# Úradný vestník C 188/2016

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 188 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5927. mája 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 188

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5927. mája 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 188/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7950 – EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 188/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7950 – EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 188/02 | Výmenný kurz eura | 2 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 188/02

Výmenný kurz eura

2

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 188/03 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 5 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2016/C 188/06 | Uverejnenie podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, pokiaľ ide o názov zaručenej tradičnej špeciality | 6 |
| 2016/C 188/07 | Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 44 |
| 2016/C 188/08 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 50 |
| 2016/C 188/09 | Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 | 54 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2016/C 188/03

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

5

INÉ AKTY

Európska komisia

2016/C 188/06

Uverejnenie podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, pokiaľ ide o názov zaručenej tradičnej špeciality

6

2016/C 188/07

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

44

2016/C 188/08

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

50

2016/C 188/09

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.7950 – EGB/GP)

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 188/01)

Dňa 19. apríla 2016 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7950. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7950. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/2

---

Výmenný kurz eura (1)

26. mája 2016

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1168 |
| JPY | Japonský jen | 122,93 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4367 |
| GBP | Britská libra | 0,75970 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2870 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,1075 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,2470 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,023 |
| HUF | Maďarský forint | 314,39 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4108 |
| RON | Rumunský lei | 4,5070 |
| TRY | Turecká líra | 3,2744 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5481 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4443 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,6730 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6591 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5381 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 317,87 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,4165 |
| CNY | Čínsky juan | 7,3237 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4951 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 192,39 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5435 |
| PHP | Filipínske peso | 52,131 |
| RUB | Ruský rubeľ | 72,7420 |
| THB | Thajský baht | 39,758 |
| BRL | Brazílsky real | 4,0004 |
| MXN | Mexické peso | 20,5139 |
| INR | Indická rupia | 74,9155 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1168

JPY

Japonský jen

122,93

DKK

Dánska koruna

7,4367

GBP

Britská libra

0,75970

SEK

Švédska koruna

9,2870

CHF

Švajčiarsky frank

1,1075

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,2470

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,023

HUF

Maďarský forint

314,39

PLN

Poľský zlotý

4,4108

RON

Rumunský lei

4,5070

TRY

Turecká líra

3,2744

AUD

Austrálsky dolár

1,5481

CAD

Kanadský dolár

1,4443

HKD

Hongkongský dolár

8,6730

NZD

Novozélandský dolár

1,6591

SGD

Singapurský dolár

1,5381

KRW

Juhokórejský won

1 317,87

ZAR

Juhoafrický rand

17,4165

CNY

Čínsky juan

7,3237

HRK

Chorvátska kuna

7,4951

IDR

Indonézska rupia

15 192,39

MYR

Malajzijský ringgit

4,5435

PHP

Filipínske peso

52,131

RUB

Ruský rubeľ

72,7420

THB

Thajský baht

39,758

BRL

Brazílsky real

4,0004

MXN

Mexické peso

20,5139

INR

Indická rupia

74,9155

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/3

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 188/03)

| 1. | Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Innovation Network Corporation of Japan („INCJ“, Japonsko), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo“, Japonsko) a Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui“, Japonsko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženou spoločnosťou tvoriacou spoločný podnik („JV“, Japonsko) prostredníctvom kúpy akcií. Spoločný podnik bude pôsobiť v oblasti výroby a predaja poľnohospodárskych fólií, baliacich fólií a iných fólií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Innovation Network Corporation of Japan („INCJ“, Japonsko), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo“, Japonsko) a Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui“, Japonsko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženou spoločnosťou tvoriacou spoločný podnik („JV“, Japonsko) prostredníctvom kúpy akcií. Spoločný podnik bude pôsobiť v oblasti výroby a predaja poľnohospodárskych fólií, baliacich fólií a iných fólií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   INCJ: podpora inovácií a podnikania v Japonsku, preskúmanie rôznych investičných príležitostí v oblasti čistej energie, elektroniky, informačných technológií a biotechnológie a v odvetviach súvisiacich s infraštruktúrou, ako je zásobovanie vodou,
  —   Sumitomo: výroba a predaj širokej škály chemických výrobkov vrátane petrochemikálií, plastov, chemických výrobkov pre energetiku, IT, zdravotníctvo a poľnohospodárstvo, ako aj liekov a iných chemických výrobkov,
  —   Sekisui: výroba a predaj vysoko výkonných umelých hmôt, výrobkov pre mestskú infraštruktúru a bývanie, environmentálnych výrobkov a iných výrobkov. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   INCJ: podpora inovácií a podnikania v Japonsku, preskúmanie rôznych investičných príležitostí v oblasti čistej energie, elektroniky, informačných technológií a biotechnológie a v odvetviach súvisiacich s infraštruktúrou, ako je zásobovanie vodou,

—   Sumitomo: výroba a predaj širokej škály chemických výrobkov vrátane petrochemikálií, plastov, chemických výrobkov pre energetiku, IT, zdravotníctvo a poľnohospodárstvo, ako aj liekov a iných chemických výrobkov,

—   Sekisui: výroba a predaj vysoko výkonných umelých hmôt, výrobkov pre mestskú infraštruktúru a bývanie, environmentálnych výrobkov a iných výrobkov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/4

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 188/04)

| 1. | Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Air Liquide Global E&C Solutions (Francúzsko) a podnik OMZ (Ruská federácia) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženou spoločnosťou tvoriacou spoločný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Air Liquide Global E&C Solutions (Francúzsko) a podnik OMZ (Ruská federácia) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženou spoločnosťou tvoriacou spoločný podnik.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   Air Liquide E&C: Air Liquide E&C je stopercentná dcérska spoločnosť podniku Air Liquide S.A., Francúzsko, a je pod kontrolou tohto nadnárodného výrobcu priemyselných plynov, ktorý ponúka plyny, technológie a súvisiace služby pre rôzne priemyselné odvetvia a odvetvie zdravotnej starostlivosti. Air Liquide E&C je jedným z operatívnych subjektov skupiny Air Liquide Group, ktorá navrhuje, vyvíja a vyrába výrobné zariadenia na plyn,
  —   OMZ: OMZ je verejná akciová spoločnosť pod kontrolou podniku „Gazprombank“, ktorý je finančnou inštitúciou poskytujúcou bankové a investičné služby. Podnik OMZ pôsobí v odvetví výroby ťažkých strojov, čo zahŕňa zariadenia pre jadrovú energiu, petrochemické zariadenia, zariadenia pre ťažbu ropy a plynu, výrobky zo špeciálnej a obyčajnej ocele, metalurgické zariadenia, ťažobné zariadenia, chladiace technológie, potrubné ventily a inžinierske služby, komplexné riešenia a servis. Okrem iných technológií, výrobkov a služieb podnik OMZ pôsobí aj v oblasti vývoja, výroby a zavádzania technológií a zariadení vzdušného triedenia, dodávky priemyselných plynov a vývoja komplexných riešení pre zjemnenie asociovaného plynu, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu (LNG),
  —   JV (spoločný podnik): poskytovanie inžinierskych a návrhárskych služieb, ako aj zariadení, týkajúcich sa procesov skvapalnenia zemného plynu. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   Air Liquide E&C: Air Liquide E&C je stopercentná dcérska spoločnosť podniku Air Liquide S.A., Francúzsko, a je pod kontrolou tohto nadnárodného výrobcu priemyselných plynov, ktorý ponúka plyny, technológie a súvisiace služby pre rôzne priemyselné odvetvia a odvetvie zdravotnej starostlivosti. Air Liquide E&C je jedným z operatívnych subjektov skupiny Air Liquide Group, ktorá navrhuje, vyvíja a vyrába výrobné zariadenia na plyn,

—   OMZ: OMZ je verejná akciová spoločnosť pod kontrolou podniku „Gazprombank“, ktorý je finančnou inštitúciou poskytujúcou bankové a investičné služby. Podnik OMZ pôsobí v odvetví výroby ťažkých strojov, čo zahŕňa zariadenia pre jadrovú energiu, petrochemické zariadenia, zariadenia pre ťažbu ropy a plynu, výrobky zo špeciálnej a obyčajnej ocele, metalurgické zariadenia, ťažobné zariadenia, chladiace technológie, potrubné ventily a inžinierske služby, komplexné riešenia a servis. Okrem iných technológií, výrobkov a služieb podnik OMZ pôsobí aj v oblasti vývoja, výroby a zavádzania technológií a zariadení vzdušného triedenia, dodávky priemyselných plynov a vývoja komplexných riešení pre zjemnenie asociovaného plynu, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu (LNG),

—   JV (spoločný podnik): poskytovanie inžinierskych a návrhárskych služieb, ako aj zariadení, týkajúcich sa procesov skvapalnenia zemného plynu.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/5

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 188/05)

| 1. | Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky SEGRO plc („SEGRO“, Spojené kráľovstvo) a Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách prostredníctvom svojho spoločne ovládaného spoločného podniku SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l. („SELP“) spoločnú kontrolu nad jedným logistickým aktívom, ktoré bude v budúcnosti generovať príjmy, nachádzajúcim sa v Taliansku („cieľové aktívum“), t. j. logistickým aktívom Torino DC1 sídliacim v Brandizzu v Taliansku, prostredníctvom kúpy aktív. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 19. mája 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky SEGRO plc („SEGRO“, Spojené kráľovstvo) a Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách prostredníctvom svojho spoločne ovládaného spoločného podniku SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l. („SELP“) spoločnú kontrolu nad jedným logistickým aktívom, ktoré bude v budúcnosti generovať príjmy, nachádzajúcim sa v Taliansku („cieľové aktívum“), t. j. logistickým aktívom Torino DC1 sídliacim v Brandizzu v Taliansku, prostredníctvom kúpy aktív.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   SEGRO: vlastníctvo, správa a vývoj moderných skladových a ľahkých priemyselných nehnuteľností a nehnuteľností slúžiacich ako dátové centrá;
  —   PSPIB: správa akcií, dlhopisov a iných cenných papierov s pevným výnosom, ako aj investície do súkromného kapitálu, nehnuteľností, infraštruktúry a prírodných zdrojov.
  —   Torino DC1: skladové a distribučné centrum, ktoré sa bude prenajímať spoločnosti Decathlon Italia. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   SEGRO: vlastníctvo, správa a vývoj moderných skladových a ľahkých priemyselných nehnuteľností a nehnuteľností slúžiacich ako dátové centrá;

—   PSPIB: správa akcií, dlhopisov a iných cenných papierov s pevným výnosom, ako aj investície do súkromného kapitálu, nehnuteľností, infraštruktúry a prírodných zdrojov.

—   Torino DC1: skladové a distribučné centrum, ktoré sa bude prenajímať spoločnosti Decathlon Italia.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/6

---

Uverejnenie podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, pokiaľ ide o názov zaručenej tradičnej špeciality

(2016/C 188/06)

V súlade s článkom 26 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) Poľsko predložilo (2) názvy „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ a „Kabanosy staropolskie“ ako názvy zaručenej tradičnej špeciality (ZTŠ), ktoré sú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1151/2012. Názvy „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“, „Olej rydzowy“ and „Kabanosy“ už boli zaregistrované (3) ako zaručené tradičné špeciality bez vyhradenia názvu v súlade s článkom 13 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 509/2006 (4) a v súčasnosti sú chránené na základe článku 25 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

Po vnútroštátnom námietkovom konaní uvedenom v článku 26 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012:

| — | boli názvy „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“ a „Czwórniak“ doplnené o výraz „staropolski tradycyjny“, |
| --- | --- |

—

boli názvy „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“ a „Czwórniak“ doplnené o výraz „staropolski tradycyjny“,

| — | boli názvy „Kiełbasa jałowcowa“ a „Kiełbasa myśliwska“ doplnené o výraz „staropolska“, |
| --- | --- |

—

boli názvy „Kiełbasa jałowcowa“ a „Kiełbasa myśliwska“ doplnené o výraz „staropolska“,

| — | bol názov „Olej rydzowy“ doplnený o výraz „tradycyjny“, |
| --- | --- |

—

bol názov „Olej rydzowy“ doplnený o výraz „tradycyjny“,

| — | bol názov „Kabanosy“ doplnený o výraz „staropolskie“. |
| --- | --- |

—

bol názov „Kabanosy“ doplnený o výraz „staropolskie“.

Všetky tieto doplňujúce výrazy identifikujú tradičný a špecifický charakter názvu v súlade s článkom 26 ods. 1 tretím pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia týmto uverejňuje názvy:

„Półtorak staropolski tradycyjny“

„Dwójniak staropolski tradycyjny“

„Trójniak staropolski tradycyjny“

„Czwórniak staropolski tradycyjny“

„Kiełbasa jałowcowa staropolska“

„Kiełbasa myśliwska staropolska“

„Olej rydzowy tradycyjny“

„Kabanosy staropolskie“

s cieľom umožniť ich zápis do registra zaručených tradičných špecialít uvedeného v článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku voči tomu, aby boli názvy „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ a „Kabanosy staropolskie“ zapísané do registra zaručených tradičných špecialít uvedeného v článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 podľa článku 51 uvedeného nariadenia.

V prípade, že sa názvy „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ a „Kabanosy staropolskie“ zapíšu do registra v súlade s článkom 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, súčasné špecifikácie ZTŠ „Półtorak“, „Dwójniak“, a „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“, „Olej rydzowy“ a „Kabanosy“ sa budú považovať za špecifikácie podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 pre ZTŠ „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ a „Kabanosy staropolskie“, ktoré sú chránené s vyhradením názvu.

V záujme úplnosti a v súlade s článkom 26 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 toto uverejnenie zahŕňa špecifikácie ZTŠ „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“ a „Olej rydzowy“, ako už boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5), a ZTŠ „Kabanosy“, ako bola uverejnená v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1044/2011 (6).

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„PÓŁTORAK“

ES č.: PL-TSG-007-0034-06.09.2005

1.   Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

| Názov: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov určený na registráciu

„Półtorak“

Pri uvádzaní do obehu môže etiketa obsahovať nasledujúcu informáciu: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ (medovina vyrobená podľa staropoľskej tradície). Informácia sa prekladá do ostatných úradných jazykov.

3.2.   Uviesť, či názov

Uviesť, či názov

| — | ☒ | je špecifický sám osebe, |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. |

—

☒

je špecifický sám osebe,

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny.

Názov Półtorak sa odvodzuje od číslovky „1,5“ („półtora“) a vzťahuje sa priamo na historicky dané zloženie a spôsob výroby medoviny Półtorak – určených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktoré predstavujú 1 diel medu a 0,5 dielu vody. Tento názov preto vyjadruje špecifický charakter výrobku. Keďže pojem Półtorak je termín, používaný iba na označenie konkrétneho typu medoviny, je potrebné uznať, že aj názov je taktiež špecifický sám osebe.

3.3.   Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Registrácia s vyhradením názvu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registrácia bez vyhradenia názvu. |

—

☐

Registrácia s vyhradením názvu.

—

☒

Registrácia bez vyhradenia názvu.

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky uvedené v prílohe I.

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Półtorak je medovina, číry kvasený nápoj z medového kvasu, ktorý sa vyznačuje charakteristickou medovou arómou a chuťou použitej suroviny.

Półtorak sa môže vyznačovať chuťou obohatenou o chuť zodpovedajúcu použitým prísadám. Farba medoviny Półtorak kolíše od zlatistej po tmavojantárovú a závisí od druhu včelieho medu použitého na výrobu.

Charakteristické fyzikálno-chemické ukazovatele medoviny Półtorak:

| — | obsah alkoholu 15 až 18 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 15 až 18 % obj.,

| — | redukujúce cukry po inverzii nad 300 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii nad 300 g/l,

| — | celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter,

| — | prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter, |
| --- | --- |

—

prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 600, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 600,

| — | bezcukrový extrakt minimálne:






  — | 30 gramov na liter, |
| --- | --- | --- |

—

bezcukrový extrakt minimálne:

—

30 gramov na liter,

| — | 35 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny, |
| --- | --- |

—

35 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny,

| — | popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny. |
| --- | --- |

—

popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny.

Pri výrobe medoviny Półtorak je zakázané používať konzervačné látky, stabilizátory, umelé farbivá alebo aromatické látky.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Suroviny:

Suroviny:

| — | Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:






  — | obsah vody: maximálne 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:

—

obsah vody: maximálne 20 % (m/m),

| — | obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m),

| — | obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m),

| — | celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5,

| — | obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu, |
| --- | --- |

—

obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu,

| — | medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare, |
| --- | --- |

—

medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare,

| — | bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor, |
| --- | --- |

—

bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor,

| — | prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie, |
| --- | --- |

—

prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie,

| — | etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu (prípadne). |
| --- | --- |

—

etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu (prípadne).

