

Õlituder oli väga populaarne ka tänu taime vähenõudlikkusele mullastiku suhtes ja üsna lühikesele kasvuperioodile (70–100 päeva).

Professor Tadeusz Zająci järgi levis see taim kuni XIX sajandini vähem viljakatel pinnastel. Õlituder oli sel ajal väga tuntud ja levinud õlitaim, millest valmistati „olej rydzowy” õli (2006. aasta juulis põllumajandusajakirjas „Magazyn Farmerski” avaldatud artikli järgi).

Õlitudra tuntus rahva seas lubab oletada, et praeguse Poola aladel elanud slaavi hõimud tundsid juba siis õli ekstraheerimise kunsti. Sellest taimest saadavat õli „olej rydzowy” on Poola ühiskond tarbinud juba sajandeid, kuigi rahvas ei teadnud selle keemilist koostist.

Traditsiooniline meetod

Traditsiooniline meetod

Tudraõli ekstraheerimise traditsioon ulatub aegade hämarusse. Arheoloogiliste leidude põhjal on tuvastatud, et juba protoslaavi linna Biskupini elanikud oskasid tudraseemnetest õli ekstraheerida. Selle linna aladel teostatud arheoloogilistel kaevamistel on lisaks tudraseemnetele leitud õlipressimiseks kasutatud tööriistade säilmeid. Veel muudki arheoloogilised väljakaevamised on kinnitanud, et tudraõli ekstraheerimine jätkus pärast Lausitzi kultuuri hääbumist ajal, kui praeguse Poola territooriumile saabusid slaavi hõimud.

H. Samsonowicz kirjeldab oma raamatus feodaalaja õlitootmise kohta XVII sajandil („Olejarnia dworska z XVII w”) üksikasjalikult selle aja mõisnike ja talupoegade õliveskeid. Ta kirjeldab täpselt tol ajal õlipressimiseks kasutatud masinaid, näiteks kiilpressi, ning kiilude sissevajutamise meetodeid. Autor märgib samuti, et tudraseemnetest saadud õli oli Poola aadlike seas väga hinnatud. Selle kohta leiab teavet ka Szreniawa põllumajandusmuuseumist, kus on välja pandud mõisates õli pressimiseks kasutatud masinad ja tööriistad.

H. Olszański kirjeldab oma teoses „Tradycyjne olejarstwo w Polsce” Poola traditsioonilisi õlivalmistamismeetodeid. Ta kirjutab, et XIX sajandil asendati tehnika arenedes õli ekstraheerimiseks kasutatud traditsioonilised tööriistad, nagu veskikivid, uhmrid, uhmrinuiad ja kiilpressid, kuumutite, seemnete lömastamise silinderinstrumentidega ja kangpressidega ning hiljem karussellajamiga hüdrauliliste pressidega, aurupressidega, mootorpressidega ja tänapäeval elektripressidega. Seega kasutatakse praegu elektripresse. Tudraõli ekstraheerimise põhimõte vältida lömastatud seemnete kuumutamist üle 38 °C ei ole muutunud tänapäevani.

See on üks tunnus, mis kinnitab tudraõli traditsioonilisust – iidse õlivalmistamistehnika säilitamine ja täiustamine.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Arvestades tudraõli eripära, tuleb eriliselt kontrollida järgmisi elemente:

valmistamisprotsessis kasutatavate seemnete kvaliteet, st:

| — | seemnete puhtus, |
| --- | --- |

—

seemnete puhtus,

| — | lömastamis-, kuumutamis- ja pressimisprotsess; |
| --- | --- |

—

lömastamis-, kuumutamis- ja pressimisprotsess;

tootekvaliteet, st:

| — | eriline sibula ja põldsinepi maitse, |
| --- | --- |

—

eriline sibula ja põldsinepi maitse,

| — | meeldiv puhas ja eriomane lõhn, |
| --- | --- |

—

meeldiv puhas ja eriomane lõhn,

| — | kuldkollasest punakaspruunini varieeruvates toonides roostevärvi õli selgus kerge settega põhjas. |
| --- | --- |

—

kuldkollasest punakaspruunini varieeruvates toonides roostevärvi õli selgus kerge settega põhjas.

Kontrolle tuleb teostada vähemalt kord aastas.

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232901

Faks

+48 226232099

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või spetsifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus kontrollib toote vastavust spetsifikaadile tervikuna.

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„KABANOSY”

„KABANOSY”

EÜ nr: PL-TSG-0007-0050-22.1.2007

EÜ nr: PL-TSG-0007-0050-22.1.2007

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi: | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Związek „Polskie Mięso”

Aadress:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 228302657

Faks

+48 228301648

E-post:

info@polskie-mieso.pl

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Spetsifikaat

Spetsifikaat

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 2)

„Kabanosy”

Märge selle kohta, et toode on valmistatud Poola traditsiooni kohaselt, on märgisel esitatud kõigis toodet turustavate riikide keeltes.

3.2.   Nimetus

Nimetus

| — | ☐ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |

—

☐

on iseenesest eripärane

—

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus väljendab toote eripära. Poolas ja Leedus tähendas 19. sajandil sõna „kaban” või selle deminutiiv „kabanek” peamiselt kartulitega nuumatud noort nuumsiga; sellisel nuumamisel saadud sealiha tähistati sõnaga „kabanina”. „Kabanos” tuleneb seega nuumsiga ja selle liha tähistavast sõnast.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel

| — | ☐ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |

—

☐

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

—

☒

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

„Kabanosy” on pikk, peenike ja ühtlaselt krobelise pinnaga kuiv vorst, mis on keskelt kinnitatud, nii et moodustub kaks ühepikkust vorstijuppi. Vorstid on riputuskohast kaheks murtud.

Vorsti pind on tumepunase, veidi kirsipunase tooniga. Vorsti läbilõikamisel on näha liha tumepunaseid tükke ja kreemikat rasva.

Katsudes on vorsti pind sile, kuiv ja ühtlaselt krobeline.

Vorstil on soolaka küpsetatud sealiha maitse ning kergelt suitsune, köömne ja pipra nüansiga järelmaitse.

Keemiline koostis:

| — | valgusisaldus – mitte vähem kui 15,0 %; |
| --- | --- |

—

valgusisaldus – mitte vähem kui 15,0 %;

| — | veesisaldus – mitte rohkem kui 60,0 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus – mitte rohkem kui 60,0 %;

| — | rasvasisaldus – mitte rohkem kui 35,0 %; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus – mitte rohkem kui 35,0 %;

| — | soolasisaldus – mitte rohkem kui 3,5 %; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus – mitte rohkem kui 3,5 %;

| — | nitriti ja nitraadi sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

nitriti ja nitraadi sisaldus väljendatuna valemiga NaNO2 – mitte rohkem kui 0,0125 %.

2

Eespool kirjeldatud keemiline koostis tagab toote traditsioonilise kvaliteedi. Toorainena kasutatavast lihast peab saama vähem kui 68 % valmistoodet.

3.6.   Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 2)

Koostisained

Koostisained

Liha (100 kg toorainet):

| — | I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 30 kg; |
| --- | --- |

—

I klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 15 % – 30 kg;

| — | IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 40 kg; |
| --- | --- |

—

IIA klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 20 % – 40 kg;

| — | IIB klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 40 % – 30 kg. |
| --- | --- |

—

IIB klassi sealiha, mille rasvasisaldus on kuni 40 % – 30 kg.

Maitseained (100 kg liha kohta):

| — | must pipar – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

must pipar – 0,15 kg

| — | muskaatpähkel – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

muskaatpähkel – 0,05 kg

| — | köömen – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

köömen – 0,07 kg

| — | suhkur – 0,2 kg |
| --- | --- |

—

suhkur – 0,2 kg

Muud lisaained:

| — | soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg. |
| --- | --- |

—

soolamissegu [söögisoola (NaCl) ja naatriumnitriti (NaNO2) segu] – umbes 2 kg.

2

Nende sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „Kabanosy” valmistamiseks.

Nende sigade söötmine, kelle liha on ette nähtud vorsti „Kabanosy” valmistamiseks.

Söötmise all mõeldakse liha rasvasisalduse suurendamist. Eesmärk on kasvatada sigu, kelle rümba kaal on kuni 120 kg ning kellel on kõrgem lihasesisene rasvasisaldus (rohkem kui 3 %).

| — | Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumamiseks kasutatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest. |
| --- | --- |

—

Nuumamiseks valitakse hilja suguküpseks saavad tõud ning sobilik nuumamisrežiim teeb võimalikuks soovitud lihasesisese rasvasisalduse saavutamise. Nuumamiseks kasutatavatel tõugudel puudub RN geen ning RYR 1T geen on olemas 20 % loomadest.

| — | Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg. |
| --- | --- |

—

Nuumamine peaks toimuma kolmes etapis – esimeses etapis kuni 60 kg, teises etapis kuni 90 kg ja kolmandas etapis kuni 120 kg.

| — | Loomade nuumamisel 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annus) sisaldavad:






  — | energiakomponente: teraviljakliid – nisu, oder, rukis, kaer, tritikale või mais; maisikliid ja paljasteraliste kaerasortide kliid moodustavad segust kuni 30 %; |
| --- | --- | --- |

—

Loomade nuumamisel 90 kiloni kasutatakse kahte liiki söödasegusid. Söödasegud (annus) sisaldavad:

—

energiakomponente: teraviljakliid – nisu, oder, rukis, kaer, tritikale või mais; maisikliid ja paljasteraliste kaerasortide kliid moodustavad segust kuni 30 %;

| — | valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, soja pressimisjääkidest jahu, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsöödapärm ning kuivsööt. |
| --- | --- |

—

valke: lupiini-, põldoa- ja hernekliid, soja pressimisjääkidest jahu, rapsikoogijahu, rapsikook, kuivsöödapärm ning kuivsööt.

| — | 90–120 kg kaaluvatele loomadele antav söödasegu (annus) sisaldab:






  — | energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja erinevaid kaerakliisid; |
| --- | --- | --- |

—

90–120 kg kaaluvatele loomadele antav söödasegu (annus) sisaldab:

—

energiakomponente: nisu-, odra-, rukki- ja tritikale kliid. Segudes (annustes) ei tohi kasutada maisikliisid ja erinevaid kaerakliisid;

| — | valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt. |
| --- | --- |

—

valke: liblikõieliste taimede kliid (lupiin, põlduba ja hernes), söödajahu soja pressimisjääkidest, rapsikook või rapsikoogijahu ja kuivsööt.

| — | Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgmiseid toiduaineid: taimeõli, loomse päritoluga sööt, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu. |
| --- | --- |

—

Mitte mingil juhul ei tohi nuumamise käigus kasutada järgmiseid toiduaineid: taimeõli, loomse päritoluga sööt, nt piimapulber, kuivatatud vadak, kalajahu.

| — | Nuumamise kõigis etappides kasutatavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %. |
| --- | --- |

—

Nuumamise kõigis etappides kasutatavate segude ainevahetusenergia sisaldus on 12–13 MJ ME/kg segu kohta. Segude valgusisaldus peaks nuumamise esimeses etapis olema 16–18 %, teises etapis 15–16 % ja viimases etapis ligikaudu 14 %.

| — | Nuumamisannused võivad põhineda üksnes toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal. |
| --- | --- |

—

Nuumamisannused võivad põhineda üksnes toitesegudel või toitesegudel ja söödal, nt kartulitel ja kuivsöödal.