Výrobný postup:

Výrobný postup:

1. fáza

Sýtenie (varenie) medového kvasu pri teplote 95-105 °C. Vyžadovaný pomer medu a vody pre medovinu Półtorak je: 1 diel medu a 0,5 dielu vody (prípadne vody s ovocnou šťavou) v hotovom výrobku. Vzhľadom na koncentráciu cukru príliš vysokú na pôsobenie kvasiniek v procese kvasenia sa kvas pripravuje v pomere: 1 diel medu a 2 diely vody s prípadným prídavkom bylinných a koreninových prípravkov. V prípade výroby ovocnej medoviny sa minimálne 30 % vody nahradí ovocnou šťavou. Na zachovanie príslušného pomeru medu a vody, charakteristického pre medovinu Półtorak, sa zvyšná časť medu pridá v konečnej fáze kvasenia alebo počas dokvášania.

Presné zachovanie pomeru vody a medu a získanie požadovaného extraktu prebieha vo varnom kotle s parným plášťom. Tento spôsob varenia zabraňuje karamelizácii cukrov.

2. fáza

Vychladenie kvasu na teplotu 20-22 °C, optimálnu na množenie kvasiniek. Kvas sa musí vychladiť v deň jeho výroby a doba chladenia závisí od výkonu chladiaceho zariadenia. Chladenie zaručuje mikrobiologickú bezpečnosť kvasu.

3. fáza

Vytvorenie zápary, naočkovanie kvasu medu s kvasom kvasiniek v kvasnej nádobe.

4. fáza

| A. | Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia. |
| --- | --- |

A.

Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia.

| B. | Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov. |
| --- | --- |

B.

Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov.

Pri tomto stupni možno pridať zvyšné množstvo medu, na dodržanie požadovaného pomeru v medovine Półtorak.

5. fáza

Stočenie zakvasenej zápary z kvasničných kalov.

Po dosiahnutí obsahu alkoholu minimálne 12 % obj. je potrebné uskutočniť stočenie z kalov na dokvasenie. To zaručí dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností medoviny. Ponechávanie zápary na kvasničných kaloch dlhšie, než trvá pomalé kvasenie, má nepriaznivý vplyv na organoleptické vlastnosti z dôvodu autolýzy kvasiniek.

6. fáza

Dokvasenie (zrenie) a stáčanie z kalov (dekantácia) – tieto činnosti sa opakujú podľa potreby, pričom zabraňujú nesprávnym procesom prebiehajúcim v kaloch (autolýze kvasiniek). Počas dokvášania možno vykonať pasterizáciu a filtráciu. V tomto štádiu možno pridať zvyšné množstvo medu, určené na požadovaný pomer v medovine Półtorak, pokiaľ nebolo doplnené v koncovej fáze kvasenia. Táto fáza je podstatná na zaručenie správnych organoleptických vlastností výrobku.

Dokvášanie medoviny Półtorak trvá najmenej 3 roky.

7. fáza

Dochucovanie (miešanie) – táto fáza sa týka prípravy finálneho produktu s organoleptickými a fyzikálno-chemickými vlastnosťami zodpovedajúcimi medovine Półtorak, ktoré sú opísané v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. S cieľom zabezpečenia požadovaných parametrov existuje možnosť skorigovať organoleptické a fyzikálno-chemické vlastnosti prostredníctvom:

| — | dosladenia medoviny včelím medom, |
| --- | --- |

—

dosladenia medoviny včelím medom,

| — | pridania bylinných a koreninových výťažkov, |
| --- | --- |

—

pridania bylinných a koreninových výťažkov,

| — | pridania etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu. |
| --- | --- |

—

pridania etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu.

Cieľom tejto fázy je získať produkt s charakteristickým buketom medoviny Półtorak.

8. fáza

Plnenie do jednotkových obalov zahorúca pri teplote 18 – 25 °C. Na balenie medoviny Półtorak sa odporúča používať tradičné obaly, ako napríklad: sklené fľaše s dlhým hrdlom, keramické obaly, prípadne dubové súdky.

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter medoviny Półtorak vyplýva z:

| — | prípravy kvasu (zloženia), |
| --- | --- |

—

prípravy kvasu (zloženia),

| — | dokvášania a zrenia, |
| --- | --- |

—

dokvášania a zrenia,

| — | fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností.

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Špecifický charakter medoviny Półtorak vyplýva najmä z použitia a dôsledného dodržiavania stanovených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktorý sa skladá z 1 dielu medu a 0,5 dielu vody. Tento pomer podmieňuje všetky ďalšie fázy výroby, vďaka ktorým má medovina Półtorak výnimočné vlastnosti.

Dokvášanie a zrenie:

Dokvášanie a zrenie:

Podľa tradičnej starej poľskej receptúry si charakter výrobku vyžaduje dodržanie určenej doby dokvášania a zrenia. V prípade medoviny Półtorak sú to najmenej 3 roky.

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Dodržanie všetkých fáz výroby obsiahnutých v špecifikácii zabezpečuje vytvorenie výrobku s neopakovateľnou chuťou a arómou. Výnimočná chuť a vôňa medoviny Półtorak je výsledkom správneho obsahu cukru a alkoholu:

| — | redukujúce cukry po inverzii viac ako 300 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii viac ako 300 g/l,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 600, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 600,

| — | obsah alkoholu 15 až 18 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 15 až 18 % obj.,

Vzhľadom na presne určené pomery ingrediencií, použité pri výrobe, má medovina Półtorak charakteristickú viskóznu a tekutú konzistenciu, ktorou sa líši od ostatných druhov medovín.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný výrobný postup:

Tradičný výrobný postup:

Výrobu medoviny v Poľsku charakterizuje viac než tisícročná tradícia a veľmi veľká rôznorodosť. V dôsledku vývoja a vylepšovania výrobného postupu v priebehu stáročí sa vytvorilo mnoho druhov medoviny. História ich výroby sa datuje do začiatkov poľskej štátnosti. V roku 966 sa v záznamoch španielskeho diplomata, kupca a cestovateľa Ibrahima Ibn Jakuba píše, že „v krajine Mieszka I. je okrem potravín, mäsa a ornej zeme aj hojnosť medu a slovanské vína a opojné nápoje sa nazývajú medmi“ (Mieszko I. – prvý historický poľský panovník). V Kronikách Galla Anonyma, ktorý opisoval dejiny Poľska na prelome 11. a 12. storočia, sa tiež nachádzajú početné zmienky o výrobe medoviny.

V poľskom národnom epose Adama Mickiewicza „Pán Tadeusz“, v ktorom je opísaná história šľachty z rokov 1811-1812, možno nájsť veľa informácií o výrobe medoviny, obyčajach jej pitia a o jej druhoch. Zmienky o medovine možno nájsť okrem iného aj v poézii Tomasza Zana (1796 – 1855) a v trilógii Henryka Sienkiewicza opisujúcej históriu Poľskej republiky v 17. storočí („Ohňom a mečom“, vydanie z roku 1884, „Potopa“, vydanie z roku 1886 o „Pán Wołodyjowski“, vydanie z roku 1887 a 1888).

V zdrojových materiáloch opisujúcich poľské gastronomické tradície v 17.-18. storočí sa nachádzajú už nielen všeobecné zmienky o medovine, ale aj o jej konkrétnych druhoch. Podľa výrobného postupu sa medovina delí na: „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“. Každý z nich sa týka iného typu medoviny, ktorý sa vyrába z iných pomerov medu a vody alebo šťavy a pri rôznych dobách dokvášania. Technológia výroby medoviny Półtorak existuje s neveľkými modifikáciami už stáročia.

Tradičné zloženie:

Tradičné zloženie:

Tradičné delenie medoviny na „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“ existuje v Poľsku už stáročia a dodnes pretrvalo vo vedomí spotrebiteľov. Po skončení II. svetovej vojny prebehli pokusy o právnu reguláciu tradičného delenia medoviny na štyri kategórie. Toto delenie sa naposledy zaviedlo do poľského právneho poriadku v roku 1948 v zákone o výrobe vín, vínnych muštov, medoviny a o obchodovaní s týmito výrobkami (Zbierka zákonov Poľskej republiky z dňa 18. novembra 1948). V tomto zákone sa uvádzajú predpisy týkajúce sa výroby medoviny, ktoré presne určujú pomery použitia medu a vody a technologické požiadavky. Podiel vody a medu pri výrobe medoviny Półtorak je nasledujúci: „Półtorakom sa môže označovať iba medovina vyrobená z jedného objemového dielu prírodného medu a pol dielu vody.“

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Povinná kontrola zahŕňa:

| — | dodržiavanie určených pomerov medového kvasu, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie určených pomerov medového kvasu,

| — | dodržiavanie dĺžky doby dokvášania, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie dĺžky doby dokvášania,

| — | organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť), |
| --- | --- |

—

organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť),

| — | fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie.

Povinná kontrola sa uskutočňuje najmenej raz ročne.

Takisto sa odporúča uskutočňovať kontrolu pri nižšie uvedených výrobných fázach. Kontrola uvedených fáz nie je povinná, ale vhodná, keďže umožňuje eliminovať prípadné chyby vznikajúce pri jednotlivých výrobných fázach:

4. fáza:

Počas procesu kvasenia sa musia vykonávať pravidelné laboratórne kontroly organoleptických vlastností (chuti a vône) a fyzikálno-chemických vlastností, ako napríklad obsahu alkoholu a cukrov, ktoré pri alkoholickom kvasení podliehajú zmene.

6. fáza:

V priebehu dokvášania by sa mali uskutočňovať pravidelné kontroly základných organoleptických vlastností výrobku a fyzikálno-chemických ukazovateľov: obsahu alkoholu, celkovej cukornatosti, celkovej kyslosti a prchavej kyslosti.

8. fáza:

Kontrola jednotlivých fyzikálno-chemických a organoleptických parametrov, opísaných v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny pred plnením.

4.   Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Verejný orgán/verejný subjekt | ☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt |
| --- | --- |

☒ Verejný orgán/verejný subjekt

☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt

4.2.   Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Uvedený kontrolný orgán je zodpovedný za kontrolu špecifikácie v plnom rozsahu.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„DWÓJNIAK“

„DWÓJNIAK“

ES č.: PL-TGS-007-0036-06.09.2005

ES č.: PL-TGS-007-0036-06.09.2005

1.   Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

| Názov: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov určený na registráciu

Názov určený na registráciu

„Dwójniak“

Pri uvádzaní do obehu môže etiketa obsahovať nasledujúcu informáciu: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ (medovina vyrobená podľa staropoľskej tradície). Informácia sa prekladá do ostatných úradných jazykov.

3.2.   Uviesť, či názov

Uviesť, či názov

| — | ☒ | je špecifický sám osebe, |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. |

—

☒

je špecifický sám osebe,

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny.

Názov Dwójniak sa odvodzuje od číslovky „2“ („dwa“) a vzťahuje sa priamo na historicky dané zloženie a spôsob výroby medoviny Dwójniak – určených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktoré predstavujú 1 diel medu a 1 diel vody. Tento názov preto vyjadruje špecifický charakter výrobku. Keďže pojem Dwójniak je termín používaný iba na označenie konkrétneho typu medoviny, je potrebné uznať, že aj názov je taktiež špecifický sám osebe.

3.3.   Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Registrácia s vyhradením názvu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registrácia bez vyhradenia názvu. |

—

☐

Registrácia s vyhradením názvu.

—

☒

Registrácia bez vyhradenia názvu.

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky uvedené v prílohe I.

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Dwójniak je medovina, číry kvasený nápoj z medového kvasu, ktorý sa vyznačuje charakteristickou medovou arómou a chuťou použitej suroviny.

Dwójniak sa môže vyznačovať chuťou obohatenou o vlastnú chuť zodpovedajúcu použitým prísadám. Farba medoviny Dwójniak kolíše od zlatistej po tmavojantárovú a závisí od druhu včelieho medu použitého na výrobu.

Charakteristické fyzikálno-chemické ukazovatele medoviny Dwójniak:

| — | obsah alkoholu 15 až 18 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 15 až 18 % obj.,

| — | redukujúce cukry po inverzii 175 až 230 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii 175 až 230 g/l,

| — | celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter,

| — | prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter, |
| --- | --- |

—

prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 490, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 490,

| — | bezcukrový extrakt: minimálne






  — | 25 gramov na liter, |
| --- | --- | --- |

—

bezcukrový extrakt: minimálne

—

25 gramov na liter,

| — | 30 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny, |
| --- | --- |

—

30 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny,

| — | popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny. |
| --- | --- |

—

popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny.

Pri výrobe medoviny Dwójniak je zakázané používať konzervačné látky, stabilizátory, umelé farbivá alebo aromatické látky.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Suroviny:

Suroviny:

| — | Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:






  — | obsah vody: maximálne 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:

—

obsah vody: maximálne 20 % (m/m),

| — | obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m),

| — | obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m),

| — | celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1– 5, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1– 5,

| — | obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu, |
| --- | --- |

—

obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu,

| — | medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare, |
| --- | --- |

—

medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare,

| — | bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor, |
| --- | --- |

—

bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor,

| — | prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie, |
| --- | --- |

—

prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie,

| — | etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu (prípadne). |
| --- | --- |

—

etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu (prípadne).

Výrobný postup:

Výrobný postup:

1. fáza

Sýtenie (varenie) medového kvasu pri teplote 95-105 °C. Vyžadovaný pomer medu a vody pre medovinu Dwójniak je: 1 diel medu a 1 diel vody (prípadne vody s ovocnou šťavou) v hotovom výrobku. Vzhľadom na koncentráciu cukru príliš vysokú na pôsobenie kvasiniek v procese kvasenia sa kvas pripravuje v pomere: 1 diel medu a 2 diely vody s prípadným prídavkom bylinných a koreninových prípravkov. V prípade výroby ovocnej medoviny sa minimálne 30 % vody nahradí ovocnou šťavou. Na zachovanie príslušného pomeru medu a vody, charakteristického pre medovinu Dwójniak, sa zvyšná časť medu pridá v konečnej fáze kvasenia alebo počas dokvášania.

Presné zachovanie pomeru vody a medu a získanie požadovaného extraktu prebieha vo varnom kotle s parným plášťom. Tento spôsob varenia zabraňuje karamelizácii cukrov.

2. fáza

Vychladenie kvasu na teplotu 20-22 °C, optimálnu na množenie kvasiniek. Kvas sa musí vychladiť v deň jeho výroby a doba chladenia závisí od výkonu chladiaceho zariadenia. Chladenie zaručuje mikrobiologickú bezpečnosť kvasu.

3. fáza

Vytvorenie zápary, naočkovanie kvasu medu s kvasom kvasiniek v kvasnej nádobe.

4. fáza

| A. | Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia. |
| --- | --- |

A.

Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia.

| B. | Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov. |
| --- | --- |

B.

Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov.

Pri tomto stupni možno pridať zvyšné množstvo medu, na dodržanie požadovaného pomeru v medovine Dwójniak.

5. fáza

Stočenie zakvasenej zápary z kvasničných kalov.

Po dosiahnutí obsahu alkoholu minimálne 12 % obj. je potrebné uskutočniť stočenie z kalov na dokvasenie. To zaručí dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností medoviny Dwójniak. Ponechávanie zápary na kvasničných kaloch dlhšie, než trvá pomalé kvasenie, má nepriaznivý vplyv na organoleptické vlastnosti z dôvodu autolýzy kvasiniek.

6. fáza

Dokvasenie (zrenie) a stáčanie z kalov (dekantácia) – tieto činnosti sa opakujú podľa potreby, pričom zabraňujú nesprávnym procesom prebiehajúcim v kaloch (autolýze kvasiniek). Počas dokvášania možno vykonať pasterizáciu a filtráciu.

V tomto štádiu možno pridať zvyšné množstvo medu, určené na požadovaný pomer v medovine Dwójniak, pokiaľ nebolo doplnené v koncovej fáze kvasenia. Táto fáza je podstatná na zaručenie správnych organoleptických vlastností výrobku.

Dokvášanie medoviny Dwójniak trvá najmenej 2 roky.

7. fáza

Dochucovanie (miešanie) – táto fáza sa týka prípravy finálneho produktu s organoleptickými a fyzikálno-chemickými vlastnosťami zodpovedajúcimi medovine Dwójniak, ktoré sú opísané v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. S cieľom zabezpečenia požadovaných parametrov existuje možnosť skorigovať organoleptické a fyzikálno-chemické vlastnosti prostredníctvom:

| — | dosladenia medoviny včelím medom, |
| --- | --- |

—

dosladenia medoviny včelím medom,

| — | pridania bylinných a koreninových výťažkov, |
| --- | --- |

—

pridania bylinných a koreninových výťažkov,

| — | pridania etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu. |
| --- | --- |

—

pridania etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu.

Cieľom tejto fázy je získať produkt s charakteristickým buketom medoviny Dwójniak.

8. fáza

Plnenie do jednotkových obalov zahorúca pri teplote 18 – 25 °C. Na balenie medoviny Dwójniak sa odporúča používať tradičné obaly, ako napríklad: sklené fľaše s dlhým hrdlom, keramické obaly, prípadne dubové súdky.

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter medoviny Dwójniak vyplýva z:

| — | prípravy kvasu (zloženie a pomer surovín), |
| --- | --- |

—

prípravy kvasu (zloženie a pomer surovín),

| — | dokvášania a zrenia, |
| --- | --- |

—

dokvášania a zrenia,

| — | fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností.

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Špecifický charakter medoviny Dwójniak vyplýva najmä z použitia a dôsledného dodržiavania stanoveného pomeru vody a medu v medovom kvase, ktorý sa skladá z 1 dielu medu a 1 dielu vody. Tento pomer podmieňuje všetky ďalšie fázy výroby, vďaka ktorým má medovina Dwójniak výnimočné vlastnosti.

Dokvášanie a zrenie:

Dokvášanie a zrenie:

Podľa tradičnej starej poľskej receptúry si charakter výrobku vyžaduje dodržanie určenej doby dokvášania a zrenia. V prípade medoviny Dwójniak sú to najmenej 2 roky.

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Dodržanie všetkých fáz výroby obsiahnutých v špecifikácii zabezpečuje vytvorenie výrobku s neopakovateľnou chuťou a arómou. Výnimočná chuť a vôňa medoviny Dwójniak je výsledkom správneho obsahu cukru a alkoholu:

| — | redukujúce cukry po inverzii nad 175 – 230 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii nad 175 – 230 g/l,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 490, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 490,

| — | obsah alkoholu 15 až 18 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 15 až 18 % obj.,

Vzhľadom na presne určené pomery ingrediencií, použité pri výrobe, má medovina Dwójniak charakteristickú viskóznu a tekutú konzistenciu, ktorou sa líši od ostatných druhov medovín.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný výrobný postup:

Tradičný výrobný postup:

Výrobu medoviny v Poľsku charakterizuje viac než tisícročná tradícia a veľmi veľká rôznorodosť. V dôsledku vývoja a vylepšovania výrobného postupu v priebehu stáročí sa vytvorilo mnoho druhov medoviny. História ich výroby sa datuje do začiatkov poľskej štátnosti. V roku 966 sa v záznamoch španielskeho diplomata, kupca a cestovateľa Ibrahima Ibn Jakuba píše, že „v krajine Mieszka I. je okrem potravín, mäsa a ornej zeme aj hojnosť medu a slovanské vína a opojné nápoje sa nazývajú medmi“ (Mieszko I. – prvý historický poľský panovník). V Kronikách Galla Anonyma, ktorý opisoval dejiny Poľska na prelome 11. a 12. storočia, sa tiež nachádzajú početné zmienky o výrobe medoviny.

V poľskom národnom epose Adama Mickiewicza „Pán Tadeusz“, v ktorom je opísaná história šľachty z rokov 1811-1812, možno nájsť veľa informácií o výrobe medoviny, obyčajach jej pitia a o jej druhoch. Zmienky o medovine možno nájsť okrem iného aj v poézii Tomasza Zana (1796 – 1855) a v trilógii Henryka Sienkiewicza opisujúcej históriu Poľskej republiky v 17. storočí („Ohňom a mečom“, vydanie z roku 1884, „Potopa“, vydanie z roku 1886 a „Pán Wołodyjowski“, vydanie z roku 1887 a 1888).

V zdrojových materiáloch opisujúcich poľské gastronomické tradície v 17.-18. storočí sa nachádzajú už nielen všeobecné zmienky o medovine, ale aj o jej konkrétnych druhoch. Podľa výrobného postupu sa medovina delí na: „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“. Každý z nich sa týka iného typu medoviny, ktorý sa vyrába z iných pomerov medu a vody alebo šťavy a pri rôznych dobách dokvášania. Technológia výroby medoviny Dwójniak existuje s neveľkými modifikáciami už stáročia.

Tradičné zloženie:

Tradičné zloženie:

Tradičné delenie medoviny na „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“ existuje v Poľsku už stáročia a dodnes pretrvalo vo vedomí spotrebiteľov. Po skončení II. svetovej vojny prebehli pokusy o právnu reguláciu tradičného delenia medoviny na štyri kategórie. Toto delenie sa naposledy zaviedlo do poľského právneho poriadku v roku 1948 v zákone o výrobe vín, vínnych muštov, medoviny a o obchodovaní s týmito výrobkami (Zbierka zákonov Poľskej republiky z dňa 18. novembra 1948). V tomto zákone sa uvádzajú predpisy týkajúce sa výroby medoviny, ktoré presne určujú pomery použitia medu a vody a technologické požiadavky. Podiel vody a medu pri výrobe medoviny Dwójniak je nasledujúci: „Ako Dwójniak sa môže označovať iba medovina vyrobená z jedného objemového dielu prírodného medu a jedného dielu vody.“

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Povinná kontrola zahŕňa:

| — | dodržiavanie určených pomerov medového kvasu, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie určených pomerov medového kvasu,

| — | dodržiavanie dĺžky doby dokvášania, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie dĺžky doby dokvášania,

| — | organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť), |
| --- | --- |

—

organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť),

| — | fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie.

Povinná kontrola sa uskutočňuje najmenej raz ročne.

Takisto sa odporúča uskutočňovať kontrolu pri nižšie uvedených výrobných fázach. Kontrola uvedených fáz nie je povinná, ale vhodná, keďže umožňuje eliminovať prípadné chyby vznikajúce pri jednotlivých výrobných fázach:

4. fáza:

Počas procesu kvasenia sa musia vykonávať pravidelné laboratórne kontroly organoleptických vlastností (chuti a vône) a fyzikálno-chemických vlastností, ako napríklad obsahu alkoholu a cukrov, ktoré pri alkoholickom kvasení podliehajú zmene.

6. fáza:

V priebehu dokvášania by sa mali uskutočňovať pravidelné kontroly základných organoleptických vlastností výrobku a fyzikálno-chemických ukazovateľov: obsahu alkoholu, celkovej cukornatosti, celkovej kyslosti a prchavej kyslosti.

8. fáza:

Kontrola jednotlivých fyzikálno-chemických a organoleptických parametrov, opísaných v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny pred plnením.

4.   Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Verejný orgán/verejný subjekt | ☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt |
| --- | --- |

☒ Verejný orgán/verejný subjekt

☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt

4.2.   Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Uvedený kontrolný orgán je zodpovedný za kontrolu špecifikácie v plnom rozsahu.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„TRÓJNIAK“

„TRÓJNIAK“

ES č.: PL-TSG-007-0033-06.09.2005

ES č.: PL-TSG-007-0033-06.09.2005

1.   Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

| Názov: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov určený na registráciu

Názov určený na registráciu

„Trójniak“

Pri uvádzaní do obehu môže etiketa obsahovať nasledujúcu informáciu: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ (medovina vyrobená podľa staropoľskej tradície). Informácia sa prekladá do ostatných úradných jazykov.

3.2.   Uviesť, či názov

Uviesť, či názov

| — | ☒ | je špecifický sám osebe, |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. |

—

☒

je špecifický sám osebe,

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny.

Názov Trójniak sa odvodzuje od číslovky „3“ („tri“) a vzťahuje sa priamo na historicky dané zloženie a spôsob výroby medoviny Trójniak – určených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktoré predstavujú 1 diel medu a 2 diely vody. Tento názov preto vyjadruje špecifický charakter výrobku. Keďže pojem Trójniak je termín, používaný iba na označenie konkrétneho typu medoviny, je potrebné uznať, že aj názov je taktiež špecifický sám osebe.

3.3.   Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Registrácia s vyhradením názvu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registrácia bez vyhradenia názvu |

—

☐

Registrácia s vyhradením názvu.

—

☒

Registrácia bez vyhradenia názvu

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky uvedené v prílohe I.

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Trójniak je medovina, číry kvasený nápoj z medového kvasu, ktorý sa vyznačuje charakteristickou medovou arómou a chuťou použitej suroviny.

Trójniak sa môže vyznačovať chuťou obohatenou o chuť zodpovedajúcu použitým prísadám. Farba medoviny Trójniak kolíše od zlatistej po tmavojantárovú a závisí od druhu včelieho medu použitého na výrobu.

Charakteristické fyzikálno-chemické ukazovatele medoviny Trójniak:

| — | obsah alkoholu: od 12 do 15 % objemových, |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu: od 12 do 15 % objemových,

| — | redukujúce cukry po inverzii: od 65 do 120 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii: od 65 do 120 g/l,

| — | celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná: 3,5 až 8 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná: 3,5 až 8 gramov na liter,

| — | prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová: maximálne 1,4 gramu na liter, |
| --- | --- |

—

prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová: maximálne 1,4 gramu na liter,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 323, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 323,

| — | bezcukrový extrakt minimálne:






  — | 20 gramov na liter, |
| --- | --- | --- |

—

bezcukrový extrakt minimálne:

—

20 gramov na liter,

| — | 25 gramov na liter v prípade ovocnej medoviny, |
| --- | --- |

—

25 gramov na liter v prípade ovocnej medoviny,

| — | popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny. |
| --- | --- |

—

popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny.

Pri výrobe medoviny Trójniak je zakázané používať konzervačné látky, stabilizátory, umelé farbivá alebo aromatické látky.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Suroviny:

Suroviny:

| — | Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:






  — | obsah vody: maximálne 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:

—

obsah vody: maximálne 20 % (m/m),

| — | obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m),

| — | obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m),

| — | celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5,

| — | obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu, |
| --- | --- |

—

obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu,

| — | medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare, |
| --- | --- |

—

medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare,

| — | bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor, |
| --- | --- |

—

bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor,

| — | prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie. |
| --- | --- |

—

prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie.

Výrobný postup:

Výrobný postup:

1. fáza

Sýtenie (varenie) medového kvasu pri teplote 95-105 °C pozostávajúceho z 1 dielu medu a 2 dielov vody (prípadne vody s ovocnou šťavou) s prípadným pridaním bylinkovo-koreninových prísad. V prípade výroby ovocných medovín sa minimálne 30 % vody nahradí ovocnou šťavou.

Presné zachovanie pomeru vody a medu a získanie požadovaného extraktu prebieha vo varnom kotle s parným plášťom. Tento spôsob varenia zabraňuje karamelizácii cukrov.

2. fáza

Vychladenie kvasu na teplotu 20 – 22 °C, optimálnu na množenie kvasiniek. Kvas sa musí vychladiť v deň jeho výroby a doba chladenia závisí od výkonu chladiaceho zariadenia. Chladenie zaručuje mikrobiologickú bezpečnosť kvasu.

3. fáza

Vytvorenie zápary, naočkovanie kvasu medu s kvasom kvasiniek v kvasnej nádobe.

4. fáza

| A. | Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia. |
| --- | --- |

A.

Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia.

| B. | Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov. |
| --- | --- |

B.

Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov.

5. fáza

Stočenie zakvasenej zápary z kvasničných kalov.

Po dosiahnutí obsahu alkoholu minimálne 12 % obj. je potrebné uskutočniť stočenie z kalov na dokvasenie. To zaručí dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností medoviny. Ponechávanie zápary na kvasničných kaloch dlhšie, než trvá pomalé kvasenie, má nepriaznivý vplyv na organoleptické vlastnosti z dôvodu autolýzy kvasiniek.

6. fáza

Dokvasenie (zrenie) a stáčanie z kalov (dekantácia) – tieto činnosti sa opakujú podľa potreby, pričom zabraňujú nesprávnym procesom prebiehajúcim v kaloch (autolýze kvasiniek). Počas dokvášania možno vykonať pasterizáciu a filtráciu. Táto fáza je podstatná na zaručenie správnych organoleptických vlastností výrobku.

Dokvášanie medoviny Trójniak trvá najmenej jeden roky.

7. fáza

Dochucovanie (miešanie) – táto fáza sa týka prípravy finálneho produktu s organoleptickými a fyzikálno-chemickými vlastnosťami zodpovedajúcimi medovine Trójniak, ktoré sú opísané v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. S cieľom zabezpečenia požadovaných parametrov existuje možnosť skorigovať organoleptické a fyzikálno-chemické vlastnosti prostredníctvom:

| — | dosladenia medoviny včelím medom, |
| --- | --- |

—

dosladenia medoviny včelím medom,

| — | pridania bylinných a koreninových výťažkov. |
| --- | --- |

—

pridania bylinných a koreninových výťažkov.

Cieľom tejto fázy je získať produkt s charakteristickým buketom medoviny Trójniak.

8. fáza

Plnenie obalov pri teplote 55 – 60 °C. Na balenie medoviny Trójniak sa odporúča používať tradičné obaly, ako napríklad: sklené fľaše s dlhým hrdlom, keramické obaly, prípadne dubové súdky.

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter medoviny Trójniak vyplýva z:

| — | prípravy kvasu (zloženia a pomeru surovín), |
| --- | --- |

—

prípravy kvasu (zloženia a pomeru surovín),

| — | dokvášania a zrenia, |
| --- | --- |

—

dokvášania a zrenia,

| — | fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností.

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Špecifický charakter medoviny Trójniak vyplýva najmä z použitia a dôsledného dodržiavania stanovených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktorý sa skladá z 1 dielu medu a 2 dielov vody. Tento pomer podmieňuje všetky ďalšie fázy výroby, vďaka ktorým má medovina Trójniak výnimočné vlastnosti.

Dokvášanie a zrenie:

Dokvášanie a zrenie:

Podľa tradičnej starej poľskej receptúry si charakter výrobku vyžaduje dodržanie určenej doby dokvášania a zrenia. V prípade medoviny Trójniak je to aspoň 1 rok.

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Dodržanie všetkých fáz výroby obsiahnutých v špecifikácii zabezpečuje vytvorenie výrobku s neopakovateľnou chuťou a arómou. Výnimočná chuť a vôňa medoviny Trójniak je výsledkom správneho obsahu cukru a alkoholu:

| — | redukujúce cukry po inverzii: viac ako 65 – 120 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii: viac ako 65 – 120 g/l,

| — | celkové množstvo cukru na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 323, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 323,

| — | obsah alkoholu: 12 až 15 % obj. |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu: 12 až 15 % obj.

Vzhľadom na presne určené pomery ingrediencií, použité pri výrobe, má medovina Trójniak charakteristickú viskóznu a tekutú konzistenciu, ktorou sa líši od ostatných druhov medovín.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný výrobný postup:

Tradičný výrobný postup:

Výrobu medoviny v Poľsku charakterizuje viac než tisícročná tradícia a veľmi veľká rôznorodosť. V dôsledku vývoja a vylepšovania výrobného postupu v priebehu stáročí sa vytvorilo mnoho druhov medoviny. História ich výroby sa datuje do začiatkov poľskej štátnosti. V roku 966 sa v záznamoch španielskeho diplomata, kupca a cestovateľa Ibrahima Ibn Jakuba píše, že „v krajine Mieszka I. je okrem potravín, mäsa a ornej zeme aj hojnosť medu a slovanské vína a opojné nápoje sa nazývajú medmi“ (Mieszko I. – prvý historický poľský panovník). V Kronikách Galla Anonyma, ktorý opisoval dejiny Poľska na prelome 11. a 12. storočia, sa tiež nachádzajú početné zmienky o výrobe medoviny.

V poľskom národnom epose Adama Mickiewicza „Pán Tadeusz“, v ktorom je opísaná história šľachty z rokov 1811 – 1812, možno nájsť veľa informácií o výrobe medoviny, obyčajoch jej pitia a o jej druhoch. Zmienky o medovine možno nájsť okrem iného aj v poézii Tomasza Zana (1796 – 1855) a v trilógii Henryka Sienkiewicza opisujúcej históriu Poľskej republiky v 17. storočí („Ohňom a mečom“, vydanie v roku 1884, „Potopa“, vydanie v roku 1886 o „Pán Wołodyjowski“, vydanie v roku 1887 a 1888).

V zdrojových materiáloch opisujúcich poľské gastronomické tradície v 17.-18. storočí sa nachádzajú už nielen všeobecné zmienky o medovine, ale aj o jej konkrétnych druhoch. Podľa výrobného postupu sa medovina delí na: „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“. Každý z nich sa týka iného typu medoviny, ktorý sa vyrába z iných pomerov medu a vody alebo šťavy a pri rôznych dobách dokvášania. Technológia výroby medoviny Trójniak existuje s neveľkými modifikáciami už stáročia.