„Kabanosy” tootmise etapid

„Kabanosy” tootmise etapid

| 1. etapp | – | kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt ligikaudu 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | – | traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi. |
| 3. etapp | – | I klassi liha hakitakse umbes 10 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha ja IIB klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks. |
| 4. etapp | – | lihamassi segamine ja maitsestamine: pipar, muskaatpähkel, köömen ja suhkur. |
| 5. etapp | – | 20–22 mm läbimõõduga peenikeste lambasoolte täitmine ja 25 cm pikkusteks juppideks keeramine. |
| 6. etapp | – | hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nn settimine vorstikangis. |
| 7. etapp | – | pinna kuivatamine ja traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 150 minutit) ja küpsetamine kuni vorsti sisemine temperatuur on 70 °C. |
| 8. etapp | – | suitsutamine lõpetatakse ja vorstid jäetakse umbes üheks tunniks suitsutuskambrisse, seejärel vorstid jahutatakse, kuni nende sisemine temperatuur on 10 °C. |
| 9. etapp | – | kuivatamine 14–18 °C kraadi juures ja 80 % õhuniiskuses 3–5 päeva, kuni soovitud maht on saavutatud (mitte rohkem kui 68 % toorainest). |

1. etapp

–

kõikide liha koostisosade esmane tükeldamine. Lihatükid peavad olema ühesuurused (läbimõõt ligikaudu 5 cm).

2. etapp

–

traditsiooniline soolamine soolamisseguga (kuivmeetod) umbes 48 tundi.

3. etapp

–

I klassi liha hakitakse umbes 10 mm suurusteks tükkideks, IIA klassi liha ja IIB klassi liha umbes 8 mm suurusteks tükkideks.

4. etapp

–

lihamassi segamine ja maitsestamine: pipar, muskaatpähkel, köömen ja suhkur.

5. etapp

–

20–22 mm läbimõõduga peenikeste lambasoolte täitmine ja 25 cm pikkusteks juppideks keeramine.

6. etapp

–

hoidmine kahe tunni jooksul temperatuuril, mis ei ületa 30 °C. Esialgne pinna kuivatamine, koostisainete nn settimine vorstikangis.

7. etapp

–

pinna kuivatamine ja traditsiooniline kuumsuitsutamine (umbes 150 minutit) ja küpsetamine kuni vorsti sisemine temperatuur on 70 °C.

8. etapp

–

suitsutamine lõpetatakse ja vorstid jäetakse umbes üheks tunniks suitsutuskambrisse, seejärel vorstid jahutatakse, kuni nende sisemine temperatuur on 10 °C.

9. etapp

–

kuivatamine 14–18 °C kraadi juures ja 80 % õhuniiskuses 3–5 päeva, kuni soovitud maht on saavutatud (mitte rohkem kui 68 % toorainest).

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

Põllumajandustoote või toidu eripära (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 3)

„Kabanosy” eripära tuleneb selle toote järgmistest tüüpilistest omadustest:

| — | õrnus, mahlakus ja liha eriomadused; |
| --- | --- |

—

õrnus, mahlakus ja liha eriomadused;

| — | ebatavaline maitse ja lõhn; |
| --- | --- |

—

ebatavaline maitse ja lõhn;

| — | ühtlane iseloomulik kuju. |
| --- | --- |

—

ühtlane iseloomulik kuju.

Pehmus, mahlakus ja liha eriomadused

Pehmus, mahlakus ja liha eriomadused

„Kabanosy” oluline koostisaine, mis mõjutab vorstide omapära, on punktis 3.6 kirjeldatud geneetiliste tunnustega 120 kiloni nuumatud hilja suguküpseks saavate seatõugude liha. Osutatud nõuete kohaselt on lihasesisene rasvasisaldus üle 3 %, mis tagab liha õiged maitse- ja tehnoloogilised omadused, mis on vorstide „Kabanosy” valmistamiseks väga olulised. Tänu taoliste toorainete kasutamisele ja vastavusele tavapärasele tootmismeetodile ning eriti tänu hakkimis-, soolamis- ja suitsutamisetappidele on vorstid „Kabanosy” erakordselt pehmed ja mahlakad. „Kabanosy” eripära on ka vorsti pooleks murdmisel selgesti kuuldav prõksatus. See tuleneb õrnast lihast ja „Kabanosy” valmistamisviisist, eelkõige vorsti kuivatamisest ja suitsutamisest.

Ebatavaline maitse ja lõhn

Ebatavaline maitse ja lõhn

Maitse ja lõhn eristab vorsti „Kabanosy” teistest vorstidest. Need omadused saavutatakse tänu tootmisprotsessis õigesti valitud maitseainetele, nagu pipar, muskaatpähkel, köömen, suhkur ja soolamissegu, nende koguste õigetele vahekordadele ning erilisele suitsutamistehnikale, mis annab tootele maitse ja lõhna.

Ühtlane iseloomulik kuju

Ühtlane iseloomulik kuju

„Kabanosy” eripära seisneb peamiselt selle erilises kujus. „Kabanosy” on pikk, peenike ja ühtlaselt krobelise pinnaga kuiv vorst, mis on keskelt kinnitatud, nii et moodustub kaks ühepikkust vorstijuppi.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 4)

Traditsiooniline tootmis- ja säilitamismeetod

Traditsiooniline tootmis- ja säilitamismeetod

„Kabanosy” ehk peenikesed, kuivatatud, suitsutatud sealihavorstid lambasooles olid 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel tuntud üle kogu Poola. Väikestes kohalikes lihakarnides valmistati sama nimega, kuid erineva kohaliku omapäraga vorste. Peamine erinevus seisnes kasutatud maitseainetes, kuid ka vorstide kvaliteedis. Kaasaegsetes kokaraamatutes ja toidualastes väljaannetes, nagu Varssavis 1937. aastal avaldatud M. Karczewska raamatus „Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym”, pakuti välja retsepte ja tüüpilisi „Kabanosy” valmistamisviise, mis aitasid kujuneda välja kaubamärgil ja parandada toote kvaliteeti. Vorstid olid hea maitsega ja säilitusviisid, nagu suitsutamine ja kuivatamine, võimaldasid neid pikka aega säilitada.

Pärast 1945. aastat hakati toote kvaliteedi parandamise eesmärgil tootmist standardima. Ametlikult anti „Kabanosy” tarbimisse toiduainete, tööstus- ja kaubandusministri 15. septembri 1948. aasta käskkirjaga (ametlik teataja 1948/44, punkt 334). Seejärel standarditi tehnoloogilist poolt ja tootmise üksikasju (30. detsembri 1954. aasta standard RN-54/MPMIM1-Mięs-56) ja Varssavis asuv Lihatööstuse Keskasutus andis 1964. aastal välja traditsioonilistel tootmismeetoditel põhineva „Kabanosy” standardretsepti (sise-eeskiri nr 21).

Kommunistlikul perioodil (1945–1989) olid „Kabanosy” vorstid väga populaarsed ja kõik soovisid neid osta. Vorstid kaunistasid pidulaudu, olid sobiv toit piknikutel ja reisidel, samas ka hea kingitus ja suupiste viina kõrvale. Koos singi ja peekoniga muutusid vorstid ka Poola eripäraseks ekspordiartikliks.

Traditsiooniline koostisaine – sealiha

Traditsiooniline koostisaine – sealiha

Vorste „Kabanosy” valmistatakse erilisel viisil nuumatud nuumsigadest, keda tähistatakse sõnaga „kabany”. Sõna „kaban” esineb ka 1834. aastal kirjutatud Adam Mickiewiczi rahvuseeposes „Pan Tadeusz”. Algselt tähendas sõna metssiga, siga ja ka hobust, kuid 1863. aastal välja antud teatmeteose „Encyklopedyja Powszechna” 13. köite kohaselt hakati 19. sajandil selle sõnaga üldisemalt tähistama hästi toidetud noort nuumsiga. Metsigade puhul kasutati erilist nuumamisviisi, et saada õrna, pehmet, suure lihasisese rasvasisaldusega liha, mis andis sellest valmistatud tootele erilise tugeva maitse, samas oli liha õrn ja suus sulav. Laialdast kasutamist leidis ka sõnast „kaban” tuletatud mõiste „kabanina”. Vilniuses 1861. aastal välja antud Poola sõnaraamatu definitsiooni kohaselt tähistati sellega tavaliselt sealiha.