Tradičné zloženie:

Tradičné zloženie:

Tradičné delenie medoviny na „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“ existuje v Poľsku už stáročia a dodnes pretrvalo vo vedomí spotrebiteľov. Po skončení II. svetovej vojny prebehli pokusy o právnu reguláciu tradičného delenia medoviny na štyri kategórie. Toto delenie sa naposledy zaviedlo do poľského právneho poriadku v roku 1948 v zákone o výrobe vín, vínnych muštov, medoviny a o obchodovaní s týmito výrobkami (Zbierka zákonov Poľskej republiky z dňa 18. novembra 1948). V tomto zákone sa uvádzajú predpisy týkajúce sa výroby medoviny, ktoré presne určujú pomery použitia medu a vody a technologické požiadavky. Podiel vody a medu pri výrobe medoviny Trójniak je nasledujúci: „Trójniakom sa môže označovať len medovina vyrobená z jedného objemového dielu prírodného medu a z dvoch dielov vody“.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Povinná kontrola zahŕňa:

| — | dodržiavanie určených pomerov medového kvasu, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie určených pomerov medového kvasu,

| — | dodržiavanie dĺžky doby dokvášania, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie dĺžky doby dokvášania,

| — | organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť), |
| --- | --- |

—

organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť),

| — | fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie.

Povinná kontrola sa uskutočňuje najmenej raz ročne.

Takisto sa odporúča uskutočňovať kontrolu pri nižšie uvedených výrobných fázach. Kontrola uvedených fáz nie je povinná, ale vhodná, keďže umožňuje eliminovať prípadné chyby vznikajúce pri jednotlivých výrobných fázach:

4. fáza:

Počas procesu kvasenia sa musia vykonávať pravidelné laboratórne kontroly organoleptických vlastností (chuti a vône) a fyzikálno-chemických vlastností, ako napríklad obsahu alkoholu a cukrov, ktoré pri alkoholickom kvasení podliehajú zmene.

6. fáza:

V priebehu dokvášania by sa mali uskutočňovať pravidelné kontroly základných organoleptických vlastností výrobku a fyzikálno-chemických ukazovateľov: obsahu alkoholu, celkovej cukornatosti, celkovej kyslosti, prchavej kyslosti.

8. fáza:

Kontrola jednotlivých fyzikálno-chemických a organoleptických parametrov, opísaných v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny pred plnením.

4.   Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Verejný orgán/verejný subjekt | ☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt |
| --- | --- |

☒ Verejný orgán/verejný subjekt

☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt

4.2.   Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Uvedený kontrolný orgán je zodpovedný za kontrolu špecifikácie v plnom rozsahu.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„CZWÓRNIAK“

„CZWÓRNIAK“

ES č.: PL-TGS-007-0035-06.09.2006

ES č.: PL-TGS-007-0035-06.09.2006

1.   Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

Názov a adresa skupiny žiadajúcej o zápis

| Názov: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresa:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov určený na registráciu

Názov určený na registráciu

„Czwórniak“

Pri uvádzaní do obehu môže etiketa obsahovať nasledujúcu informáciu: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ (medovina vyrobená podľa staropoľskej tradície). Informácia sa prekladá do ostatných úradných jazykov.

3.2.   Uviesť, či názov

Uviesť, či názov

| — | ☒ | je špecifický sám osebe, |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. |

—

☒

je špecifický sám osebe,

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny.

Názov Czwórniak sa odvodzuje od číslovky „4“ („cztery“) a vzťahuje sa priamo na historicky dané zloženie a spôsob výroby medoviny Czwórniak – určených pomerov vody a medu v medovom roztoku, ktoré predstavujú 1 diel medu a 3 diely vody. Tento názov preto vyjadruje špecifický charakter výrobku. Keďže pojem Czwórniak je termín, používaný iba na označenie konkrétneho typu medoviny, je potrebné uznať, že aj názov je taktiež špecifický sám osebe.

3.3.   Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Uviesť, či žiadosť o zápis obsahuje vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Registrácia s vyhradením názvu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registrácia bez vyhradenia názvu. |

—

☐

Registrácia s vyhradením názvu.

—

☒

Registrácia bez vyhradenia názvu.

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky uvedené v prílohe I.

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Czwórniak je medovina, číry kvasený nápoj z medového kvasu, ktorý sa vyznačuje charakteristickou medovou arómou a chuťou použitej suroviny.

Czwórniak sa môže vyznačovať chuťou obohatenou o chuť zodpovedajúcu použitým prísadám. Farba medoviny Czwórniak kolíše od zlatistej po tmavojantárovú a závisí od druhu včelieho medu použitého na výrobu.

Charakteristické fyzikálno-chemické ukazovatele medoviny Czwórniak:

| — | obsah alkoholu 9 až 12 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 9 až 12 % obj.,

| — | redukujúce cukry po inverzii 35 až 90 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii 35 až 90 g/l,

| — | celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť vyjadrená ako kyselina jablčná v množstve 3,5 až 8 gramov na liter,

| — | prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter, |
| --- | --- |

—

prchavá kyslosť vyjadrená ako kyselina octová v množstve maximálne 1,4 gramu na liter,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 240, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 240,

| — | bezcukrový extrakt minimálne:






  — | 15 gramov na liter, |
| --- | --- | --- |

—

bezcukrový extrakt minimálne:

—

15 gramov na liter,

| — | 20 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny, |
| --- | --- |

—

20 gramov na liter – v prípade ovocnej medoviny,

| — | popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny. |
| --- | --- |

—

popol: minimálne 1,3 gramu na liter – v prípade ovocnej medoviny.

Pri výrobe medoviny Czwórniak je zakázané používať konzervačné látky, stabilizátory, umelé farbivá alebo aromatické látky.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý sa vzťahuje názov v bode 3.1

Suroviny:

Suroviny:

| — | Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:






  — | obsah vody: maximálne 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Prírodný včelí med s nasledujúcimi parametrami:

—

obsah vody: maximálne 20 % (m/m),

| — | obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah redukujúcich cukrov: minimálne 70 % (m/m),

| — | obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

obsah sacharózy spolu s melecytózou: maximálne 5 % (m/m),

| — | celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5, |
| --- | --- |

—

celková kyslosť ml 1 mol/l roztoku NaOH na 100 g medu: v rozsahu 1 – 5,

| — | obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu, |
| --- | --- |

—

obsah 5-hydroxymetylofurfuralu (HMF): maximálne 4,0 mg/100 g medu,

| — | medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare, |
| --- | --- |

—

medové kvasinky hlbokoprekvášajúce – sú prispôsobené na skvasenie silných extraktov v zápare,

| — | bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor, |
| --- | --- |

—

bylinné a koreninové prípravky: klinčeky, škorica, muškátový orech alebo zázvor,

| — | prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie. |
| --- | --- |

—

prírodné ovocné šťavy alebo čerstvé ovocie.

Výrobný postup:

Výrobný postup:

1. fáza

Sýtenie (varenie) medového kvasu pri teplote 95 – 105 °C. Vyžadovaný pomer medu a vody pre medovinu Czwórniak je: 1 diel medu a 3 diely vody (prípadne vody s ovocnou šťavou) s prípadným prídavkom bylinných a koreninových prípravkov. V prípade výroby ovocnej medoviny sa minimálne 30 % vody nahradí ovocnou šťavou.

Presné zachovanie pomeru vody a medu a získanie požadovaného extraktu prebieha vo varnom kotle s parným plášťom. Tento spôsob varenia zabraňuje karamelizácii cukrov.

2. fáza

Vychladenie kvasu na teplotu 20 – 22 °C, optimálnu na množenie kvasiniek. Kvas sa musí vychladiť v deň jeho výroby a doba chladenia závisí od výkonu chladiaceho zariadenia. Chladenie zaručuje mikrobiologickú bezpečnosť kvasu.

3. fáza

Vytvorenie zápary, naočkovanie kvasu medu s kvasom kvasiniek v kvasnej nádobe.

4. fáza

| A. | Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia. |
| --- | --- |

A.

Búrlivé kvasenie, 6 – 10 dní. Udržanie teploty do 28 °C zaručuje správny priebeh procesu kvasenia.

| B. | Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov. |
| --- | --- |

B.

Pokojné kvasenie, 3 – 6 týždňov. Doba pokojného kvasenia zabezpečuje dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických parametrov.

5. fáza

Stočenie zakvasenej zápary z kvasničných kalov.

Po dosiahnutí obsahu alkoholu minimálne 9 % obj. je potrebné uskutočniť stočenie z kalov na dokvasenie. To zaručí dosiahnutie správnych fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností medoviny. Ponechávanie zápary na kvasničných kaloch dlhšie, než trvá pomalé kvasenie, má nepriaznivý vplyv na organoleptické vlastnosti z dôvodu autolýzy kvasiniek.

6. fáza

Dokvasenie (zrenie) a stáčanie z kalov (dekantácia) – tieto činnosti sa opakujú podľa potreby, pričom zabraňujú nesprávnym procesom prebiehajúcim v kaloch (autolýze kvasiniek). Počas dokvášania možno vykonať pasterizáciu a filtráciu.

Táto fáza je podstatná na zaručenie správnych organoleptických vlastností výrobku.

Dokvášanie medoviny Czwórniak trvá najmenej 9 mesiacov.

7. fáza

Dochucovanie (miešanie) – táto fáza sa týka prípravy finálneho produktu s organoleptickými a fyzikálno-chemickými vlastnosťami zodpovedajúcimi medovine Czwórniak, ktoré sú opísané v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny. S cieľom zabezpečenia požadovaných parametrov existuje možnosť skorigovať organoleptické a fyzikálno-chemické vlastnosti prostredníctvom:

| — | dosladenia medoviny včelím medom, |
| --- | --- |

—

dosladenia medoviny včelím medom,

| — | pridania bylinných a koreninových výťažkov. |
| --- | --- |

—

pridania bylinných a koreninových výťažkov.

Cieľom tejto fázy je získať produkt s charakteristickým buketom medoviny Czwórniak.

8. fáza

Plnenie do jednotkových obalov zahorúca pri teplote 55 – 60 °C. Na balenie medoviny Czwórniak sa odporúča používať tradičné obaly, ako napríklad: sklené fľaše s dlhým hrdlom, keramické obaly, prípadne dubové súdky.

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter medoviny Czwórniak vyplýva z:

| — | prípravy kvasu (zloženia a pomeru surovín), |
| --- | --- |

—

prípravy kvasu (zloženia a pomeru surovín),

| — | dokvášania a zrenia, |
| --- | --- |

—

dokvášania a zrenia,

| — | fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností.

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Príprava kvasu (zloženie a pomer surovín):

Špecifický charakter medoviny Czwórniak vyplýva najmä z použitia a dôsledného dodržiavania stanovených pomerov vody a medu v medovom kvase, ktorý sa skladá z 1 dielu medu a 3 dielov vody. Tento pomer podmieňuje všetky ďalšie fázy výroby, vďaka ktorým má medovina Czwórniak výnimočné vlastnosti.

Dokvášanie a zrenie:

Dokvášanie a zrenie:

Podľa tradičnej starej poľskej receptúry si charakter výrobku vyžaduje dodržanie určenej doby dokvášania a zrenia. V prípade medoviny Czwórniak je to najmenej 9 mesiacov.

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Fyzikálno-chemické a organoleptické vlastnosti:

Dodržanie všetkých fáz výroby obsiahnutých v špecifikácii zabezpečuje vytvorenie výrobku s neopakovateľnou chuťou a arómou. Výnimočná chuť a vôňa medoviny Czwórniak je výsledkom správneho obsahu cukru a alkoholu:

| — | redukujúce cukry po inverzii nad 35 – 90 g/l, |
| --- | --- |

—

redukujúce cukry po inverzii nad 35 – 90 g/l,

| — | celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 240, |
| --- | --- |

—

celkové množstvo cukru g) na základe skutočnej koncentrácie alkoholu v objemových %, vynásobené číslom 18 sa rovná hodnote minimálne 240,

| — | obsah alkoholu 9 až 12 % obj., |
| --- | --- |

—

obsah alkoholu 9 až 12 % obj.,

Vzhľadom na presne určené pomery ingrediencií, použité pri výrobe, má medovina Czwórniak charakteristickú viskóznu a tekutú konzistenciu, ktorou sa líši od ostatných druhov medovín.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný výrobný postup:

Tradičný výrobný postup:

Výrobu medoviny v Poľsku charakterizuje viac než tisícročná tradícia a veľmi veľká rôznorodosť. V dôsledku vývoja a vylepšovania výrobného postupu v priebehu stáročí sa vytvorilo mnoho druhov medoviny. História ich výroby sa datuje do začiatkov poľskej štátnosti. V roku 966 sa v záznamoch španielskeho diplomata, kupca a cestovateľa Ibrahima Ibn Jakuba píše, že „v krajine Mieszka I. je okrem potravín, mäsa a ornej zeme aj hojnosť medu a slovanské vína a opojné nápoje sa nazývajú medmi“ (Mieszko I. – prvý historický poľský panovník). V Kronikách Galla Anonyma, ktorý opisoval dejiny Poľska na prelome 11. a 12. storočia, sa tiež nachádzajú početné zmienky o výrobe medoviny.

V poľskom národnom epose Adama Mickiewicza „Pán Tadeusz“, v ktorom je opísaná história šľachty z rokov 1811-1812, možno nájsť veľa informácií o výrobe medoviny, obyčajoch jej pitia a o jej druhoch. Zmienky o medovine možno nájsť okrem iného aj v poézii Tomasza Zana (1796 – 1855) a v trilógii Henryka Sienkiewicza opisujúcej históriu Poľskej republiky v 17. storočí („Ohňom a mečom“, vydanie z roku 1884, „Potopa“, vydanie z roku 1886 o „Pán Wołodyjowski“, vydanie z roku 1887 a 1888).

V zdrojových materiáloch opisujúcich poľské gastronomické tradície v 17.-18. storočí sa nachádzajú už nielen všeobecné zmienky o medovine, ale aj o jej konkrétnych druhoch. Podľa výrobného postupu sa medovina delí na: „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“. Každý z nich sa týka iného typu medoviny, ktorý sa vyrába z iných pomerov medu a vody alebo šťavy a pri rôznych dobách dokvášania. Technológia výroby medoviny Czwórniak existuje s neveľkými modifikáciami už stáročia.

Tradičné zloženie:

Tradičné zloženie:

Tradičné delenie medoviny na „Półtoraky“, „Dwójniaky“, „Trójniaky“ a „Czwórniaky“ existuje v Poľsku už stáročia a dodnes pretrvalo vo vedomí spotrebiteľov. Po skončení II. svetovej vojny prebehli pokusy o právnu reguláciu tradičného delenia medoviny na štyri kategórie. Toto delenie sa naposledy zaviedlo do poľského právneho poriadku v roku 1948 v zákone o výrobe vín, vínnych muštov, medoviny a o obchodovaní s týmito výrobkami (Zbierka zákonov Poľskej republiky z dňa 18. novembra 1948). V tomto zákone sa uvádzajú predpisy týkajúce sa výroby medoviny, ktoré presne určujú pomery použitia medu a vody a technologické požiadavky. Podiel vody a medu pri výrobe medoviny Czwórniak je nasledujúci: „Ako Czwórniak sa môže označovať iba medovina vyrobená z jedného objemového dielu prírodného medu a troch dielov vody.“

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Povinná kontrola zahŕňa:

| — | dodržiavanie určených pomerov medového kvasu, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie určených pomerov medového kvasu,

| — | dodržiavanie dĺžky doby dokvášania, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie dĺžky doby dokvášania,

| — | organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť), |
| --- | --- |

—

organoleptické vlastnosti hotového výrobku (chuť, vôňa, farba, čírosť),

| — | fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie. |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemické ukazovatele hotového výrobku: obsah alkoholu, celková cukornatosť, redukujúce cukry po inverzii, celková kyslosť, prchavá kyslosť, bezcukrový extrakt a popol v prípade ovocných medovín – hodnoty musia zodpovedať hodnotám určeným v bode 3.5 špecifikácie.

Povinná kontrola sa uskutočňuje najmenej raz ročne.

Takisto sa odporúča uskutočňovať kontrolu pri nižšie uvedených výrobných fázach. Kontrola uvedených fáz nie je povinná, ale vhodná, keďže umožňuje eliminovať prípadné chyby vznikajúce pri jednotlivých výrobných fázach:

4. fáza:

Počas procesu kvasenia sa musia vykonávať pravidelné laboratórne kontroly organoleptických vlastností (chuti a vône) a fyzikálno-chemických vlastností, ako napríklad obsahu alkoholu a cukrov, ktoré pri alkoholickom kvasení podliehajú zmene.

6. fáza:

V priebehu dokvášania by sa mali uskutočňovať pravidelné kontroly základných organoleptických vlastností výrobku a fyzikálno-chemických ukazovateľov: obsahu alkoholu, celkovej cukornatosti, celkovej kyslosti a prchavej kyslosti.