„Kabanosy” valmistamiseks kasutatavas sealihas peab lihasesisene rasvasisaldus olema rohkem kui 3 %; selline marmorjas liha annab tootele soovitud pehmuse, mahlakuse ja suurepärase maitse. Sellise liha kasutamine mõjutab otsustavalt valmistoote kvaliteeti ja selle eripära ning vastab traditsioonilisele tootmismeetodile.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikkel 4)

Võttes arvesse „Kabanosy” eripära, vajavad eelkõige kontrollimist järgmised üksikasjad.

| 1) | Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas






  — | liha tehnoloogiline sobivus; |
| --- | --- | --- |

1)

Tootmises kasutatava tooraine kvaliteet (sealiha, maitseained), sealhulgas

—

liha tehnoloogiline sobivus;

| — | nuumamise tüüp; |
| --- | --- |

—

nuumamise tüüp;

| — | sooldumisaeg; |
| --- | --- |

—

sooldumisaeg;

| — | „Kabanosy” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad. |
| --- | --- |

—

„Kabanosy” valmistamiseks kasutatavad maitseained ja nende koguste vahekorrad.

| 2) | „Kabanosy” suitsutamise protsess
  Inspekteerimise käigus tuleb kontrollida järgmist:






  — | tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine; |
| --- | --- | --- |

2)

„Kabanosy” suitsutamise protsess

Inspekteerimise käigus tuleb kontrollida järgmist:

—

tavapäraseks kuumsuitsutamiseks nõutava temperatuuri ja kuumutamistemperatuuri säilitamine;

| — | temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel; |
| --- | --- |

—

temperatuuri ja kestvuse säilitamine korduval külmsuitsutamisel;

| — | pöögilaastude kasutamine külmsuitsutamisel. |
| --- | --- |

—

pöögilaastude kasutamine külmsuitsutamisel.

| 3) | Valmistoote kvaliteet






  — | valgusisaldus; |
| --- | --- | --- |

3)

Valmistoote kvaliteet

—

valgusisaldus;

| — | veesisaldus; |
| --- | --- |

—

veesisaldus;

| — | rasvasisaldus; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus;

| — | soolasisaldus; |
| --- | --- |

—

soolasisaldus;

| — | nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus; |
| --- | --- |

—

nitriti (III) ja nitraadi (V) sisaldus;

| — | maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn.

| 4) | Toote kuju |
| --- | --- |

4)

Toote kuju

Kontrollide sagedus

Kontrollide sagedus

Eespool osutatud etappe tuleb kontrollida kord iga kahe kuu tagant. Kui kõik etapid toimuvad nõuetekohaselt, võib kontrollide sagedust vähendada kuni kahe korrani aastas.

Kui mõnes etapis esineb rikkumisi, peab selle etapi kontrolli sagedust tõstma (kord kahe kuu tagant). Teiste etappide kontrolle võib teha kord iga kuue kuu tagant.

4.   Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad vastavust spetsifikaadile

4.1.   Nimi ja aadress

Nimi ja aadress

| Nimi: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Aadress: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Nimi:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Aadress:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel

+48 226232901

Faks

+48 226232099

E-post:

—

| ☒ Riigiasutus | ☐ Eraettevõte |
| --- | --- |

☒ Riigiasutus

☐ Eraettevõte

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Eespool nimetatud kontrolliasutus vastutab kogu spetsifikaadile vastavuse eest.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

1

(2)  ELi nr PL-TSG-0107-01407 – 22.12.2015.

2

(3)  Komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 729/2008, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris teatavad nimetused („Czwórniak” (GTE), „Dwójniak” (GTE), „Półtorak” (GTE), „Trójniak” (GTE)) (ELT L 200, 29.7.2008, lk 6).

3

Komisjoni 18. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 379/2011, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [„Kiełbasa jałowcowa” (GTE)] (ELT L 103, 19.4.2011, lk 2).

Komisjoni 18. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 382/2011, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [„Kiełbasa myśliwska” (GTE)] (ELT L 103, 19.4.2011, lk 6).

Komisjoni 15. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 506/2009, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registrisse nimetus „Olej rydzowy” (GTE) (ELT L 151, 16.6.2009, lk 26).

Komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1044/2011, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [„Kabanosy” (GTE)] (ELT L 275, 20.10.2011, lk 16).

(4)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (ELT L 93, 31.3.2006, lk 1). Määrus on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

4

(5)  Półtorak, EÜ nr PL/TSG/007/0034/6.9.2005 (ELT C 267, 9.11.2007, lk 40).

5

Dwójniak, EÜ nr PL/TSG/007/036/6.9.2005 (ELT C 268, 10.11.2007, lk 22).

Trójniak, EÜ nr PL/TSG/007/0033/6.9.2005 (ELT C 265, 7.11.2007, lk 29).

Czwórniak, EÜ nr PL/TSG/007/0035/6.9.2006 (ELT C 266, 8.11.2007, lk 27).

Kiełbasa jałowcowa, EÜ nr PL-TSG-007-0047-5.12.2006 (ELT C 158, 11.7.2009, lk 24).

Kiełbasa myśliwska, EÜ nr PL-TSG-0007-0053-19.3.2007 (ELT C 160, 14.7.2009, lk 12).

Olej rydzowy, EÜ nr PL-STG-007-0049-28.12.2006 (ELT C 244, 25.9.2008, lk 27).

(6)  Vt joonealune märkus 3.

6

---

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/44

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2016/C 188/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„GORGONZOLA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☐ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu [pakendamiseeskirjade muutmine] |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☐

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu [pakendamiseeskirjade muutmine]

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — | ☐ | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — | ☐ | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—

☐

Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—

☐

Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Toode ise ei ole muutunud, kuid välja on jäetud omadussõna „pehme” (molle), mis ei kehti kõikide juustu „Gorgonzola” liikide puhul: eelkõige ei saa teravamaitselist juustu liigitada pehme juustu kategooriasse. Omadussõna „pehme” kasutamine kõikide juustu „Gorgonzola” liikide puhul ei ole seega korrektne ja võib juhtida valele teele ametlikud kontrollid, kes kontrollivad teravamaitselise juustu vastavust tootespetsifikaadile. Lisaks sellele on välja jäetud omadussõna „rasvane” (grasso), kuna see on liigne, võttes arvesse koonddokumendi punktis 3.2 olevat märkust kuivaine rasvasisalduse minimaalse protsendi kohta.

Praeguses spetsifikaadis on juustumassi värvust kirjeldatud kui rohekassinist, uues on ette nähtud, et see võiks olla hallikassinine, mis kirjeldaks paremini juustu „Gorgonzola” eri tüüpide puhul ette tulevaid võimalikke värvivarjundeid. Isegi kui rohekassinine värvus on juustumassile iseloomulik, võib elusa ja aeroobse hallituse areng olenevalt laagerdumisajast anda juustule värvuse, mida inimsilm näeb pigem hallikassinisena. Kui hallikassinise värvuse esinemist ei ole ette nähtud, võib see juhtida valele teele ametlikud kontrollid, kes kontrollivad juustumassi värvuse vastavast tootespetsifikaadile.

Kehtivas spetsifikaadis osutatud minimaalne laagerdumisaeg varieerub olenevalt juustu „Gorgonzola” eri tüüpidest, seetõttu on otsustatud jätta kehtivast spetsifikaadist välja viide 50 päeva pikkusele minimaalsele laagerdumisajale.

Toode ise ei ole muutunud. Samas on siiski välja jäetud lause, et maitse sõltub üksnes laagerdumisaja pikkusest, kuna see on ebatäpne; isegi kui maitse sellest sõltub, siis vähemal määral kui muudest teguritest, näiteks juusturatta suurusest.

Selgemini on esitatud juustu „Gorgonzola” eri tüüpide liigitamine kaalu, lõhna ja laagerdumisaja alusel. Arvesse on võetud asjaolu, et varasem liigitus, mis lisati spetsifikaati 2009. aastal registreeritud muudatusega, võis põhjustada segadust, kuna põhines üksnes juusturatta mõõtmetel, mida tähistati sõnadega „suur”, „keskmine” ja „väike”. Seetõttu otsustati parema selguse huvides täpsustada, et liigituse aluseks ei ole mitte üksnes toote kaal, vaid ka maitse ja laagerdumisaste. Asjakohane tundub võtta liigituse aluseks sellised tähistused nagu mahe (dolce), teravamaitseline (piccante) ja väike teravamaitseline (piccola piccante), sest nende omaduste alusel saab juustu „Gorgonzola” kohe üheselt teha. Mahe juusturatas (dolce) vastab varasema liigituse määratlusele „suur”. Välja on jäetud sõnad „või kergelt teravamaitseline” (o leggermente piccante), kuna see ei ole asjakohane, sest selline juusturatas on maheda maitsega nagu juba spetsifikaadis osutatud. Teravamaitseline juusturatas (piccante) vastab varasema liigituse määratlusele „keskmine”. Teravamaitseline väike juusturatas (piccola piccante) vastab varasema liigituse määratlusele „väike”.

Juusturatta miinimum- ja maksimumsuurust on veidi muudetud, et see vastaks tegelikule tootmisele: juusturatta kaal võib tõepoolest olla väiksem või suurem olenevalt toote niiskusesisaldusest.

Lisatud on maksimaalse laagerdumise kestus (vt „Tootmisviis”).

Esitatud on juustu „Gorgonzola” eri tüübid liigitatuna kaalu, lõhna ja laagerdumisaja alusel:

| — | mahe juustuketas dolce: kaal vahemikus 9–13,5 kg, mahe maitse; minimaalne laagerdumisaeg 50 ja maksimaalne 150 päeva; |
| --- | --- |

—

mahe juustuketas dolce: kaal vahemikus 9–13,5 kg, mahe maitse; minimaalne laagerdumisaeg 50 ja maksimaalne 150 päeva;

| — | teravamaitseline juusturatas piccante: kaal vahemikus 9–13,5 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 80 ja maksimaalne 200 päeva; |
| --- | --- |

—

teravamaitseline juusturatas piccante: kaal vahemikus 9–13,5 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 80 ja maksimaalne 200 päeva;

| — | väike teravamaitseline juusturatas piccola piccante: kaal vahemikus 5,5–9 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 60 ja maksimaalne 200 päeva. |
| --- | --- |

—

väike teravamaitseline juusturatas piccola piccante: kaal vahemikus 5,5–9 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 60 ja maksimaalne 200 päeva.

Päritolutõend

Juustu „Gorgonzola” eheduse tagamiseks võib seda lubada tarbimisse terve juusturattana, horisontaalselt pooleks lõigatud pooliku rattana või gofreeritud alumiiniumlehega kaetud juustutükkidena.

Selleks et säilitada juustu kvaliteet, tagada päritolu ja kindlustada kontroll, võib lubada juustu „Gorgonzola” tarbimisse ka eelnevalt pakendatud, kuid gofreeritud alumiiniumlehega katmata juustutükkidena, kui tunnustatud kontrolliorganisatsioon või vastavaid volitusi omav muu kontrolliorganisatsioon on selle heaks kiitnud.

Tootmismeetod

Laagerdumisruumide temperatuuri ja niiskuse näitajaid on veidi muudetud, nii et need vastaksid uutele tegelikele oludele, mis tulenevad sellest, et juustu „Gorgonzola” kvaliteediomadusi silmas pidades on ruumide tingimusi ja laagerdumistehnikaid parendatud.

Lisatud on laagerdumise maksimaalne kestus, kuna liiga pikalt laagerdunud toode võib hakata kaotama oma eripära ja organoleptilisi omadusi.

Märgistus

Et spetsifikaadile vastavust oleks lihtsam kontrollida ja eelkõige selleks, et tarbija saaks teha teadliku valiku, seda ka juhul kui toode pakendatakse tema soovil müügikohas, on ette nähtud, et tootel peab olema gofreeritud alumiiniumleht, millel tähistus teravamaitseline (piccante) teravamaitselise juusturatta ja väikese teravamaitselise juusturatta puhul ning horisontaalselt pooleks lõigatud pooliku juusturatta ja juustutükkide puhul.

Ikka selleks et spetsifikaadile vastavust oleks lihtsam kontrollida ja eelkõige selleks, et tarbija saaks teha teadliku valiku, on ette nähtud, et teravamaitselisest juusturattast ja väikesest teravamaitselisest juusturattast lõigatud juustutükkide esmapakendil peab olema sõna teravamaitseline (piccante).

Muu

Selleks et säilitada eelnevalt pakendatud tarbimisse lubatava juustu „Gorgonzola” kvaliteet, tagada juustu päritolu ja kindlustada kontroll, on ette nähtud, et juustu „Gorgonzola” lõikamise ja juustutükkide pakendamise peab kiitma heaks tunnustatud kontrolliorganisatsioon või vastavaid volitusi omav muu kontrolliorganisatsioon. Kõnealune nõue on seotud asjaoluga, et toiduturvalisuse tõttu ei ole tervet juusturatast või horisontaalselt pooleks lõigatud ja gofreeritud alumiiniumlehega kaetud poolikut juusturatast võimalik mehhaaniliselt lõigata, samuti vajadusega, et kontrolliasutus kinnitaks selliste juustutükkide päritolu, mis on lõigatud juustust „Gorgonzola”, kuid ei ole kaetud alumiiniumlehega ning millel ei ole seega ühtegi eristavat märgist. See meede ei takista jaemüüjatel lõigata tarbija soovil või otsemüügi korral käsitsi juustutükke ja neid pakendada. Jaomüügi korral ei eeldata, et müüja peaks juusturataste või alumiiniumlehega kaetud poolikute juusturataste küljest käsitsi tükke lõigates alumiiniumlehe kõrvale jätma, samuti ei sisalda see mingit ohtu toiduohutuse seisukohalt. Peale selle toimub osutatud tegevus tarbija silme all või võib viimane seda nõuda eelkõige selleks, et olla kindel, et juusturatta või pooleks lõigatud juusturatta peal on alumiiniumileht olemas. Pakendatud tüki otsemüügi puhul jaemüügil peab juusturataste või alumiiniumlehega kaetud poolikute juusturataste küljest tükkide lõikamine olema lubatud, tingimusel et gofreeritud alumiiniumleht jääb igal juhul päritolu tõendina juustul näha.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„GORGONZOLA”

EÜ nr: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Gorgonzola”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Gorgonzola” on marmorjas, lehma pastöriseeritud täispiimast valmistatud kuumtöötlemata homogeenne heleda õlgkollaka värvusega juust, milles on iseloomulikud rohekassinised ja/või hallikassinised hallitussooned (marmorjas muster).

Juustul „Gorgonzola” on järgmised tunnused.

—   Kuju:

Kuju

| — | silinderjas, lamedate otste ja sirgete külgedega; |
| --- | --- |

—

silinderjas, lamedate otste ja sirgete külgedega;

| — | mõõtmed: külje miinimumkõrgus 13 cm, läbimõõt vahemikus 20–32 cm; |
| --- | --- |

—

mõõtmed: külje miinimumkõrgus 13 cm, läbimõõt vahemikus 20–32 cm;

| — | liigitamine kaalu, lõhna ja laagerdumisaja alusel:






  1. | mahe juustuketas dolce: kaal vahemikus 9–13,5 kg, mahe maitse; minimaalne laagerdumisaeg 50 ja maksimaalne 150 päeva; |
| --- | --- | --- |

—

liigitamine kaalu, lõhna ja laagerdumisaja alusel:

1.

mahe juustuketas dolce: kaal vahemikus 9–13,5 kg, mahe maitse; minimaalne laagerdumisaeg 50 ja maksimaalne 150 päeva;

dolce

| 2. | teravamaitseline juusturatas piccante: kaal vahemikus 9–13,5 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 80 ja maksimaalne 200 päeva; |
| --- | --- |

2.

teravamaitseline juusturatas piccante: kaal vahemikus 9–13,5 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 80 ja maksimaalne 200 päeva;

piccante

| 3. | väike teravamaitseline juusturatas piccola piccante: kaal vahemikus 5,5–9 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 60 ja maksimaalne 200 päeva. |
| --- | --- |

3.

väike teravamaitseline juusturatas piccola piccante: kaal vahemikus 5,5–9 kg, selgelt terav maitse; minimaalne laagerdumisaeg 60 ja maksimaalne 200 päeva.

piccola piccante

—   Koorik: hall ja/või roosa, mittesöödav.

Koorik

—   Juustumass: ühtlane, heleda õlgkollaka värvusega ja selles on iseloomulikud rohekassinised ja/või hallikassinised hallitussooned (marmorjas muster).

Juustumass

—   Rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 48 %.

Rasvasisaldus kuivaines

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Pastöriseeritud täislehmapiim, vasikalaap, sool.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Vähemalt 50 % lehmade aastases söödas kasutatavast kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine ja töötlemine ning juustu laagerdumine, nii et see muutub juustuks „Gorgonzola”, samuti punktiga 3.7 ette nähtud eristatavate tähiste juustule kandmine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu „Gorgonzola” võib lubada tarbimisse terve juusturattana, horisontaalselt pooleks lõigatud pooliku rattana või gofreeritud alumiiniumlehega kaetud juustutükkidena.

Juustu „Gorgonzola” võib lubada tarbimisse ka eelnevalt pakendatud gofreeritud alumiiniumlehega katmata juustutükkidena, kui tunnustatud kontrolliorganisatsioon või vastavaid volitusi omav muu kontrolliorganisatsioon on selle heaks kiitnud. Selleks et säilitada eelnevalt pakendatud tarbimisse lubatava juustu „Gorgonzola” kvaliteet, tagada juustu päritolu ja kindlustada kontroll, peab juustu „Gorgonzola” lõikamise ja portsjonite pakendamise kiitma heaks tunnustatud kontrolliorganisatsioon või vastavaid volitusi omav muu kontrolliorganisatsioon. Kõnealune nõue on seotud asjaoluga, et toiduturvalisuse tõttu ei ole tervet juusturatast või horisontaalselt pooleks lõigatud ja gofreeritud alumiiniumlehega kaetud poolikut ratast võimalik mehhaaniliselt lõigata, samuti vajadusega, et kontrolliasutus kinnitaks selliste tükkide päritolu, mis on saadud juustust „Gorgonzola”, kuid ei ole kaetud alumiiniumlehega ning millel ei ole seega ühtegi eristavat märgist.

Tarbija soovil on juustu „Gorgonzola” lõikamine ja juustutükkide pakendamine müügikohas lubatud, tingimusel et gofreeritud alumiiniumleht on juustul nähtav. Samuti on lubatud juustu „Gorgonzola” lõikamine ja juustutükkide pakendamine müügikohas vahetu müügi puhul, tingimusel et gofreeritud alumiiniumleht jääb igal juhul päritolu tõendina juustul näha.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Juusturatas „Gorgonzola” on identifitseeritav kahe iseloomuliku märgise järgi, mis pannakse juustule määratletud geograafilises piirkonnas:

| — | tootmise hetkel pannakse juustu ülemisele ja alumisele poolele identifitseerimismärgis, millel on identifitseerimisnumber (vt joonis 1);

  Joonis 1 |
| --- | --- |

—

tootmise hetkel pannakse juustu ülemisele ja alumisele poolele identifitseerimismärgis, millel on identifitseerimisnumber (vt joonis 1);

Joonis 1

Joonis 1

| — | kui toote omadused on sellised, et toode on turule laskmiseks valmis, on identifitseerimismärgiseks gofreeritud alumiiniumist leht; juusturatta ja horisontaalselt pooleks lõigatud juusturatta puhul ei mõjuta gofreeritud alumiiniumist identifitseerimismärgis punktiga 3.6 ette nähtud sätteid eelnevalt pakendatud juustutükkide kohta, (vt joonis 2); gofreeritud alumiiniumlehel on nimetus „Gorgonzola” KGT ning liidu sümbol ja sõna „teravamaitseline” (piccante) teravamaitselise juusturatta (piccante), väikese teravamaitselise juusturatta (piccola piccante) ja vastavate horisontaalselt pooleks lõigatud juusturataste ja juustutükkide puhul, vastav sõna on nimetuse „Gorgonzola” kõrval või selle all nimetusest väiksema kirjaga.