8. fáza:

Kontrola jednotlivých fyzikálno-chemických a organoleptických parametrov, opísaných v bode 3.5 – opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny pred plnením.

4.   Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

Orgány alebo subjekty kontrolujúce zhodu so špecifikáciou výrobku:

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKO/POLSKA |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKO/POLSKA

Tel.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Verejný orgán/verejný subjekt | ☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt |
| --- | --- |

☒ Verejný orgán/verejný subjekt

☐ Súkromný orgán/súkromný subjekt

4.2.   Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Osobitné úlohy orgánu alebo subjektu

Uvedený kontrolný orgán je zodpovedný za kontrolu špecifikácie v plnom rozsahu.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA“

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA“

ES č.: PL-TSG-007-0047-05.12.2006

ES č.: PL-TSG-007-0047-05.12.2006

1.   Názov a adresa skupiny žiadateľov

Názov a adresa skupiny žiadateľov

| Názov: | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Związek „Polskie Mięso“

Adresa:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov na zápis do registra [článok 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Názov na zápis do registra [článok 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

„Kiełbasa jałowcowa“

3.2.   Uveďte, prosím, či názov

Uveďte, prosím, či názov

| — | ☐ | je špecifický sám o sebe |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny |

—

☐

je špecifický sám o sebe

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Názov „kiełbasa jałowcowa“ vyjadruje špecifický charakter výrobku, ktorý je spojený najmä s jeho výnimočnou chuťou a vôňou. Tieto charakteristické črty vznikajú tým, že počas výrobného procesu sa používajú borievky, ktoré sa tesne pred pridaním k mäsu najemno nasekajú, a tým, že počas procesu údenia sa používajú borievkové vetvičky.

3.3.   Žiada sa výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Žiada sa výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | zápis do registra s výhradou názvu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | zápis do registra bez výhrady názvu |

—

☐

zápis do registra s výhradou názvu

—

☒

zápis do registra bez výhrady názvu

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2 – Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

„Kiełbasa jałowcowa“ má vzhľad rovnomerne zvrásneného valčeka stočeného do tvaru venca. Má charakteristický tvar praslena bez pozdĺžnych preliačin na povrchu. Existuje v dvoch veľkostiach:

| — | malý veniec v prírodných črevách s priemerom viac ako 32 mm a hmotnosťou približne 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

malý veniec v prírodných črevách s priemerom viac ako 32 mm a hmotnosťou približne 0,5 kg,

| — | veľký veniec v bielkovinových črevách s priemerom 36 mm a hmotnosťou približne 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

veľký veniec v bielkovinových črevách s priemerom 36 mm a hmotnosťou približne 0,8 kg.

Celý povrch klobásky „kiełbasa jałowcowa“ má tmavohnedú farbu, ktorá je typická pre intenzívne zaúdené klobásky.

Povrch venca je na dotyk suchý, hladký a rovnomerne zvrásnený, pričom črevá tesne priliehajú k plnke. Rovnako to platí aj pre konzistenciu venca.

Charakteristická chuť a jemnosť výrobku sú výsledkom výberu surovín, korenín (najmä borievok) a prírodného údenia, ktoré tvorí súčasť výrobného procesu.

Chemické zloženie:

| — | obsah bielkovín – minimálne 15,0 % |
| --- | --- |

—

obsah bielkovín – minimálne 15,0 %

| — | obsah vody – maximálne 60,0 % |
| --- | --- |

—

obsah vody – maximálne 60,0 %

| — | obsah tuku – maximálne 35,0 % |
| --- | --- |

—

obsah tuku – maximálne 35,0 %

| — | obsah soli – maximálne 3,5 % |
| --- | --- |

—

obsah soli – maximálne 3,5 %

| — | obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 % |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 %

2

Vyššie uvedené chemické zloženie zaručuje tradičnú kvalitu výrobku. Pomer výťažnosti hotových výrobkov k použitému množstvu surového mäsa je 75 % (+/– 3 %).

3.6.   Opis výrobnej metódy poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Opis výrobnej metódy poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Zloženie:

Zloženie:

Mäso (100 kg surového mäsa):

| — | bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 20 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 20 kg

| — | bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 50 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 50 kg

| — | bravčové mäso triedy III s obsahom tuku do 25 % – 20 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy III s obsahom tuku do 25 % – 20 kg

| — | kúsky tuhého tuku – 10 kg |
| --- | --- |

—

kúsky tuhého tuku – 10 kg

Až 50 % bravčového mäsa triedy IIA alebo III sa môže nahradiť hovädzím mäsom.

Koreniny (na 100 kg mäsa):

| — | čierne korenie – 0,17 kg |
| --- | --- |

—

čierne korenie – 0,17 kg

| — | borievky – 0,12 kg |
| --- | --- |

—

borievky – 0,12 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

Iné:

| — | zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg |
| --- | --- |

—

zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg

2

Potrava ošípaných pri produkcii bravčového mäsa používaného na výrobu klobásky „kiełbasa jałowcowa“:

Potrava ošípaných pri produkcii bravčového mäsa používaného na výrobu klobásky „kiełbasa jałowcowa“:

Potrava sa vzťahuje na výkrm na mäso a masť. Cieľom je produkcia ošípaných s telesnou hmotnosťou do 120 kg a zvýšeným podielom medzisvalového tuku (viac ako 3 %).

| — | Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie. |
| --- | --- |

—

Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie.

| — | Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do 120 kg.

| — | Na výkrm zvierat do približne 90 kg telesnej váhy sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:






  — | ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, triticale alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa predstavujú až 30 % krmivovej zmesi; |
| --- | --- | --- |

—

Na výkrm zvierat do približne 90 kg telesnej váhy sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:

—

ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, triticale alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa predstavujú až 30 % krmivovej zmesi;

| — | ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo.

| — | Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:






  — | ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a triticale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať, |
| --- | --- | --- |

—

Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:

—

ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a triticale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať,

| — | ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obyčajný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obyčajný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo.

| — | Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku. |
| --- | --- |

—

Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku.

| — | Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej fáze. |
| --- | --- |

—

Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej fáze.

| — | Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva. |
| --- | --- |

—

Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva.

Fázy výroby klobásky „kiełbasa jałowcowa“:

Fázy výroby klobásky „kiełbasa jałowcowa“:

| Fáza 1 | – | Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Fáza 2 | – | Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie. |
| Fáza 3 | – | Mechanické spracovanie: Nakrájanie mäsa triedy I na kúsky s veľkosťou približne 20 mm, mäsa triedy IIA na kúsky s veľkosťou približne 8 mm a mäsa triedy III na kúsky s veľkosťou približne 3 mm a následne zmiešanie s 5 kg ľadu. |
| Fáza 4 | – | Zmiešanie všetkých mäsových zložiek a korenín: čierneho korenia, cukru a borievok, ktoré sa podrvia bezprostredne pred pridaním do miešacieho stroja. |
| Fáza 5 | – | Naplnenie do prírodných bravčových čriev s priemerom viac ako 32 mm alebo bielkovinových čriev s priemerom 36 mm, stočenie na valčeky a vytvarovanie do tvaru vencov. Na výrobu klobások sa môžu použiť dva druhy čriev:






  — | menšie vence v malých bravčových črevách s hmotnosťou 0,5 kg, |

Fáza 1

–

Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne 5 cm).

Fáza 2

–

Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie.

Fáza 3

–

Mechanické spracovanie: Nakrájanie mäsa triedy I na kúsky s veľkosťou približne 20 mm, mäsa triedy IIA na kúsky s veľkosťou približne 8 mm a mäsa triedy III na kúsky s veľkosťou približne 3 mm a následne zmiešanie s 5 kg ľadu.

Fáza 4

–

Zmiešanie všetkých mäsových zložiek a korenín: čierneho korenia, cukru a borievok, ktoré sa podrvia bezprostredne pred pridaním do miešacieho stroja.

Fáza 5

–

Naplnenie do prírodných bravčových čriev s priemerom viac ako 32 mm alebo bielkovinových čriev s priemerom 36 mm, stočenie na valčeky a vytvarovanie do tvaru vencov. Na výrobu klobások sa môžu použiť dva druhy čriev:

—

menšie vence v malých bravčových črevách s hmotnosťou 0,5 kg,

| — | väčšie vence v bielkovinových črevách s hmotnosťou 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

väčšie vence v bielkovinových črevách s hmotnosťou 0,8 kg.

Fáza 6

–

Zavesenie pri teplote maximálne 30 °C na dve hodiny. Predsušenie povrchu, „rozloženie“ jednotlivých zložiek vo vnútri klobásky.

Fáza 7

–

Sušenie povrchu a tradičné zaúdenie horúcim dymom (asi 120 minút) a pečenie, pokiaľ teplota vo vnútri klobások nedosiahne aspoň 70 °C.

Fáza 8

–

Klobásky sa nechajú 24 hodín chladiť.

Fáza 9

–

Zaúdenie studeným dymom, pričom sa použijú bukové hobliny a borievkové vetvičky (približne 120 minút) a následné sušenie pri teplote 14 – 18 °C počas 3 – 5 dní, až pokiaľ sa nedosiahne požadovaná výťažnosť 75 % (+/– 3 %).

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter výrobku „kiełbasa jałowcowa“ vyplýva z niekoľkých pre tento výrobok typických vlastností:

| — | jemnosti a špecifických vlastností mäsa, |
| --- | --- |

—

jemnosti a špecifických vlastností mäsa,

| — | výnimočnej chuti a vône, |
| --- | --- |

—

výnimočnej chuti a vône,

| — | jednotného tvaru. |
| --- | --- |

—

jednotného tvaru.

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Bravčové mäso, ktoré pochádza z ošípaných pomaly rastúcich plemien vykŕmených na telesnú hmotnosť približne 120 kg, a ktoré vykazuje genetické vlastnosti popísané v bode 3.6, predstavuje podstatnú zložku výrobku „kiełbasa jałowcowa“, ktorá ovplyvňuje jeho špecifický charakter. Dodržanie týchto požiadaviek vedie k dosiahnutiu podielu medzisvalového tuku presahujúceho 3 %, ktorý zaručuje chuťové a technologické vlastnosti mäsa, ktoré sú nevyhnutné pre výrobu klobásky „kiełbasa jałowcowa“. Použitie takýchto surovín a dodržiavanie tradičnej metódy výroby, hlavne v týchto fázach: nakrájanie, nasolenie a údenie, zaručuje, že klobáska „kiełbasa jałowcowa“ je výnimočne jemná a šťavnatá.

Výnimočná chuť a vôňa:

Výnimočná chuť a vôňa:

Špecifický charakter výrobku „kiełbasa jałowcowa“ je spojený najmä s jeho jedinečnou chuťou a vôňou, ktoré sú výsledkom použitia borievok počas výrobného procesu. Podrvenie borievok bezprostredne pred začatím výrobného procesu zvýrazňuje charakteristickú chuť klobásky a prispieva k jej špecifickému charakteru, zatiaľ čo použitie borievok počas procesu údenia pridáva klobáske na chuti a zvýrazňuje jej výnimočnú vôňu.

Jednotný tvar:

Jednotný tvar:

Je to práve jej tvar, ktorý klobásku „kiełbasa jałowcowa“ odlišuje od iných výrobkov tohto typu. Predáva sa len v dvoch veľmi podobných tvaroch, vďaka čomu ju môžu spotrebitelia ľahko rozpoznať. „Kiełbasa jałowcowa“ má vzhľad rovnomerne zvrásneného valčeka stočeného do tvaru venca. Má charakteristický tvar praslena bez pozdĺžnych preliačin na povrchu.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Tradičné suroviny:

Tradičné suroviny:

| 1. | Borievky
  „Z dreva borievky sa pri pálení šíri príjemná intenzívna vôňa“ – tak je jedna z ušľachtilých vlastností borievkových krov, ktoré sú na území Poľska rozšírené už niekoľko storočí, popísaná v publikácii „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana“ (Veľká ilustrovaná všeobecná encyklopédia) z roku 1903. V encyklopédii sa ďalej uvádza, že vetvičky, hobliny a bobule borievok sa môžu použiť počas procesu údenia na to, aby mäso získalo vynikajúcu chuť a vôňu. Dokumenty z druhej polovice 19. stor. dokazujú, že borievky sa už vtedy používali ako korenie alebo prísada do mäsových pokrmov a výrobkov. V encyklopédii „Encyklopedyja Powszechna“, ktorá vyšla v roku 1863 vo Varšave, sa uvádza, že borievky majú korenistú, horko-sladkú chuť a príjemnú vôňu a že sa často používajú na dochucovanie. Štandardný výrobný postup klobások s použitím zrniek borievok a zahŕňajúc údenie borievkovým dymom bol v Poľsku zavedený už na prelome 40. a 50. rokov 20. storočia (pozri článok v odbornom časopise mäsového priemyslu „Gospodarka Mięsna“ (r. 1954 č. 3) s názvom „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku“). |
| --- | --- |

1.

Borievky

„Z dreva borievky sa pri pálení šíri príjemná intenzívna vôňa“ – tak je jedna z ušľachtilých vlastností borievkových krov, ktoré sú na území Poľska rozšírené už niekoľko storočí, popísaná v publikácii „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana“ (Veľká ilustrovaná všeobecná encyklopédia) z roku 1903. V encyklopédii sa ďalej uvádza, že vetvičky, hobliny a bobule borievok sa môžu použiť počas procesu údenia na to, aby mäso získalo vynikajúcu chuť a vôňu. Dokumenty z druhej polovice 19. stor. dokazujú, že borievky sa už vtedy používali ako korenie alebo prísada do mäsových pokrmov a výrobkov. V encyklopédii „Encyklopedyja Powszechna“, ktorá vyšla v roku 1863 vo Varšave, sa uvádza, že borievky majú korenistú, horko-sladkú chuť a príjemnú vôňu a že sa často používajú na dochucovanie. Štandardný výrobný postup klobások s použitím zrniek borievok a zahŕňajúc údenie borievkovým dymom bol v Poľsku zavedený už na prelome 40. a 50. rokov 20. storočia (pozri článok v odbornom časopise mäsového priemyslu „Gospodarka Mięsna“ (r. 1954 č. 3) s názvom „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku“).

| 2. | Bravčové mäso
  Obsah medzisvalového tuku v mäse ošípaných chovaných na výrobu klobásky „kiełbasa jałowcowa“ musí byť viac ako 3 %, t. j. mäso musí byť „mramorované“, aby výrobok získal požadovanú jemnosť, šťavnatosť, ako aj svoju vynikajúcu chuť. Použitie takéhoto mäsa má rozhodujúci vplyv na kvalitu a špecifický charakter hotového výrobku a je v súlade s tradičnou metódou výroby. |
| --- | --- |

2.

Bravčové mäso

Obsah medzisvalového tuku v mäse ošípaných chovaných na výrobu klobásky „kiełbasa jałowcowa“ musí byť viac ako 3 %, t. j. mäso musí byť „mramorované“, aby výrobok získal požadovanú jemnosť, šťavnatosť, ako aj svoju vynikajúcu chuť. Použitie takéhoto mäsa má rozhodujúci vplyv na kvalitu a špecifický charakter hotového výrobku a je v súlade s tradičnou metódou výroby.

Tradičná metóda výroby a zloženie:

Tradičná metóda výroby a zloženie:

Údenie je spôsob konzervácie mäsa a najrozšírenejšou metódou údenia bolo údenie borievkovým dymom, ktoré je zaznamenaná už v starých poľských rukopisoch, ako napr. poznámkach anonymného správcu šľachtického sídla z 80. rokov 18. stor., v ktorých sa nachádzajú recepty na spracovanie mäsa (AGAD Warszawa, „Zbiór z Muzeum Narodowego“, signatúra 1249). O obľube údenia mäsa borievkovým dymom sa dočítame aj v diele poľského národného barda Adama Mickiewicza, ktorý v epose „Pán Tadeáš“ z roku 1834 opisuje raňajky v šľachtickom sídle takto: „nakrájaný jazyk a šunka – všetko vynikajúce, podomácky vyrobené, v komíne zaúdené borievkovým dymom.“

Tradícia dochucovania a údenia mäsa s použitím borievok sa pestovala v miestnych a regionálnych obmenách nielen odlišných technológií, ale niekedy aj s použitím iných druhov mäsa. Ako uvádza W. Łęg v spise „Z doświadczeń przy produkcji wędlin“, [„Gospodarka Mięsna“ (r. 1953, č. 6)], pri výrobe klobásky „kiełbasa jałowcowa“ sa experimentovalo aj s divinou (zajačie alebo diviačie mäso s pridaním bravčového mäsa). Tieto klobásky mali inú chuť, ale receptúra (prešpikovanie a údenie borievkami) bola vo svojej podstate všade rovnaká. Odborník na mäsový priemysel, ktorý cestoval po regióne Kurpie, sa o regionálnej podobe klobásky „kiełbasa jałowcowa“ v článku o regionálnych špecialitách – mäsových výrobkoch, uverejnenom v časopise „Gospodarka Mięsna“ (r. 1950, č. 7 – 8), vyjadril nasledovne: „Klobáska z Myszyniec v regióne Kurpie zaúdená borievkovým dymom a obsahujúca zrnká borievok. Suchá, vynikajúca charakteristická vôňa a chuť.“

Po roku 1945 sa Poľsko v súlade s doktrínou centrálneho plánovania rozhodlo vybudovať mäsový priemysel založený na veľkých spracovateľských závodoch. S cieľom zlepšiť kvalitu a chuť bola zavedená štandardizácia výrobkov a technológií založených na tradičných receptúrach. „Kiełbasa jałowcowa“ sa ako názov výrobku prvýkrát objavuje v normách na reguláciu obchodu s potravinami z rokov 1947 a 1948. V roku 1954 bola pre klobásku „kiełbasa jałowcowa“ vypracovaná jednotná norma, z ktorej sa neskôr vypracovala norma Centrály pre mäsový priemysel z roku 1964 (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa 1964), z ktorej vychádza predložená žiadosť.

Tieto normy boli vypracované s cieľom zaručiť najvyššiu možnú kvalitu výrobku „kiełbasa jałowcowa“. Hoci norma, z ktorej vychádza táto žiadosť, už nie je záväzná, ešte stále predstavuje najvyšší štandard pri výrobe klobásky „kiełbasa jałowcowa“.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Vzhľadom na špecifický charakter klobásky „kiełbasa jałowcowa“ kontrolám podlieha najmä:

| 1. | Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane:






  — | technologickej vhodnosti mäsa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane:

—

technologickej vhodnosti mäsa,

| — | druhu krmív použitých pri výkrme, |
| --- | --- |

—

druhu krmív použitých pri výkrme,

| — | doby nasolenia, |
| --- | --- |

—

doby nasolenia,

| — | korenín použitých počas procesu výroby klobásky „kiełbasa jałowcowa“ a pomeru, v ktorom sa používajú. |
| --- | --- |

—

korenín použitých počas procesu výroby klobásky „kiełbasa jałowcowa“ a pomeru, v ktorom sa používajú.

| 2. | Proces údenia klobásky „kiełbasa jałowcowa“
  Počas kontroly je potrebné preveriť:






  — | zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení, |
| --- | --- | --- |

2.

Proces údenia klobásky „kiełbasa jałowcowa“

Počas kontroly je potrebné preveriť:

—

zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení,

| — | zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom, |
| --- | --- |

—

zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom,

| — | použitie bukových hoblín a borievkových vetvičiek pri údení studeným dymom. |
| --- | --- |

—

použitie bukových hoblín a borievkových vetvičiek pri údení studeným dymom.

| 3. | Kvalita hotového výrobku:






  — | obsah bielkovín, |
| --- | --- | --- |

3.

Kvalita hotového výrobku:

—

obsah bielkovín,

| — | obsah vody, |
| --- | --- |

—

obsah vody,

| — | obsah tuku, |
| --- | --- |

—

obsah tuku,

| — | obsah chloridu sodného, |
| --- | --- |

—

obsah chloridu sodného,

| — | obsah dusičnanov (III) a (V), |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III) a (V),

| — | chuť a vôňa. |
| --- | --- |

—

chuť a vôňa.

| 4. | Tvar výrobku |
| --- | --- |

4.

Tvar výrobku

Frekvencia kontrol:

Frekvencia kontrol:

Kontroly vo vyššie uvedených fázach výroby sa vykonávajú raz za dva mesiace. Pri riadnom priebehu všetkých fáz výroby sa môže frekvencia kontrol znížiť na dve kontroly ročne.

V prípade výskytu nezrovnalostí v rámci ktorejkoľvek fázy výroby sa frekvencia kontrol v rámci danej fázy zvýši (na jednu kontrolu za dva mesiace). Kontroly v rámci ostatných fáz výroby je naďalej možné vykonávať raz za šesť mesiacov.

4.   Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ verejný | ☐ súkromný |
| --- | --- |

☒ verejný

☐ súkromný

4.2.   Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Vyššie uvedený orgán nesie zodpovednosť za kontroly celej špecifikácie.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS DO REGISTRA ZTŠ

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA“

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA“

ES č.: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007

ES č.: PL-TSG-0007-0053-19.3.2007

1.   Názov a adresa skupiny žiadateľov

Názov a adresa skupiny žiadateľov

| Názov: | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Związek „Polskie Mięso“

Adresa:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov na zápis do registra [článok 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Názov na zápis do registra [článok 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

„Kiełbasa myśliwska“

3.2.   Uveďte, prosím, či názov

Uveďte, prosím, či názov

| — | ☐ | je špecifický sám o sebe |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny |

—

☐

je špecifický sám o sebe

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Názov „kiełbasa myśliwska“ vyjadruje špecifický charakter výrobku. Špecifický charakter výrobku je vyjadrený už v jeho názve, ktorý je etymologicky odvodený od slov „myśliwy“ (poľovník, lovec) a „myślistwo“ (poľovníctvo) a naznačuje jeho pôvodné využitie: poľovníci údeniny tohto druhu pôvodne používali ako suchý proviant. Vďaka svojej trvanlivosť a praktickosti sa „kiełbasa myśliwska“ stala ideálnou súčasťou proviantu, ktorý si ľudia so sebou brávali na vychádzky a výlety a na dlhšie pobyty na miestach, kde sa dá len ťažko obstarať teplé jedlo. Postupom času sa tento výrobok stal rozšírenejším, avšak jeho názov sa nezmenil.

myśliwy

myślistwo

3.3.   Žiada sa výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Žiada sa výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | zápis do registra s výhradou názvu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | zápis do registra bez výhrady názvu |

—

☐

zápis do registra s výhradou názvu

—

☒

zápis do registra bez výhrady názvu

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2 – Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

„Kiełbasa myśliwska“ je krátka tmavohnedá klobáska s rovnomerne zvrásneným povrchom (bez pozdĺžnych preliačin). Je stočená to poloblúka a zvyčajne rozdelená na dve časti (ktoré nie sú v bode stočenia oddelené) s dĺžkou asi 15 cm a priemerom viac ako 32 mm.

Povrch klobásky „kielbasa myśliwska“ má tmavohnedú farbu. V priereze je vidno tmavočervené kúsky bravčového mäsa triedy I a svetločervené kúsky bravčového mäsa triedy II.

Povrch je na dotyk hladký, suchý a rovnomerne zvrásnený.

Klobásku „kielbasa myśliwska“ charakterizuje chuť zjemneného, nasoleného, pečeného a údeného bravčového mäsa a pridaných korenín.

Popri tejto špecifickej chuti ju od iných výrobkov odlišuje aj jej jemnosť.

Chemické zloženie:

| — | obsah bielkovín – minimálne 17,0 % |
| --- | --- |

—

obsah bielkovín – minimálne 17,0 %

| — | obsah vody – maximálne 55,0 % |
| --- | --- |

—

obsah vody – maximálne 55,0 %

| — | obsah tuku – maximálne 45,0 % |
| --- | --- |

—

obsah tuku – maximálne 45,0 %

| — | obsah soli – maximálne 4,5 % |
| --- | --- |

—

obsah soli – maximálne 4,5 %

| — | obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 % |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 %

2

Vyššie uvedené chemické zloženie zaručuje tradičnú kvalitu výrobku. Pomer výťažnosti hotových výrobkov k použitému množstvu surového mäsa nesmie presiahnuť 68 %.

3.6.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Zloženie:

Zloženie:

Mäso (100 kg surového mäsa):

| — | bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 30 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 30 kg

| — | bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 50 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 50 kg

| — | bravčové mäso triedy III s obsahom tuku do 25 % – 20 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy III s obsahom tuku do 25 % – 20 kg

Až 50 % bravčového mäsa triedy IIA alebo III sa môže nahradiť hovädzím mäsom.

Koreniny (na 100 kg mäsa)

| — | čierne korenie – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

čierne korenie – 0,15 kg

| — | borievky – 0,10 kg |
| --- | --- |

—

borievky – 0,10 kg

| — | čerstvý cesnak – 0,10 kg |
| --- | --- |

—

čerstvý cesnak – 0,10 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

Iné:

| — | zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg |
| --- | --- |

—

zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg

2

| — | zmes na zjemnenie (pozostávajúca z: 1 litra 10 % konzumného octu, 1 litra vody, 1 litra repkového alebo slnečnicového oleja) – 3 litre |
| --- | --- |

—

zmes na zjemnenie (pozostávajúca z: 1 litra 10 % konzumného octu, 1 litra vody, 1 litra repkového alebo slnečnicového oleja) – 3 litre

Potrava ošípaných pri produkcii bravčového mäsa používaného na výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“:

Potrava ošípaných pri produkcii bravčového mäsa používaného na výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“:

Potrava sa vzťahuje na výkrm na mäso a masť. Cieľom je produkcia ošípaných s telesnou hmotnosťou do 120 kg a zvýšeným podielom medzisvalového tuku (viac ako 3 %).

| — | Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie. |
| --- | --- |

—

Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie.

| — | Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do približne 120 kg. |
| --- | --- |

—

Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do približne 120 kg.

| — | Na výkrm zvierat do 90 kg telesnej váhy sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:






  — | ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, triticale alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa môžu predstavovať až 30 % krmivovej zmesi, |
| --- | --- | --- |

—

Na výkrm zvierat do 90 kg telesnej váhy sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:

—

ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, triticale alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa môžu predstavovať až 30 % krmivovej zmesi,

| — | ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo.

| — | Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:






  — | ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a triticale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať, |
| --- | --- | --- |

—

Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:

—

ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a triticale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať,

| — | ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obecný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obecný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo.

| — | Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku. |
| --- | --- |

—

Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku.

| — | Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej faze. |
| --- | --- |

—

Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej faze.

| — | Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva. |
| --- | --- |

—

Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva.

Fázy výroby klobásky „kiełbasa myśliwska“:

Fázy výroby klobásky „kiełbasa myśliwska“:

| Fáza 1 | – | Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne do 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Fáza 2 | – | Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie. |
| Fáza 3 | – | Mechanické spracovanie: Nakrájanie mäsa triedy I na kúsky s veľkosťou približne 20 mm, mäsa triedy IIA na kúsky s veľkosťou približne 8 mm a mäsa triedy III na kúsky s veľkosťou približne 3 mm a následne rozrobenie s 2 kg ľadu. |
| Fáza 4 | – | Pridanie zmesi na zjemnenie k mäsu triedy I a triedy IIA – dôkladné premiešanie. |
| Fáza 5 | – | Pridanie nakrájaného bravčového mäsa triedy III a korenín – dôkladné premiešanie. |
| Fáza 6 | – | Naplnenie do prírodných bravčových čriev s priemerom viac ako 32 mm a stočenie na časti dlhé asi 15 cm. |
| Fáza 7 | – | Zavesenie pri teplote maximálne 30 °C na dve hodiny. Predsušenie povrchu, „rozloženie“ jednotlivých zložiek vo vnútri klobásky. |
| Fáza 8 | – | Sušenie povrchu a tradičné zaúdenie horúcim dymom (asi 135 minút) a pečenie, pokiaľ teplota vo vnútri klobások nedosiahne aspoň 70 °C. |
| Stupeň 9 | – | Klobásky sa nechajú vychladnúť a ďalej ochladiť na teplotu menej ako 10 °C. |
| Stupeň 10 | – | Sušenie pri teplote 14 – 18 °C a 70 – 80 % vlhkosti vzduchu počas 5 – 7 dní, až pokiaľ sa nedosiahne požadovaná výťažnosť (maximálne 68 % použitého surového mäsa). |

Fáza 1

–

Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne do 5 cm).

Fáza 2

–

Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie.

Fáza 3

–

Mechanické spracovanie: Nakrájanie mäsa triedy I na kúsky s veľkosťou približne 20 mm, mäsa triedy IIA na kúsky s veľkosťou približne 8 mm a mäsa triedy III na kúsky s veľkosťou približne 3 mm a následne rozrobenie s 2 kg ľadu.

Fáza 4

–

Pridanie zmesi na zjemnenie k mäsu triedy I a triedy IIA – dôkladné premiešanie.

Fáza 5

–

Pridanie nakrájaného bravčového mäsa triedy III a korenín – dôkladné premiešanie.

Fáza 6

–

Naplnenie do prírodných bravčových čriev s priemerom viac ako 32 mm a stočenie na časti dlhé asi 15 cm.

Fáza 7

–

Zavesenie pri teplote maximálne 30 °C na dve hodiny. Predsušenie povrchu, „rozloženie“ jednotlivých zložiek vo vnútri klobásky.

Fáza 8

–

Sušenie povrchu a tradičné zaúdenie horúcim dymom (asi 135 minút) a pečenie, pokiaľ teplota vo vnútri klobások nedosiahne aspoň 70 °C.

Stupeň 9

–

Klobásky sa nechajú vychladnúť a ďalej ochladiť na teplotu menej ako 10 °C.

Stupeň 10

–

Sušenie pri teplote 14 – 18 °C a 70 – 80 % vlhkosti vzduchu počas 5 – 7 dní, až pokiaľ sa nedosiahne požadovaná výťažnosť (maximálne 68 % použitého surového mäsa).

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter výrobku „kiełbasa myśliwska“ vyplýva z niekoľkých pre tento výrobok typických vlastností:

| — | jemnosti, šťavnatosti, ako aj špecifických vlastností mäsa, |
| --- | --- |

—

jemnosti, šťavnatosti, ako aj špecifických vlastností mäsa,

| — | výnimočnej chuti a vône, |
| --- | --- |

—

výnimočnej chuti a vône,

| — | krátkeho charakteristického tvaru, |
| --- | --- |

—

krátkeho charakteristického tvaru,

| — | výnimočnej trvanlivosti. |
| --- | --- |

—

výnimočnej trvanlivosti.

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Bravčové mäso, ktoré pochádza z ošípaných pomaly rastúcich plemien vykŕmených na telesnú hmotnosť približne 120 kg, a ktoré vykazuje genetické vlastnosti popísané v bode 3.6, predstavuje podstatnú zložku výrobku „kiełbasa myśliwska“, ktorá ovplyvňuje jeho špecifický charakter Dodržanie týchto požiadaviek vedie k dosiahnutiu podielu medzisvalového tuku presahujúceho 3 %, ktorý zaručuje chuťové a technologické vlastnosti mäsa, ktoré sú nevyhnutné pre výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“. Použitie takýchto surovín a dodržiavanie tradičnej metódy výroby, hlavne v týchto fázach: nakrájanie, nasolenie a údenie, zaručuje, že klobáska „kiełbasa myśliwska“ je výnimočne jemná a šťavnatá.

Práve pridanie špeciálne vybranej zmesi na zjemnenie, pozostávajúcej z octu, vody a repkového alebo slnečnicového oleja, dodáva mäsu, ktoré sa na výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“ používa, jeho jemnosť.

Výnimočná chuť a vôňa:

Výnimočná chuť a vôňa:

Práve chuť a vôňa sú znakmi, ktoré klobásku „kiełbasa myśliwska“ odlišujú od iných klobások Vznikajú vďaka tomu, že pri výrobe sa v špecifickom pomere používajú starostlivo vybrané koreniny: čierne korenie, borievky, cukor, ako aj zmes na nasolenie a čerstvý cesnak, ktorý je pre tento výrobok typický, a takisto zmes na zjemnenie.

Výrobok získava svoju výnimočnú chuť vďaka údeniu a sušeniu a najmä vďaka predĺženému trvaniu sušenia, ktoré je pre klobásku „kiełbasa myśliwska“ typické.

Krátky charakteristický tvar:

Krátky charakteristický tvar:

Špecifický charakter klobásky „kiełbasa myśliwska“ je spojený najmä s jej jedinečným tvarom „Kiełbasa myśliwska“ je krátka klobáska, ktorá ma vzhľad rovnomerne zvrásneného poloblúka a zvyčajne je rozdelená na dve časti (ktoré nie sú v bode stočenia oddelené).

Klobásku „kiełbasa myśliwska“ charakterizuje najmä jej výnimočná praktickosť. Jej poznávacím znamením je jej tvar, pričom ako výrobok je výnimočne praktická, čo sa cení hlavne na rôznych výletoch a cestách.