  Joonis 2 |
| --- | --- |

—

kui toote omadused on sellised, et toode on turule laskmiseks valmis, on identifitseerimismärgiseks gofreeritud alumiiniumist leht; juusturatta ja horisontaalselt pooleks lõigatud juusturatta puhul ei mõjuta gofreeritud alumiiniumist identifitseerimismärgis punktiga 3.6 ette nähtud sätteid eelnevalt pakendatud juustutükkide kohta, (vt joonis 2); gofreeritud alumiiniumlehel on nimetus „Gorgonzola” KGT ning liidu sümbol ja sõna „teravamaitseline” (piccante) teravamaitselise juusturatta (piccante), väikese teravamaitselise juusturatta (piccola piccante) ja vastavate horisontaalselt pooleks lõigatud juusturataste ja juustutükkide puhul, vastav sõna on nimetuse „Gorgonzola” kõrval või selle all nimetusest väiksema kirjaga.

vt joonis 2

piccante

piccante

piccola piccante

Joonis 2

Joonis 2

Eelnevalt pakendatud juustutükid

Eelnevalt pakendatud juustutükkide „Gorgonzola” esmapakendil peavad peamisel vaateväljal olema järgmised tähised:

| — | „Gorgonzola” KGT ning liidu KGT logo; |
| --- | --- |

—

„Gorgonzola” KGT ning liidu KGT logo;

| — | sõna teravamaitseline (piccante) teravamaitselise juusturatta (piccante), väikese teravamaitselise juusturatta (piccola piccante) puhul nimetuse „Gorgonzola” KGT kõrval või selle all nimetusest väiksema kirjaga. |
| --- | --- |

—

sõna teravamaitseline (piccante) teravamaitselise juusturatta (piccante), väikese teravamaitselise juusturatta (piccola piccante) puhul nimetuse „Gorgonzola” KGT kõrval või selle all nimetusest väiksema kirjaga.

piccante

piccante

piccola piccante

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafilisse piirkonda kuuluvad tervikuna järgmised provintsid:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

Peale selle kuuluvad siia Alessandria provintsi järgmised kommuunid:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino ja Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino ja Frassineto Po.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid on seotud määratletud geograafilise piirkonna kliimaoludega, mis võimaldavad piimalehmadele rohkelt kvaliteetset sööta ja soodustavad selliste mikrobioloogiliste mõjurite arengut, mis tagavad juustu organoleptilised omadused ja värvuse. Inimteguriga seoses tuleb lisaks sellele, et juust omab kohaliku majanduse jaoks ajaloolist tähtsust, rõhutada et juustu „Gorgonzola” keerulised valmistamisetapid põhinevad traditsioonilistel juustu käsitsi valmistamise viisidel: piimale piimhappebakterite ning Penicillium’i eoste ja valitud pärmide suspensiooni ning õige temperatuuriga vasikalaabi lisamine, kuivsoolamine ja laagerdamise käigus juustumassi iseloomulike aukude tegemine on tegevused, mida määratletud geograafilises piirkonnas on tehtud sajandeid.

Penicillium

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Juust „Gorgonzola” on kuumtöötlemata homogeenne heleda õlgkollaka värvusega juust, milles on iseloomulikud rohekassinised ja/või hallikas-helesinised hallitusjoonekesed (marmorjas muster).

Juustu lõhn võib ulatuda mahedast selgelt teravani, seda olenevalt mitmetest teguritest, mille hulka kuulub eelkõige pikemat või lühemat aega kestev laagerdumine.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Gorgonzola” organoleptilised ja värvusega seotud omadused tulenevad piimalehmade söödaks kasutatava rohu rohkusest ja kvaliteedist, üksnes traditsioonilisest juustuvalmistusviisist ja eelkõige Penicillium’i eoste lisamisest, kuivsoolamisest ja laagerdumise ajal juustumassi aukude tegemisest.

Penicillium

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7))

4

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP” [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG” [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

3

(4)  Vt joonealune märkus 3.

4

---

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/50

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 188/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG)

EÜ nr: TH-PGI-0005-01115 – 27.5.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tai Kuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Khao Sangyod Muang Phatthalung” tähistatakse päeva ja öö pikkuse suhtes tundlikku, tasandikul kasvatatava sordi „Sangyod Phatthalung” riisi. Phatthalungi provintsi kohalik riis on külvatud, kasvatatud, koristatud, kroovitud, pakendatud ja märgistatud Tai lõunaosas asuvas eespool nimetatud provintsis. Kerge, väike, peenike ja meeldiva aroomiga toode „Khao Sangyod Muang Phatthalung” ei ole liimjas. Toode võib olla koorimata riis, kooritud riis ja poolkroovitud riis.

Füüsikalised omadused

| — | Koorimata riisi värvus on õlgkollane. |
| --- | --- |

—

Koorimata riisi värvus on õlgkollane.

| — | Kooritud riisi värvus varieerub sama tera puhul punasest tumepunaseni. |
| --- | --- |

—

Kooritud riisi värvus varieerub sama tera puhul punasest tumepunaseni.

| — | Poolkroovitud riisi värvus on helepunane. |
| --- | --- |

—

Poolkroovitud riisi värvus on helepunane.

| — | Tera on piklik, peenike ja väike. Viljakest on punane. |
| --- | --- |

—

Tera on piklik, peenike ja väike. Viljakest on punane.

| — | Kergelt aromaatne, iseloomulik lõhn. |
| --- | --- |

—

Kergelt aromaatne, iseloomulik lõhn.

| Füüsikalised omadused | Koorimata riis | Kooritud riis | Poolkroovitud riis |
| --- | --- | --- | --- |
| Pikkus (mm) | (9,33 ) 9,1 –9,4 | 6,50 –6,90 | 6,40 –6,80 |
| Laius (mm) | (2,11 ) 1,9 –2,25 | 1,61 –1,81 | 1,57 –1,87 |
| Paksus (mm) | (1,77 ) 1,7 –1,8 | 1,51 –1,71 | 1,44 –1,64 |
| Värvus | Õlgkollane | Punane või tumepunane | Helepunane |

Füüsikalised omadused

Koorimata riis

Kooritud riis

Poolkroovitud riis

Pikkus (mm)

(9,33 ) 9,1 –9,4

6,50 –6,90

6,40 –6,80

Laius (mm)

(2,11 ) 1,9 –2,25

1,61 –1,81

1,57 –1,87

Paksus (mm)

(1,77 ) 1,7 –1,8

1,51 –1,71

1,44 –1,64

Värvus

Õlgkollane

Punane või tumepunane

Helepunane

Keemilised omadused

| Keemilised tunnused | Koorimata riis | Kooritud riis | Poolkroovitud riis |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgud (%) | puudub | 7–10 | 6–9 |
| Amüloos (% db) | puudub | 13–17 |
| Tuuma venivuse suhe | puudub | 1,5 –1,8 |

Keemilised tunnused

Koorimata riis

Kooritud riis

Poolkroovitud riis

Valgud (%)

puudub

7–10

6–9

Amüloos (% db)

puudub

13–17

Tuuma venivuse suhe

puudub

1,5 –1,8

Omadused keetmisel

Riisi ja vee vahekord keetmisel on 1 tass riisi 1,25–2 tassi vee kohta.

Toote „Khao Sangyod Muang Phatthalung” eriti pehme konsistentsi jaoks leotatakse riisiteri enne kuumtöötlemist 5–10 minutit vees.

Lõhn ja maitse

Keedetud riis on pehme ja veidi kleepjas. Maitse on pisut magus ja kergelt aromaatne.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Khao Sangyod Muang Phatthalung” tootmiseks tuleb kasutada sordi „Sangyod Phatthalung” seemneid, mis peavad olema kasvatatud Phatthalungi provintsis. Riisisordi „Sangyod Phatthalung” kasvatamiseks sobiv Phatthalung provintsi geograafiline asukoht on aidanud kaasa toote „Khao Sangyod Muang Phatthalung” iseloomulike omaduste ja kvaliteedi kujunemisele.

Seemned peavad olema Tai põllumajandusministeeriumi riisikasvatusosakonna ja selle allasutuste (nt riisiuurimiskeskus Phatthalung Rice Research Center ja riisiseemnekeskus Phatthalung Rice Seed Center) toodetud, kuna nimetatud keskustes on usaldusväärsed rajatised, mis vastavad riisiseemnete tootmise standarditele, et oleks võimalik toota riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” iseloomulike omadustega sordipuhtaid seemneid.

Kui seemned on saadud muudest allikatest (nt põllumajandustootjate ühingud või eraorganisatsioonid), peavad need olema heaks kiidetud Tai põllumajandusministeeriumi riisikasvatuse osakonna poolt ja vastama riisiseemnete tootmisstandarditele.

Juhul kui põllumajandustootjad aretavad riisi ise, on neil lubatud kasutada eespool nimetatud tunnustatud sorte (seemned peavad olema külvatud kolme aasta jooksul pärast kõnealusest allikast saamist).

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Khao Sangyod Muang Phatthalung” kogu tootmistsükkel peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas tagamaks, et tootmine toimub täielikult sellele piirkonnale iseloomulikes geomorfoloogilistes tingimustes. Toode „Khao Sangyod Muang Phatthalung” peab olema kasvatatud, kuivatatud, ladustatud, kroovitud ja töödeldud Phatthalungi provintsis. Toode „Khao Sangyod Muang Phatthalung” on igas etapis jälgitav saatedokumentide, veotõendite ja registriandmete alusel.

Riis „Khao Sangyod Muang Phatthalung” peab olema kasvatatud ajavahemikul augustist oktoobrini ning koristatud seemnete küpsusfaasis detsembrist veebruarini. Saagikoristuse aeg sõltub kliimatingimustest ja riisi küpsusfaasist. Koristatud riis ladustatakse geograafilises piirkonnas reguleeritud temperatuuri ja niiskusega silohoidlates, et vältida eelkõige teist sorti riisiga segunemise, võimaliku saastumise ja suure niiskuse ohtu ning ennetada toote iseloomuliku lõhna hajumist.

Riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” peamised tootmistavad on järgmised.

| — | Mullaharimine – see hõlmab pinnalähedast esmast kündi ning teistkordset kündi, selleks et asjakohaselt tõrjuda selliseid riisitaimi, mis on põllul idanenud eelmisest kasvuperioodist jäänud seemnetest, ning teistest riisisortidest taimi, v.a punane riis. |
| --- | --- |

—

Mullaharimine – see hõlmab pinnalähedast esmast kündi ning teistkordset kündi, selleks et asjakohaselt tõrjuda selliseid riisitaimi, mis on põllul idanenud eelmisest kasvuperioodist jäänud seemnetest, ning teistest riisisortidest taimi, v.a punane riis.

| — | Pinnast tuleb regulaarselt väetada ja parandada. |
| --- | --- |

—

Pinnast tuleb regulaarselt väetada ja parandada.

| — | Riisitaimede hooldus – tuleb rakendada asjakohast veemajandust, kõrvaldades teistest sortidest riisitaimed võrsumis-, paljunemis-, küpsusfaasis ning nõuetekohaselt tõrjuda taimekahjureid. |
| --- | --- |

—

Riisitaimede hooldus – tuleb rakendada asjakohast veemajandust, kõrvaldades teistest sortidest riisitaimed võrsumis-, paljunemis-, küpsusfaasis ning nõuetekohaselt tõrjuda taimekahjureid.

| — | Viljelus – peab toimuma lõunapoolkera vihmaperioodil (augustist-oktoobrini) pärast küpsemisfaasi lõppemist. Phatthalung provintsi traditsiooni kohaselt kasvatatakse veidi ülevalminud riisi. |
| --- | --- |

—

Viljelus – peab toimuma lõunapoolkera vihmaperioodil (augustist-oktoobrini) pärast küpsemisfaasi lõppemist. Phatthalung provintsi traditsiooni kohaselt kasvatatakse veidi ülevalminud riisi.

| — | Riisiterade niiskusesisaldus — riisiterade niiskusesisaldus peab olema vähendatud 14 %-ni või alla selle. |
| --- | --- |

—

Riisiterade niiskusesisaldus — riisiterade niiskusesisaldus peab olema vähendatud 14 %-ni või alla selle.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toode „Khao Sangyod Muang Phatthalung” peab olema pakendatud ja märgistatud Phatthalungi provintsis, et tarbijad saaksid olla täiesti kindlad riisi päritolus ja kvaliteedis. Ümberpakendamine ei ole lubatud, et vältida iga võimalikku teiste sortidega segunemise, muude ainetega saastumise või toote omaduste muutumise ohtu. Riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” eristatava aroomi hajumise ennetamiseks peab toode olema pakendatud Phatthalungi provintsis.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendil peab olema märgitud kaal, kroovimise ja pakendamise kuupäev, riisitöötlusettevõtte või kasvataja või ühistu nimi ning pakendi partii- või seerianumber.

Igal pakendil peavad olema sõnad „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” ja/või „Khao Sangyod Muang Phatthalung”.

Kasutada tuleb ka Tai geograafilise tähise logo ja ELi logo (pärast kaitstud geograafilise tähise andmist).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Phatthalungi provints

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Phatthalung on üks Tai lõunaosas asuvatest provintsidest. Põhjast alates päripäeva suunas on naaberprovintsid Nakhon Si Thammarat, Songkhla, Satun ja Trang. Pindala on 3 424,5 km2 ehk 2 140 296 rai.

Phatthalung on madal tasandik, mis külgneb idas Songkhla järve ja läänes Bantati mäeahelikuga. Tasandik on moodustunud mussoonvihmaperioodil üleujutatud järve lasunditest. Piirkonna peamine põllumajandusvee allikas on Songkhla järv.

Riis „Khao Sangyod Muang Phatthalung” areneb ja küpseb hästi tänu mulla veeläbilaskevõimele; mulla veekogumise ja -jaotamise võime tagab mõõduka, kuid pideva niisutuse isegi kuival perioodil.

Phatthalungi kliima mõjutab märkimisväärselt riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” omaduste kujunemist. Tänu Phatthalungi piirkonna lõunapoolsele asukohale on seal nii merelise kui ka mandrilise kliima mõju. Mandrilise kliima mõju tõttu on piirkonnas iseloomulik pikkade fotoperiodismi tundidega kuiv periood.

5.2.   Toote eripära

Naturaalse aroomiga toode „Khao Sangyod Muang Phatthalung” on koorimata riis, kooritud riis ja poolkroovitud riis, mis on kasvanud vihmahooajal Phatthalung provintsis. Riisile on iseloomulik punane viljakest, pehme tekstuur ja meeldiv lõhn.

Looduslikud tegurid mõjutavad oluliselt riisi kvaliteeti, omadusi ja eripära. Phatthalungi aluspinnase eelis on ühendatud veeläbilaskevõime, viljakad lasundid ning veekogumise ja -jaotamise võime. Phatthalungi piirkonnas on nii merelise kui ka mandrilise kliima mõju. Tänu merelise (Tai laht) kliima mõjule on seal vihmaperioodil palju sademeid ja eri aastaaegade jooksul vähem ekstreemseid temperatuure. Eelkõige Phatthalungi piirkonna tasandikulisest asukohast ja ilmastikutingimustest tingitud viljakast pinnast ja kliimast tulenevad omadused eristavad toodet „Khao Sangyod Muang Phatthalung” selle peene tera poolest. Teistes provintsides kasvanud sordi „Sangyod Phatthalung” riisil on teistsugused omadused – riisterad on paksemad ja ei ole nii punased. Kohaliku traditsiooni kohaselt koristatakse riis pärast küpsusfaasi, mistõttu on tera värvus punasem, sellel on meeldivam lõhn ning keetmisel on see pehmem kui teistes piirkondades kasvanud sordi „Sangyod Phatthalung” riisterade vastavad näitajad.

Need iseloomulikud omadused saavad tekkida üksnes sellistes ainulaadsetes geomorfoloogilistes tingimustes, mis valitsevad Tai lõunaosas. Need tingimused on eelkõige seotud mulla, vee kvaliteedi, päikesepaisteliste tundide arvu, väheste temperatuurikõikumiste ning vihmaperioodi suure sademete hulgaga.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Iidsetest aegadest saadik on Phatthalungi piirkond Tai lõunaosa oluline riisikasvatusala. Tänu ulatuslikele tasandikele, sobivatele kliimatingimustele ja veega varustatusele on see ideaalne riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” kasvatamiseks. Räägitakse, et KhaoHin Look Doani mägede vahelisel tasandikul viibivad piirkonna külastajad saavad seal põllutööde perioodi alguses näha lõputute riisipõldude värsket rohelust, ning seistes samas kohas jaanuaris ja veebruaris saagikoristusaja lähenedes – riisipõldude kuldseks muutumist.

Phatthalungi piirkonnas on riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” kasvatatud juba üle saja aasta, aga Phatthalungi provintsi kohalikud inimesed eelistavad tarbida suure amüloosisisaldusega sõmerat ja kõva riisi, aga mitte sellist riisi nagu „Khao Sangyod Muang Phatthalung”, mis muutub keetmisel pehmeks. Seepärast antakse riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” traditsiooniliselt kingituseks austusväärsetele eakatele inimestele. Seda keedetakse ka erilistel üritustel, religioossetel tseremooniatel või traditsioonilistel pidustustel sellistele erilistele isikutele nagu kuningliku perekonna liikmed ja ametlikud väliskülalised. Tänu sellele traditsioonile on riis „Khao Sangyod Muang Phatthalung” tuntud riisina, mida kasutatakse Phatthalungi piirkonna eriliste isikute ja sündmuste puhul.

Phatthalungi piirkonna loodus mõjutab märkimisväärselt riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” tootmist. Eriti Phatthalungi madal tasandik, mis on moodustunud mussoonvihmaperioodil üleujutatud järve lasunditest, tähendab seda, et toitaineterikka pinnasega asukoht on sobiv riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung” tootmiseks. Seepärast on seal võimalik kasvatada riisi „Khao Sangyod Muang Phatthalung”, mille erilised omadused on peenike tera ja mahe aroom.

Nendele tingimustele lisandub veel põhjalik seemnete valik, hoolikas ja ettevaatlik hooldamis- ja saagikoristusviis ning tavapärane tootmisprotsess. Tänu sellistele toimimisviisidele ja kontrollile on võimalik säilitada riisi ainulaadset kvaliteeti.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

---

| 27.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/54

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2016/C 188/09)

Euroopa Komisjon kiitis heaks käesoleva väikese muudatuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu mõistes (1).

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga
   (2)

„CRUDO DI CUNEO”

ELi nr: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

KPN ( X ) KGT ( ) GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” |
| --- |
| Corso Dante Alighieri n.51 |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| ITALIA |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo”

Corso Dante Alighieri n.51

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

ITALIA

Ühendusel Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu [Õigusalane ajakohastamine] |

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu [Õigusalane ajakohastamine]

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Kahe järgmise punkti muudatused on omavahel seotud.

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2 punkti 2.2 viimase lõigu järgmist lauset

  „Kasvatatavate sigade keskmine kaal (eluskaal) partii kohta peab olema 156 kg (+/– 10 %).”

  on muudetud järgmiselt:

  „Kasvatatavate sigade keskmine kaal (eluskaal) partii kohta peab olema 165 kg (+/– 10 %).” |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2 punkti 2.2 viimase lõigu järgmist lauset

„Kasvatatavate sigade keskmine kaal (eluskaal) partii kohta peab olema 156 kg (+/– 10 %).”

on muudetud järgmiselt:

„Kasvatatavate sigade keskmine kaal (eluskaal) partii kohta peab olema 165 kg (+/– 10 %).”

| — | Tootespetsifikaadi artikli 2 punktis 2.6 esitatud nõuet

  „laagerdumise viimases etapis on kaal vahemikus 7–10 kg”

  on muudetud järgmiselt:

  „laagerdumise viimases etapis on kaal vahemikus 8,5–12 kg”.

  Muudatusega on ette nähtud suurendada sigade keskmist kaalu partii kohta ja sellest tulenevalt suurendada ka laagerdunud sinkide kaalu. Viimastel aastatel on seakasvatajad täheldanud, et tapale toodavad samas vanuses ja arenguetapis sead on raskemad kui 10–15 aastat tagasi. Kuigi sinkide tootmiseks kasutatava liha algsed omadused on säilinud, on geneetilise valiku tulemusel hakatud aretama sigu, kes on tapaetapis raskemad kui varem. Uued parandatud geenitüübid on suurendanud sigade päevast kasvuiivet ja söödaväärinduse näitajat, sigade söödaratsioonid on paremini tasakaalustatud ja tõhusamad ning koos loomade heaolutingimuste parandamisega võimaldab see saada sama ajavahemiku jooksul suurema kaaluiibega sigu ja parima kvaliteediga tagajäsemeid.
  Tapmiseks ette nähtud sigade keskmise kaalu suurenemine ja sellest tulenevalt ka valmis sinkide kaalu suurenemine toob kaasa vajaduse teha tootespetsifikaati muudatus, millel on kaks eesmärki: viia sinkide tootmine vastavusse seakasvatuse tegelikkusega ja tagada singi „Crudo di Cuneo” KPN kvaliteediomadused, kasutades parimas vanuses sigade tagajäsemeid.
  Sellist muudatust loetakse väikeseks muudatuseks, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu punktidele a–e. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 2 punktis 2.6 esitatud nõuet

„laagerdumise viimases etapis on kaal vahemikus 7–10 kg”

on muudetud järgmiselt:

„laagerdumise viimases etapis on kaal vahemikus 8,5–12 kg”.