Výnimočná trvanlivosť:

Výnimočná trvanlivosť:

Výnimočná trvanlivosť klobásky „kiełbasa myśliwska“, ktorá tvorí najmä súčasť proviantu poľovníkov a turistov, je takisto jednou z jej podstatných charakteristík, ktorú je možné dosiahnuť vďaka tradičnému použitiu čerstvého cesnaku a predĺženiu záverečného sušenia v rámci poslednej fázy produkcie tohto výrobku.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Tradičné suroviny a zloženie:

Tradičné suroviny a zloženie:

| 1. | Bravčové mäso z tradične chovaných ošípaných:
  Obsah medzisvalového tuku v mäse ošípaných chovaných na výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“ musí byť minimálne 3 %, t. j. mäso musí byť „mramorované“, aby výrobok získal požadovanú jemnosť, šťavnatosť, ako aj svoju vynikajúcu chuť. Použitie takéhoto mäsa má rozhodujúci vplyv na kvalitu a špecifický charakter hotového výrobku a je v súlade s tradičnou metódou výroby. |
| --- | --- |

1.

Bravčové mäso z tradične chovaných ošípaných:

Obsah medzisvalového tuku v mäse ošípaných chovaných na výrobu klobásky „kiełbasa myśliwska“ musí byť minimálne 3 %, t. j. mäso musí byť „mramorované“, aby výrobok získal požadovanú jemnosť, šťavnatosť, ako aj svoju vynikajúcu chuť. Použitie takéhoto mäsa má rozhodujúci vplyv na kvalitu a špecifický charakter hotového výrobku a je v súlade s tradičnou metódou výroby.

| 2. | Dôkladne vybrané koreniny:
  Použitie dôkladne vybraných korenín (čierne korenie, borievky, cukor a zmes na nasolenie, ako aj čerstvý cesnak, ktorý je pre tento výrobok typický a zmes na zjemnenie) a pomer, v ktorom ich možné vo výrobku nájsť, vychádzajú bezprostredne zo skúseností a dlhodobej tradície výroby mäsových výrobkov v Poľsku. |
| --- | --- |

2.

Dôkladne vybrané koreniny:

Použitie dôkladne vybraných korenín (čierne korenie, borievky, cukor a zmes na nasolenie, ako aj čerstvý cesnak, ktorý je pre tento výrobok typický a zmes na zjemnenie) a pomer, v ktorom ich možné vo výrobku nájsť, vychádzajú bezprostredne zo skúseností a dlhodobej tradície výroby mäsových výrobkov v Poľsku.

Tradičná metóda výroby:

Tradičná metóda výroby:

Lov po stáročia podliehal vlastným pravidlám a zvyklostiam. S opismi lovu sa stretávame aj v poľskej literatúre, vrátane národného eposu „Pán Tadeáš“ od Adama Mickiewicza z roku 1834. Poľovačky mali takmer charakter oslavy, plnej rituálov a symboliky – ako napr. trúbenie na roh na zahájenie lovu, pasovanie za poľovníka a hody pri príležitosti ukončenia lovu. Poľovnícke združenia a zväzy, ktoré vznikli neskôr, tieto tradície prevzali a pestujú ich až dodnes.

Neoddeliteľnou a samozrejmou súčasťou vybavenia každého poľovníka bola a je poľovnícka kapsa, do ktorej sa okrem iného odkladal suchý proviant na celodenné pochôdzky lesom. Opis poľovníckych jedál je možné nájsť i v literatúre, okrem iného v už spomenutom diele „Pán Tadeáš“. Neodmysliteľnou súčasťou proviantu na chvíle oddychu boli sušené a údené, t. j. relatívne trvanlivé, klobásky.

Názov „kiełbasa myśliwska“ sa s najväčšou pravdepodobnosťou začal používať v medzivojnovom období 20. stor., kedy výroba údenín v Poľsku, konkrétne v početných malých mäsospracovateľských závodoch, zaznamenala značný rozmach, ako sa uvádza v odbornom časopise „Gospodarka Mięsna“ č. 1-2 z roku 1949.

Široký trh sa klobáske „kiełbasa myśliwska“ podarilo v Poľsku dobyť po druhej svetovej vojne. V súlade s nariadením Ministerstva pre mäsový a mliekarenský priemysel č. 485 z 3. novembra 1953, sa klobáska „kiełbasa myśliwska“ zahrnula do oficiálneho zoznamu údenín určených pre trh. Z dôvodu zlepšenia kvality došlo k štandardizácii receptúry a technologickej dokumentácie v súlade s normou RN-54/MPMiMl-Mięs-58 z 30. decembra 1954 a v súlade s interným nariadením č. 21, ktoré Centrála pre mäsových priemysel vydala vo Varšave v roku 1964. „Kiełbasa myśliwska“ je ešte aj v dnešnej dobe jednou z najpopulárnejších a najčastejšie konzumovaných údenín.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Vzhľadom na špecifický charakter klobásky „kiełbasa myśliwska“ kontrolám podlieha najmä:

| 1. | Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane






  — | technologickej vhodnosti mäsa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane

—

technologickej vhodnosti mäsa,

| — | druhu krmív použitých pri výkrme, |
| --- | --- |

—

druhu krmív použitých pri výkrme,

| — | doby nasolenia, |
| --- | --- |

—

doby nasolenia,

| — | korenín použitých počas procesu výroby klobásky „kiełbasa myśliwska“ a pomeru, v ktorom sa používajú. |
| --- | --- |

—

korenín použitých počas procesu výroby klobásky „kiełbasa myśliwska“ a pomeru, v ktorom sa používajú.

| 2. | Proces údenia klobásky „kiełbasa myśliwska“
  Počas kontroly je potrebné preveriť:






  — | zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení, |
| --- | --- | --- |

2.

Proces údenia klobásky „kiełbasa myśliwska“

Počas kontroly je potrebné preveriť:

—

zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení,

| — | zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom, |
| --- | --- |

—

zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom,

| — | použitie bukových hoblín pri údení studeným dymom. |
| --- | --- |

—

použitie bukových hoblín pri údení studeným dymom.

| 3. | Kvalita hotového výrobku:






  — | obsah bielkovín, |
| --- | --- | --- |

3.

Kvalita hotového výrobku:

—

obsah bielkovín,

| — | obsah vody, |
| --- | --- |

—

obsah vody,

| — | obsah tuku, |
| --- | --- |

—

obsah tuku,

| — | obsah chloridu sodného, |
| --- | --- |

—

obsah chloridu sodného,

| — | obsah dusičnanov (III a V), |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III a V),

| — | chuť a vôňa. |
| --- | --- |

—

chuť a vôňa.

| 4. | Tvar výrobku. |
| --- | --- |

4.

Tvar výrobku.

Frekvencia kontrol:

Frekvencia kontrol:

Kontroly vo vyššie uvedených fázach výroby sa vykonajú raz za dva mesiace. Pri riadnom priebehu všetkých fáz výroby sa môže frekvencia kontrol znížiť na dve kontroly ročne.

V prípade výskytu nezrovnalostí v rámci ktorejkoľvek fázy výroby sa frekvencia kontrol v rámci danej fázy musí zvýšiť (na jednu kontrolu za dva mesiace). Kontroly v rámci ostatných fáz výroby je naďalej možné vykonávať raz za šesť mesiacov.

4.   Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno- Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno- Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ verejný | ☐ súkromný |
| --- | --- |

☒ verejný

☐ súkromný

4.2.   Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Vyššie uvedený orgán nesie zodpovednosť za kontroly celej špecifikácie.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY DO REGISTRA

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY“

„OLEJ RYDZOWY“

ES č: PL-STG-007-0049-28.12.2006

ES č: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1.   Názov a adresa skupiny žiadateľov

Názov a adresa skupiny žiadateľov

| Názov skupiny alebo organizácie: | „SemCo“ S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Adresa: | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov skupiny alebo organizácie:

„SemCo“ S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Adresa:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 612920402; +48 603137517

E-mail:

info@semco.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov, ktorý sa má zapísať

Názov, ktorý sa má zapísať

„Olej rydzowy“

3.2.   Ide o názov, ktorý

Ide o názov, ktorý

| — | ☐ | je špecifický sám o sebe |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny |

—

☐

je špecifický sám o sebe

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Na výrobu „oleja rydzowého“ (oleja z tzv. nepravého ľanu) sa používa rastlina ľaničník siaty, Camelina sativa, ktorá sa v Poľsku ľudovo nazýva „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“ alebo zriedkavejšie „lennica“.

Camelina sativa

V niektorých poľských regiónoch je známy len ľudový názov tejto rastliny, t. j.: „rydz“, ktorý je odvodený na základe hrdzavej farby jej semiačok. Táto farba sa podobá farbe rozšírenej huby, rýdzika pravého (lactarius deliciosus), ktorá rastie na území celého Poľska. Vzhľadom na hrdzavú farbu semiačok ľaničníka siateho sa teda olej získavaný z tejto rastliny nazýva „olej rydzowy“.

lactarius deliciosus

3.3.   Ak sa žiada výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Ak sa žiada výhrada názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Zápis do registra s výhradou názvu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Zápis do registra bez výhrady názvu |

—

☐

Zápis do registra s výhradou názvu

—

☒

Zápis do registra bez výhrady názvu

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.5. Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.)

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1

„Olej rydzowy“ je číra, priehľadná olejovitá tekutina hrdzavej farby s malým množstvom usadenín v spodnej časti. Podľa toho, či ide o jarnú alebo zimnú odrodu rastliny (Camelina sativa, Camelina silvestris), má olej zlatú až črevenohnedú farbu. Farba tiež závisí od teploty, na ktorú sa zahrievajú semiačka. „Olej rydzowy“ má príznačnú cibuľovú a horčicovú chuť a silnú a prenikavú vôňu.

Camelina sativa

Camelina silvestris

„Olej rydzowy“ má tieto fyzikálno-chemické vlastnosti:

| — | kyslosť – neprevyšuje 6 mg KOH/g, |
| --- | --- |

—

kyslosť – neprevyšuje 6 mg KOH/g,

| — | peroxidové číslo, vyjadrené v miliekvivalentoch aktívneho kyslíka na kg – nie je vyššie ako 6, |
| --- | --- |

—

peroxidové číslo, vyjadrené v miliekvivalentoch aktívneho kyslíka na kg – nie je vyššie ako 6,

| — | iódové číslo: 140 – 160, |
| --- | --- |

—

iódové číslo: 140 – 160,

| — | teplota tuhnutia: –15 °C až –18 °C. |
| --- | --- |

—

teplota tuhnutia: –15 °C až –18 °C.

„Olej rydzowy“ je možné dlhodobo skladovať, na rozdiel od iných olejov s podobným zložením a pomerom nasýtených a nenasýtených mastných kyselín. Dôvodom je vysoký obsah prirodzených antioxidantov patriacich do skupiny tokoferolov (vitamín E), približne 550 – 1 100 mg/kg oleja.

Uvedený olej má nízky obsah nasýtených kyselín, 10 – 11 %, pričom nenasýtené kyseliny tvoria približne 90 % celkového obsahu, z toho 36 % predstavujú mononenasýtené a 50 až 60 % polynenasýtené kyseliny.

3.6.   Opis výrobnej metódy poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý(-ú) sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1

Opis výrobnej metódy poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorý(-ú) sa vzťahuje názov uvedený v bode 3.1

| 1. fáza | – | Získavanie semiačok:
  Semiačka sa získavajú z jarnej alebo zimnej odrody ľaničníka siateho. Táto rastlina sa vysieva na jeseň alebo na jar, podľa typu odrody.
  Zber uvedenej rastliny sa uskutočňuje jednorazovo, po dozretí semiačok. |
| --- | --- | --- |
| 2. fáza | – | Sušenie a čistenie semiačok:
  Proces sušenia sa začína do šiestich hodín po zbere. Semiačka je potrebné sušiť, až kým ich vlhkosť nedosiahne 7 – 12 %.
  Nasleduje čistenie semiačok, je potrebné, aby hodnota čistoty bola vyššia ako 98 %. |
| 3. fáza | – | Príprava na lisovanie:
  Prvým prípravným krokom je drvenie semiačok za pomoci valca s hladkým povrchom. |
| 4. fáza | – | Úprava semiačok:
  Podrvené semiačka sa v kotli s vodným plášťom alebo v kotli s nahriatymi plechmi zahrejú na 38 °C. |
| 5. fáza | – | Lisovanie:
  Na získanie oleja s požadovanými fyzikálno-chemickými vlastnosťami je potrebné uskutočniť lisovanie výlučne na lisoch, ktoré nezvýšia teplotu podrvených semiačok nad 38 °C. |
| 6. fáza | – | Čistenie oleja:
  Čistenie oleja prebieha prostredníctvom sedimentácie, t. j. procesu, počas ktorého sa ťažšie častice usadzujú na dne nádoby pri izbovej teplote počas 7 až 10 dní. Po uplynutí tejto doby je horná vrstva oleja vhodná na spotrebu.
  Olej sa žiadnym spôsobom nerafinuje. |
| 7. fáza | – | Skladovanie oleja:
  Olej sa skladuje na suchom mieste, ktoré nie je vystavené priamemu slnečnému svetlu, pri teplote 4 °C až 20 °C. Spôsob skladovania ovplyvňuje kvalitu oleja.
  Nedovolený postup:
  V záujme zachovania príznačných vlastností oleja nie je pri výrobe povolené:






  — | zahrievanie semiačka na teplotu vyššiu ako 38 °C, |

1. fáza

–

Získavanie semiačok:

Semiačka sa získavajú z jarnej alebo zimnej odrody ľaničníka siateho. Táto rastlina sa vysieva na jeseň alebo na jar, podľa typu odrody.

Zber uvedenej rastliny sa uskutočňuje jednorazovo, po dozretí semiačok.

2. fáza

–

Sušenie a čistenie semiačok:

Proces sušenia sa začína do šiestich hodín po zbere. Semiačka je potrebné sušiť, až kým ich vlhkosť nedosiahne 7 – 12 %.

Nasleduje čistenie semiačok, je potrebné, aby hodnota čistoty bola vyššia ako 98 %.

3. fáza

–

Príprava na lisovanie:

Prvým prípravným krokom je drvenie semiačok za pomoci valca s hladkým povrchom.

4. fáza

–

Úprava semiačok:

Podrvené semiačka sa v kotli s vodným plášťom alebo v kotli s nahriatymi plechmi zahrejú na 38 °C.

5. fáza

–

Lisovanie:

Na získanie oleja s požadovanými fyzikálno-chemickými vlastnosťami je potrebné uskutočniť lisovanie výlučne na lisoch, ktoré nezvýšia teplotu podrvených semiačok nad 38 °C.

6. fáza

–

Čistenie oleja:

Čistenie oleja prebieha prostredníctvom sedimentácie, t. j. procesu, počas ktorého sa ťažšie častice usadzujú na dne nádoby pri izbovej teplote počas 7 až 10 dní. Po uplynutí tejto doby je horná vrstva oleja vhodná na spotrebu.

Olej sa žiadnym spôsobom nerafinuje.

7. fáza

–

Skladovanie oleja:

Olej sa skladuje na suchom mieste, ktoré nie je vystavené priamemu slnečnému svetlu, pri teplote 4 °C až 20 °C. Spôsob skladovania ovplyvňuje kvalitu oleja.

Nedovolený postup:

V záujme zachovania príznačných vlastností oleja nie je pri výrobe povolené:

—

zahrievanie semiačka na teplotu vyššiu ako 38 °C,

| — | používanie lisov, ktoré pri lisovaní výrazne zvýšia teplotu nad uvedených 38 °C, |
| --- | --- |

—

používanie lisov, ktoré pri lisovaní výrazne zvýšia teplotu nad uvedených 38 °C,

| — | zvýšenie tlaku počas lisovania oleja nad 300 A. |
| --- | --- |

—

zvýšenie tlaku počas lisovania oleja nad 300 A.

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Špecifický charakter uvedeného oleja spočíva v niekoľkých základných vlastnostiach tohto výrobku:

| — | výnimočná chuť a vôňa, |
| --- | --- |

—

výnimočná chuť a vôňa,

| — | farba, |
| --- | --- |

—

farba,

| — | fyzikálno-chemické zloženie, |
| --- | --- |

—

fyzikálno-chemické zloženie,

| — | dlhodobá skladovateľnosť. |
| --- | --- |

—

dlhodobá skladovateľnosť.

Chuť a vôňa:

Chuť a vôňa:

Uvedený olej sa od iných podobných výrobkov odlišuje svojou príznačnou chuťou s citeľným podtónom cibule a horčice, ako aj príjemnou jemne silnou vôňou bez aromatických prídavkov.

Farba:

Farba:

Uvedený olej má hrdzavú farbu.

Fyzicko-chemické zloženie:

Fyzicko-chemické zloženie:

Špecifickosť uvedeného oleja spočíva najmä v jeho výživnej hodnote a pestrom chemickom zložení. Obsahuje množstvo látok dôležitý ch pre zdravú výživu, najmä polynenasýtené mastné kyseliny (PUFA).