Muudatusega on ette nähtud suurendada sigade keskmist kaalu partii kohta ja sellest tulenevalt suurendada ka laagerdunud sinkide kaalu. Viimastel aastatel on seakasvatajad täheldanud, et tapale toodavad samas vanuses ja arenguetapis sead on raskemad kui 10–15 aastat tagasi. Kuigi sinkide tootmiseks kasutatava liha algsed omadused on säilinud, on geneetilise valiku tulemusel hakatud aretama sigu, kes on tapaetapis raskemad kui varem. Uued parandatud geenitüübid on suurendanud sigade päevast kasvuiivet ja söödaväärinduse näitajat, sigade söödaratsioonid on paremini tasakaalustatud ja tõhusamad ning koos loomade heaolutingimuste parandamisega võimaldab see saada sama ajavahemiku jooksul suurema kaaluiibega sigu ja parima kvaliteediga tagajäsemeid.

Tapmiseks ette nähtud sigade keskmise kaalu suurenemine ja sellest tulenevalt ka valmis sinkide kaalu suurenemine toob kaasa vajaduse teha tootespetsifikaati muudatus, millel on kaks eesmärki: viia sinkide tootmine vastavusse seakasvatuse tegelikkusega ja tagada singi „Crudo di Cuneo” KPN kvaliteediomadused, kasutades parimas vanuses sigade tagajäsemeid.

Sellist muudatust loetakse väikeseks muudatuseks, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu punktidele a–e.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | Artikli 5 punkti 5.5 „Soolamisetapp” järgmist lauset

  „Soolamisetapi kestus ei tohi olla lühem kui kaks nädalat.”

  on muudetud järgmiselt:

  „Soolamisetapi kestus ei tohi olla lühem kui 12 päeva.”

  Vajadus vähendada soolamisetapi vähimat kestust 14 päevalt 12 päevale on seotud teadusuuringutega ning edusammudega liha säilitamistehnikate ja töötlemise valdkonnas – nüüd on soolamisetapis vaja kasutada ka vähem soola kui mõned aastad tagasi. Sel põhjusel tuleks soolamisetapi kestust lühendada. Eelkõige on väikesema kaaluga (12–13 kg) trimmitud tagajäsemete puhul vaja soolamisaega lühendada, et tagajäse liialt soolaseks ei muutuks ning singi tootmine oleks vastavuses tarbijate uute toidualaste nõuetega.
  Sellist muudatust loetakse väikeseks muudatuseks, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu punktidele a–e. |
| --- | --- |

—

Artikli 5 punkti 5.5 „Soolamisetapp” järgmist lauset

„Soolamisetapi kestus ei tohi olla lühem kui kaks nädalat.”

on muudetud järgmiselt:

„Soolamisetapi kestus ei tohi olla lühem kui 12 päeva.”

Vajadus vähendada soolamisetapi vähimat kestust 14 päevalt 12 päevale on seotud teadusuuringutega ning edusammudega liha säilitamistehnikate ja töötlemise valdkonnas – nüüd on soolamisetapis vaja kasutada ka vähem soola kui mõned aastad tagasi. Sel põhjusel tuleks soolamisetapi kestust lühendada. Eelkõige on väikesema kaaluga (12–13 kg) trimmitud tagajäsemete puhul vaja soolamisaega lühendada, et tagajäse liialt soolaseks ei muutuks ning singi tootmine oleks vastavuses tarbijate uute toidualaste nõuetega.

Sellist muudatust loetakse väikeseks muudatuseks, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu punktidele a–e.

Muu – õigusalane ajakohastamine

Muu – õigusalane ajakohastamine

| — | Artiklit 8

  „Sinki, millele on käesoleva tootespetsifikaadi sätete kohaldamise alusel antud kaitstud päritolunimetus „Crudo di Cuneo”, kontrollib heakskiidetud kontrolliasutus kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 10.”

  on muudetud järgmiselt:

  „Spetsifikaadile vastavust kontrollitakse kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 37. Kontrolliasutus, kes kontrollib spetsifikaadile vastavust, on ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.”

  Pärast määruse (EL) nr 1151/2012 jõustumist on osutunud vajalikuks ajakohastada artikli viiteid õigusaktidele ja lisada viited kontrolliasutusele. |
| --- | --- |

—

Artiklit 8

„Sinki, millele on käesoleva tootespetsifikaadi sätete kohaldamise alusel antud kaitstud päritolunimetus „Crudo di Cuneo”, kontrollib heakskiidetud kontrolliasutus kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 10.”

on muudetud järgmiselt:

„Spetsifikaadile vastavust kontrollitakse kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 37. Kontrolliasutus, kes kontrollib spetsifikaadile vastavust, on ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.”

Pärast määruse (EL) nr 1151/2012 jõustumist on osutunud vajalikuks ajakohastada artikli viiteid õigusaktidele ja lisada viited kontrolliasutusele.

KOONDDOKUMENT

„CRUDO DI CUNEO”

„CRUDO DI CUNEO”

ELi nr: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

ELi nr: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Crudo di Cuneo”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toote „Crudo di Cuneo” tootmiseks võib kasutada üksnes selliste sigade värskeid tagajäsemeid, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud määratletud tootmispiirkonnas.

Enne vabasse ringlusse lubamist peab toode „Crudo di Cuneo” olema valmistamisprotsessist algusest arvestatuna laagerdunud vähemalt 10 kuud; laagerdumise viimases etapis on toote kaal vahemikus 8,5–12 kg; lõikepind on ühtlase punase värvusega; välimine ja sisemine pehme tailihaosa on tihke, mitte lõtv; nähtav (välimine) rasvakiht on valge, servast kollane ja tihke, mitte pehme; lõhn ja maitse lõikamisel: aromaatne, küps, mahe; sisemine rasv on valge ja seda on väikestes kogustes peamise lihaskoe vahel ja sees; puudub igasugune ebanormaalne lõhn. Torkamisel ei tohi rasval olla rääsunud, piima-, kala- ega muud ebatavalist lõhna. Reielihase tailihaosa keemiline koostis peab olema järgmises vahemikus: soola 4,5–6,9; niiskusesisaldus 57–63 %; proteolüütilised ühendid 22–31 %. Välised anomaaliad puuduvad: kamar ja luu peavad olema terved, ilma paakunud või eriti pehmete kohtadeta. Lõikepinna värvus: ühtlane, ilma laikude või triipudeta.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt

Söödakogus on koostatud loomade vajaduste katmiseks kolme järgneva etapi jooksul: põrsaste üleskasvatamine, eelnuumamine ja nuumamine:

1.   PÕRSASTE ÜLESKASVATAMINE (eluskaal kuni 30 kg)

Söödakoguse tunnused

| — | Toorvalk 16–22 % |
| --- | --- |

—

Toorvalk 16–22 %

| — | Seeduv energia päevas 3 230 – 3 900 |
| --- | --- |

—

Seeduv energia päevas 3 230 – 3 900

| — | Lüsiin (g/kg) 10–16 % |
| --- | --- |

—

Lüsiin (g/kg) 10–16 %

| — | Toorkiud 3–5 % |
| --- | --- |

—

Toorkiud 3–5 %

Päevaratsioon (jaotatud protsendimääradeks, mis esindavad eri komponente; ratsioon moodustab eluskaalust 4 %)

| — | Mais 35–40 |
| --- | --- |

—

Mais 35–40

| — | Soja(jahu) 16–20 |
| --- | --- |

—

Soja(jahu) 16–20

| — | Nisu 12–15 |
| --- | --- |

—

Nisu 12–15

| — | Oder 13–17 |
| --- | --- |

—

Oder 13–17

| — | Sojaoaõli 1–3 |
| --- | --- |

—

Sojaoaõli 1–3

| — | Pehmenisukliid 8–12 |
| --- | --- |

—

Pehmenisukliid 8–12

| — | Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5 |
| --- | --- |

—

Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5

Kõnealuse etapi jooksul ei tohi kasutada: pihustuskuivatamisel saadud sea plasmat, rõõsa piima tooteid ja selle kõrvalsaadusi ning kontsentraate.

2.   EELNUUMAMINE (eluskaal 30–80 kg)

Söödakoguse tunnused

| — | Toorvalk 15,50–18 % |
| --- | --- |

—

Toorvalk 15,50–18 %

| — | Seeduv energia päevas 3 200 – 3 600 |
| --- | --- |

—

Seeduv energia päevas 3 200 – 3 600

| — | Lüsiin (g/kg) 7–16 % |
| --- | --- |

—

Lüsiin (g/kg) 7–16 %

| — | Toorkiud 3,5–5 % |
| --- | --- |

—

Toorkiud 3,5–5 %

Päevaratsioon (jaotatud protsendimääradeks, mis esindavad eri komponente; ratsioon moodustab eluskaalust 3 %)

| — | Mais 45–49 |
| --- | --- |

—

Mais 45–49

| — | Soja(jahu) 14–18 |
| --- | --- |

—

Soja(jahu) 14–18

| — | Nisu 10–13 |
| --- | --- |

—

Nisu 10–13

| — | Oder 9–12 |
| --- | --- |

—

Oder 9–12

| — | Rasvad 1,5–2 |
| --- | --- |

—

Rasvad 1,5–2

| — | Pehmenisukliid 10–14 |
| --- | --- |

—

Pehmenisukliid 10–14

| — | Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5 |
| --- | --- |

—

Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5

3.   NUUMAMINE (eluskaal 80–165 kg)

Söödakoguse tunnused

| — | Toorvalk 13,5 %–17,5 % |
| --- | --- |

—

Toorvalk 13,5 %–17,5 %

| — | Seeduv energia päevas 3 100 – 3 400 |
| --- | --- |

—

Seeduv energia päevas 3 100 – 3 400

| — | Lüsiin (g/kg) 6 % – 9 % |
| --- | --- |

—

Lüsiin (g/kg) 6 % – 9 %

| — | Toorkiud 3,5 % – 5,5 % |
| --- | --- |

—

Toorkiud 3,5 % – 5,5 %

Päevaratsioon (jaotatud protsendimääradeks, mis esindavad eri komponente; ratsioon moodustab eluskaalust 2,3 %)

| — | Mais 49–53 |
| --- | --- |

—

Mais 49–53

| — | Soja(jahu) 12–16 |
| --- | --- |

—

Soja(jahu) 12–16

| — | Nisu 9–12 |
| --- | --- |

—

Nisu 9–12

| — | Oder 8–11 |
| --- | --- |

—

Oder 8–11

| — | Rasvad 1–1,5 |
| --- | --- |

—

Rasvad 1–1,5

| — | Pehmenisukliid 10–14 |
| --- | --- |

—

Pehmenisukliid 10–14

| — | Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5 |
| --- | --- |

—

Mineraalainete ja vitamiinide lisandid 3–5

Kõnealuse etapi jooksul ei tohi kasutada: kalaõli (rohkem kui 40 kg eluskaaluga loomade puhul), rohkem kui 4 % õlisisaldusega õlikooke (rohkem kui 120 kg eluskaaluga loomade puhul), kondiitritööstuse jäätmeid, tahket leiba (alates 60 kg eluskaalust kuni tapamajja viimiseni), mis tahes tapasaaduste jäätmeid ja loomajahu; riisi kõrvalsaadusi.

Iga etapi nõuded võivad varieeruda olenevalt looma kasvumäärast või erakordselt soojast suvest tingitud ebatavalistest ilmastikuoludest.

Söödas kasutatav tooraine on peamiselt pärit piirkonnast, kus toodet „Crudo di Cuneo” valmistatakse ning suur osa teraviljast on kasvatatud põllumajandusettevõtetes, kus ka sigu kasvatatakse.

Tooraine

Tooraine

Singi „Crudo di Cuneo” valmistamisel võib kasutada Itaalia Large White’i ja Landrace’i tõu või genotüübi sigu, kelle tõugu on parandatud Itaalia tõuraamatu kohaselt (Libro Genealogico Italiano) või nimetatud tõugu kultide järeltulijaid; Itaalia tõuraamatu kohaselt parandatud Itaalia Duroci tõugu kultide järeltulijaid, ja muud tõugu kultide või hübriidkultide järeltulijaid, kui need on aretatud vastavalt selektsiooni- ja ristamisskeemidele, mille eesmärgid ei ole vastuolus Itaalia tõuraamatu ettekirjutustega raskete sigade tootmise kohta.

Toote „Crudo di Cuneo” tootmisel ei ole lubatud kasutada sea külmutatud tagajäsemeid. Kultide ja aretusemiste liha on keelatud kasutada. Tootmisprotsessis kasutatud tagajäsemed peavad olema pärit loomalt, kes on tapetud vähemalt 24 tundi, kuid mitte rohkem kui 120 tundi varem.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kaitstud päritolunimetusega toote „Crudo di Cuneo” tootmiseks võib kasutada üksnes kõrgete heaolu standardite kohaselt kasvatatud loomadelt saadud tagajäsemeid. Selliseid standardeid on võimalik tagada, kui loomadele ei tekitata sigala- ega veostressi ei üleskasvatamise, eelnuumamise ega nuumamise etapis. Lisaks sellele peab põllumajandusettevõte tagama, et nuumamisetapi tulemused on kooskõlas lõpptootele iseloomulike tunnustega. Toodet „Crudo di Cuneo” iseloomustab õige kogus välisrasva. Seepärast peavad loomad olema sündinud ja kasvanud tootmispiirkonnas.

Tapmine peab samuti toimuma tootmispiirkonnas, osaliselt seepärast, et tapmise ja liha töötlemise vahel ei tohi mööduda rohkem aega, kui selleks ette nähtud, ning osaliselt seepärast, et pikamaavedu võib põhjustada muljumisi ning hematoome ja vermeid, mis võivad töötlemisnõudeid rikkuda.

Tagajäsemete töötlemine ja laagerdumine on tihedalt seotud tootmispiirkonna inim- ja loodusaspektidega; seetõttu on toote „Crudo di Cuneo” tootmine piiratud kõnealuse piirkonnaga.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sinki „Crudo di Cuneo” tohib müüa nii tervelt koos kondiga kui ka konditustatult, avamiskindlalt pitseeritud vaakumpakendis tükeldatult või viilutatult.

Singi „Crudo di Cuneo” tükeldamine peab toimuma nii, et iga tüki kamaral on näha varasemalt singile vajutatud templi jälg.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Vabasse ringlusse lubatud tootel „Crudo di Cuneo” KPN peab olema toote päritolu ja määratlust tõendav eristatav tempel ja toote identifitseerimist võimaldav logo, mis pressitakse ettevõttes põletusmärgina tagajäseme kahele suurimale küljele.

Toote „Crudo di Cuneo” KPN pakenditele ja märgistele või muudele tootele kinnitatud siltidele, seotud nöörivõrudele ja lipikutele peab olema selgelt loetavalt, kustumatult ja kõikidest muudest andmetest kergesti eristatavalt trükitud iseloomulik ja üheselt mõistetav logo, komisjoni määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 12 osutatud liidu sümbol, ning identifitseerimisnumber, mis on antud igale kontrollisüsteemiga hõlmatud tootjale. Toote „Crudo di Cuneo” KPN logo kaks põhikomponenti toote tuvastamiseks on singi stiliseeritud kujutis ning kolmnurk või kiil (itaalia keeles: il cuneo), mis iseloomustab provintsi pealinna Cuneo kiilukujulist geograafilist asukohta kahe jõe vahel.

il cuneo

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Crudo di Cuneo” toomispiirkond asub Liguuria Alpide (colle di Cadibonast quello di Navani), mereäärsete Alpide (colle di Tenda mäemassiivini) ja Cotti Alpide vahel. Kõnealused mägipiirkonnad moodustavad U-kujulise kõrgplatoo, mida põhja-lõuna suunal läbivad Tanaro ja Po jõed ning nende lisajõed. Kõnealune piirkond hõlmab Cuneo ja Asti provintse ning Torino provintsi järgmisi haldusüksusi: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora’, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone ja Vinovo. Tänu piirkonnas valitsevatele tuultele püsivale stabiilsele niiskustasemele (50 % – 70 %) ja mõõdukale aasta keskmisele temperatuurile (ilma suurte kõikumisteta talvel ja suvel) valmib toode „Crudo di Cuneo” ühtlaselt, mis tagab tootele iseloomulikud proteolüütilised näitajad ja väikese niiskusesisalduse.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Seos kaitstud päritolunimetuse tootmispiirkonna, seakasvatuse, toote „Crudo di Cuneo” valmistamise ja laagerdamise vahel ulatub ammustesse aegadesse. Piirkonna erilised mulla- ja kliimatingimused eristavad seda teistest aladest ning annavad tootele iseloomulikud, lõpptarbija poolt kergesti äratuntavad kvalitatiivsed tunnused.

Toote „Crudo di Cuneo” soolasisaldusega tihedalt seotud niiskusesisaldus on tingitud mäestikutuultest, mis puhuvad geograafilise piirkonna mägedest ööl ja päeval eri suundadesse ning vähendavad õhuniiskust. See on toote optimaalseks laagerdumiseks vältimatu ning otsustava tähtsusega „Crudo di Cuneo” väikese niiskusesisalduse, laagerdumise kestuse ja proteolüüsi näitajate jaoks. Tihedat seost toote ja keskkonna vahel kujutavad endast ka kasutatud toorained, mille omadustest oleneb singi proteolüüs. Cuneo piirkonnas kasvatatakse sigu põllumajandusettevõtetes, mille asukoha kõrgus on keskmiselt 350 meetrit merepinnast, kus talveudu ja suvepõua puudumine mõjub soodsalt loomade tervisele. Liha laagerdumise kiirendamisele aitavad lisaks tervislikule õhule ning puhtale veele kaasa ka tervislik ja looduslik, kohalikest teraviljadest toodetud sööt. Proteolüüs on seotud liha välispinnal arenevate mikroorganismidega: oskustööliste teostatud kerge soolamine tagab selle, et seni tagajäseme liha sees olnud niiskus tõuseb kapillaare pidi välispinnale. Selle tõttu tekivad singi tailihaosa välispinnal kergelt suurenenud niiskusega mikroklimaatilised tingimused; see soodustab hallitus- ja pärmiseente teket, mis tailiha proteiine lagundades vabastavad peptiide, mõjutades sellega oluliselt nii toote „Crudo di Cuneo” maitset kui ka lõhna.

Sajandeid on inimene oluliselt panustanud kaitstud päritolunimetuse kvaliteeti ja tarbijate hulgas saavutatud heasse mainesse, täiustades eri valmistamistehnikaid, mida on põlvest põlve edasi pärandatud kuni tänapäevani. 1618. aastast pärit teoses „Clypeo del gentilhuomo” on Guglielmino Prato üksikasjalikult kirjeldanud Piemonte singimeistri oskustööd.

Toote „Crudo di Cuneo” tarbimine on aadliperede, kloostrikoolide ja kloostrite singitellimusi kajastavate arvukate ajalooliste tõenditega hästi dokumenteeritud. Suureneva nõudluse tõttu rajati mitmeid uusi töötlemisettevõtteid.

Toode „Crudo di Cuneo” KPN on mitmete inim- ja keskkonnategurite koosmõju tulemus, mis on aegade jooksul mõjutanud lõpptoodet ning aidanud kaasa selle kvalitatiivsete omaduste kujunemisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Crudo di Cuneo” muutmise ettepaneku 13. novembri 2015. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 265.

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP” [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG” [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

2

---