Tieto kyseliny tvoria 50 až 60 % obsahu uvedeného oleja, pričom kyseliny typu omega 3 predstavujú 35 % až 40 % a kyseliny typu omega 6 predstavujú 15 až 20 %. Vďaka týmto vlastnostiam je „olej rydzowy“ jedným z najväčších známych rastlinných zdrojov kyselín typu omega 3.

Dlhodobá skladovateľnosť:

Dlhodobá skladovateľnosť:

Uvedený olej je aj napriek vysokému obsahu kyselín trvanlivý a vhodný na spotrebu počas šiestich mesiacov od dátumu výroby, pokiaľ sa dodržia podmienky skladovania. Dlhodobú trvanlivosť si uchováva vďaka obsahu antioxidantov zo skupiny tokoferolov (vitamín E, približne 550 – 1 100 mg/kg oleja). Toto je ďalšia vlastnosť potvrdzujúca osobitný charakter tohto produktu.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tradičná surovina:

Tradičná surovina:

Základnou surovinou, ktorá sa používa na výrobu uvedeného oleja, je rastlina ľaničník siaty (tzv. nepravý ľan), ktorá patrí do čeľade kapustovitých (Cruciferae), rodu ľaničník, ktorý zahŕňa viacero druhov. Na výrobu oleja sa používajú odrody ľaničníka siateho: jarná (Camelina sativa) a zimná (Camelina silvestris). Ľaničník je rastlina so žltobielym kvetenstvom predĺženého tvaru, ktorej výška dosahuje 30 až 100 cm. Plodom ľaničníka je malá bobuľka hruškovitého tvaru (3 až 7 mm), ktorá čoskoro zdrevnatie a stvrdne. Táto malá bobuľka obsahuje približne 10 semiačok hrdzavej alebo hrdzavožltej farby, ktoré sú dlhé 0,6 až 2,6 mm. Rastlinu možno pestovať na ľahších a piesočnatých pôdach.

Camelina sativa

Camelina silvestris

Rastlina pochádza z Blízkeho východu. Z výskumu dejín pestovania uvedenej rastliny vyplýva, že na poľskom území sa pri vykopávkach v Strzegom Śląski našli aj semiačka tejto rastliny pochádzajúce z doby bronzovej, t. j. z doby pred 3 000 rokmi (potvrdenie tejto informácie možno nájsť v článku od prof. F. Dembińskeho „Rośliny oleiste“ (Olejniny) z roku 1966. Rovnako aj botanik prof. Marian Nowiński vo svojich prácach týkajúcich sa ľaničníka siateho upozorňuje na objav semiačok tejto rastliny na miestach archeologických vykopávok, ktoré odhaľujú život praslovanských národov lužickej kultúry, ako aj na území Biskupinu, osady z 8. st. pred n.l. a najznámejšej archeologickej rezervácie v strednej Európe.

O stáročnom využívaní semiačok ľaničníka svedčí aj množstvo poľských ľudových názvov pre túto rastlinu, ako napríklad: „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“, „lennica“ (zborník z r.1956 Szczegółowa uprawa roślin, „Podrobné pestovanie rastlín“, kol. autorov pod vedením prof. Anatol Listkowski).

Podľa dodnes používaného porekadla „lepszy rydz niż nic“ (vo voľnom preklade: lepší vrabec v hrsti ako holub na streche) je lepšie mať obyčajný „rydz“ (ľaničník) ako vôbec nič. Toto porekadlo tiež svedčí o nesmiernej obľúbenosti uvedenej rastliny.

Rastlina za svoju obľúbenosť vďačí svojej nenáročnosti na pôdu a tiež krátkemu vegetačnému obdobiu, ktoré trvá 70 až 100 dní.

Podľa prof. Tadeusza Zająca sa až do 19. storočia ľaničník pestoval najmä na nekvalitnejších pôdach, kde bol veľmi obľúbenou olejninou a jeho semiačka sa využívali na výrobu oleja z lisovaného ľaničníka (článok v časopise Magazyn Farmerski z júla 2006).

Z rozšírenosti ľaničníka možno usudzovať, že lisovanie oleja bolo slovanským kmeňom žijúcim na území dnešného Poľska známe odjakživa. Tento olej sa konzumoval po stáročia, hoci nebolo známe jeho chemické zloženie.

Tradičná metóda:

Tradičná metóda:

Tradícia získavania oleja lisovaním zo semiačok ľaničníka siaha do dávnych dôb. Na základe archeologických objavov sa zistilo, že postup lisovania oleja zo semiačok ľaničníka poznali už obyvatelia osady Biskupin. Pri vykopávkach archeológovia okrem semiačok ľaničníka objavili aj pozostatky zariadení na lisovanie oleja. Iné archeologické objavy potvrdzujú, že olej zo semiačok ľaničníka sa lisoval aj po zániku lužickej kultúry počas osídľovania územia Poľska slovanskými kmeňmi.

Vo svojej knihe Olejarnia dworska z XVII w („Meštianska olejáreň zo 17. storočia“) H. Samsonowicz podrobne opisuje panské aj sedliacke olejárne a vtedajšie zariadenia používané na lisovanie oleja, ako napríklad klinové lisy a tiež spôsob zatĺkania klinov. Okrem toho sa kniha zmieňuje o obľúbenosti oleja lisovaného zo semiačok ľaničníka medzi poľskými zemanmi. Tieto informácie potvrdzuje tiež výstava strojov a zariadení využívaných na panstvách na lisovanie oleja v Poľnohospodárskom múzeu v Szreniawe.

Olejarnia dworska z XVII w

V knihe H. Olszańského Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Tradičná výroba oleja v Poľsku“) sa možno dočítať o tom, že v 19. storočí sa vplyvom technického rozvoja tradičné zariadenia na lisovanie oleja, ako napríklad mlynčeky, jednoduché drvičky alebo klinové lisy nahrádzali zahrievacími systémami s miešadlami, prístrojmi s viacerými valcami na drvenie semiačok, pákovými lismi a neskôr hydraulickými lismi na závitový, parný, motorový a v súčasnosti elektrický pohon Stroje tohto typu sa používajú dodnes. Základné pravidlo získavania oleja, t. j. najvyššia teplota drvených semiačok nepresahujúca 38 °C, sa nezmenilo.

Tradycyjne olejarstwo w Polsce

Nemennosť postupu výroby nielenže svedčí o tradičnej povahe oleja lisovaného z ľaničníka, ale tiež potvrdzuje výbornú kvalitu tohto postupu.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru

Vzhľadom na špecifický charakter oleja vylisovaného z ľaničníka je potrebné kontrolovať najmä:

kvalitu suroviny používanej na výrobu, t. j.:

| — | čistotu semiačok a |
| --- | --- |

—

čistotu semiačok a

| — | postup drvenia, zahrievania a lisovania semiačok; |
| --- | --- |

—

postup drvenia, zahrievania a lisovania semiačok;

kvalitu hotového výrobku, t. j.:

| — | príznačnú cibuľovú a horčicovú chuť, |
| --- | --- |

—

príznačnú cibuľovú a horčicovú chuť,

| — | príjemnú, čistú vôňu, |
| --- | --- |

—

príjemnú, čistú vôňu,

| — | čírosť tekutiny zlatej až hnedastej farby s malým množstvom usadenín v dolnej časti. |
| --- | --- |

—

čírosť tekutiny zlatej až hnedastej farby s malým množstvom usadenín v dolnej časti.

Kontroly sa budú vykonávať aspoň raz ročne.

4.   Subjekty alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

Subjekty alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Verejný orgán | ☐ Verejný subjekt |
| --- | --- |

☒ Verejný orgán

☐ Verejný subjekt

4.2.   Osobitné úlohy subjektu alebo orgánu

Osobitné úlohy subjektu alebo orgánu

Uvedený kontrolný orgán zodpovedá za kontrolu celej špecifikácie.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY DO REGISTRA

NARIADENIE RADY (ES) Č. 509/2006

NARIADENIE RADY (ES) Č. 509/2006

„KABANOSY“

„KABANOSY“

ES č. PL-TSG-0007-0050-22.01.2007

ES č. PL-TSG-0007-0050-22.01.2007

1.   Názov a adresa skupiny žiadateľov

Názov a adresa skupiny žiadateľov

| Názov: | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Związek „Polskie Mięso“

Adresa:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3.   Špecifikácia výrobku

Špecifikácia výrobku

3.1.   Názov (názvy) na zápis do registra [článok 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Názov (názvy) na zápis do registra [článok 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

„Kabanosy“

Označenie musí obsahovať poznámku „Vyrobené podľa poľskej tradície“ preloženú do jazyka krajiny, kde sa výrobok uvádza na trh.

3.2.   Ide o názov, ktorý

Ide o názov, ktorý

| — | ☐ | je špecifický sám osebe |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny |

—

☐

je špecifický sám osebe

—

☒

vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Názov vyjadruje špecifický charakter výrobku. Slovo „kaban“ alebo od neho odvodená zdrobnenina „kabanek“ sa v 19. stor. používalo v Poľsku a Litve na označenie extenzívne chovaných mladých kŕmnych ošípaných, ktoré sa vykrmovali hlavne zemiakmi, pričom z nich pochádzajúce mäso sa zvyčajne nazývalo „kabanina“. Slovo „kabanos“ je odvodené od názvu, ktorý sa používal na označenie týchto ošípaných.

3.3.   Žiada sa o vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

Žiada sa o vyhradenie názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006

| — | ☐ | Zápis do registra s vyhradením názvu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Zápis do registra bez vyhradenia názvu |

—

☐

Zápis do registra s vyhradením názvu

—

☒

Zápis do registra bez vyhradenia názvu

3.4.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2 – Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktorú sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1 [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

„Kabanosy“ sú podlhovasté, tenké, suché, rovnomerne zvrásnené klobásky, ktoré sú na jednej strane stočené. Sú prehnuté na dve časti a prehyb vykazuje stopy po zavesení.

Klobásky „kabanosy“ majú zvonka tmavočervenú farbu s višňovým nádychom. V priereze je vidno tmavočervené kúsky mäsa a svetlokrémové kúsky tuku.

Povrch klobásky je na dotyk hladký a suchý a rovnomerne zvrásnený.

Klobásky „kabanosy“ sa vyznačujú výraznou chuťou pečeného, nasoleného bravčového mäsa s ľahkou príchuťou rasce, papriky a údenia.

Chemické zloženie:

| — | obsah bielkovín – minimálne 15,0 % |
| --- | --- |

—

obsah bielkovín – minimálne 15,0 %

| — | obsah vody – maximálne 60,0 % |
| --- | --- |

—

obsah vody – maximálne 60,0 %

| — | obsah tuku – maximálne 35,0 % |
| --- | --- |

—

obsah tuku – maximálne 35,0 %

| — | obsah soli – maximálne 3,5 % |
| --- | --- |

—

obsah soli – maximálne 3,5 %

| — | obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 % |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III) a dusičnanov (V) vyjadrený ako NaNO2 – maximálne 0,0125 %

2

Vyššie uvedené chemické zloženie zaručuje tradičnú kvalitu výrobku. Pomer výťažnosti hotových výrobkov k použitému množstvu surového mäsa nesmie presiahnuť 68 %.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1 [článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Suroviny:

Suroviny:

Mäso (100 kg surového mäsa):

| — | bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 30 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy I s obsahom tuku do 15 % – 30 kg

| — | bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 40 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy IIA s obsahom tuku do 20 % – 40 kg

| — | bravčové mäso triedy IIB s obsahom tuku do 40 % – 30 kg |
| --- | --- |

—

bravčové mäso triedy IIB s obsahom tuku do 40 % – 30 kg

Prísady (na 100 kg mäsa):

| — | čierne korenie – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

čierne korenie – 0,15 kg

| — | muškátový orech – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

muškátový orech – 0,05 kg

| — | rasca – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

rasca – 0,07 kg

| — | cukor – 0,2 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,2 kg

Iné prísady:

| — | zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg |
| --- | --- |

—

zmes na nasolenie [zmes kuchynskej soli (NaCl) a dusitanu sodného (NaNO2)] – približne 2 kg

2

Potrava ošípaných, z ktorých pochádza mäso na výrobu klobások „kabanosy“:

Potrava ošípaných, z ktorých pochádza mäso na výrobu klobások „kabanosy“:

Potrava sa vzťahuje na výkrm na mäso a masť. Cieľom je produkcia ošípaných s telesnou hmotnosťou do 120 kg a zvýšeným podielom medzisvalového tuku (viac ako 3 %).

| — | Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie. |
| --- | --- |

—

Na výkrm sa nasadzujú pomaly rastúce plemená, pri ktorých je prostredníctvom príslušného kŕmneho režimu možné dosiahnuť požadovaný podiel medzisvalového tuku. Plemenám nasadzovaným na výkrm chýba gén RN a nositeľom génu RYR 1T je maximálne 20 % populácie.

| — | Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Výkrm by sa mal realizovať v troch fázach – fáza I do približne 60 kg, fáza II do približne 90 kg a fáza III do 120 kg.

| — | Na výkrm zvierat do 90 kg telesnej hmotnosti sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:






  — | ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, tritikale (hybrid pšenice a raže) alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z odrôd ovsa nahého predstavujú až 30 % krmivovej zmesi, |
| --- | --- | --- |

—

Na výkrm zvierat do 90 kg telesnej hmotnosti sa používajú dva druhy krmivových zmesí (dávok), ktoré obsahujú:

—

ako energetické zložky: obilninový šrot – z pšenice, jačmeňa, raže, ovsa, tritikale (hybrid pšenice a raže) alebo kukurice. Kukuričný šrot a šrot z odrôd ovsa nahého predstavujú až 30 % krmivovej zmesi,

| — | ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot z lupiny, bôbu obyčajného a hrachu, extrahovaný sójový šrot, extrahovaný šrot z repky olejky, lisované semená repky olejky, krmivové droždie alebo sušené zelené krmivo.

| — | Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:






  — | ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a tritikale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať, |
| --- | --- | --- |

—

Krmivové zmesi (dávky) pre zvieratá od 90 do 120 kg obsahujú:

—

ako energetické zložky: šrot z pšenice, jačmeňa, raže a tritikale. Kukuričný šrot a šrot z nahých odrôd ovsa sa v zmesiach (dávkach) nesmú používať,

| — | ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obecný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo. |
| --- | --- |

—

ako bielkovinové zložky: šrot zo strukovín (lupina, bôb obecný a hrach) extrahovaný sójový šrot, lisované semená repky olejky alebo extrahovaný šrot z repky olejky a sušené zelené krmivo.

| — | Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku. |
| --- | --- |

—

Počas celého cyklu výkrmu však v krmivových zmesiach (dávkach) v žiadnom prípade nie je možné použiť: rastlinné oleje, krmivo živočíšneho pôvodu, napr. sušené mlieko, sušenú srvátku, rybiu múčku.

| — | Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej fáze. |
| --- | --- |

—

Obsah využiteľnej energie (VE) v zmesiach je počas všetkých fáz výkrmu 12 –13 MJ VE/kg zmesi. Obsah bielkovín v zmesiach by mal byť približne 16 – 18 % počas prvej fázy výkrmu, 15 – 16 % počas druhej fázy výkrmu a približne 14 % v záverečnej fáze.

| — | Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva. |
| --- | --- |

—

Dávky na výkrm môžu pozostávať len zo zmesí jadrového krmiva ako takého, alebo zmesí jadrového krmiva a objemového krmiva, t. j. zemiakov a zeleného krmiva.

Fázy výroby klobások „kabanosy“:

Fázy výroby klobások „kabanosy“:

| Fáza 1 | – | Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Fáza 2 | – | Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie. |
| Fáza 3 | – | Mäso triedy I sa nakrája na kúsky veľkosti asi 10 mm, mäso triedy IIA a triedy IIB na kúsky veľkosti asi 8 mm. |
| Fáza 4 | – | Zmiešanie všetkých mäsových zložiek a korenín: čierneho korenia, muškátového orieška, rasce a cukru. |
| Fáza 5 | – | Napĺňanie do tenkých ovčích čriev s priemerom 20 – 22 mm a stočenie na jednej strane na asi 25 cm dlhé klobásky. |
| Fáza 6 | – | Zavesenie pri teplote maximálne 30 °C na dve hodiny. Predsušenie povrchu, „rozloženie“ jednotlivých zložiek vo vnútri klobásky. |
| Fáza 7 | – | Sušenie povrchu a tradičné zaúdenie horúcim dymom (na asi 150 minút) a pečenie, pokiaľ teplota vo vnútri klobások nedosiahne aspoň 70 °C. |
| Fáza 8 | – | „Kabanosy“ sa asi na hodinu nechajú v ďalej už nevykurovanej udiarni, následne sa nechajú vychladnúť na voľnom vzduchu, resp. sa nechajú ďalej chladiť, až pokiaľ ich teplota neklesne pod 10 °C. |
| Fáza 9 | – | Sušenie pri teplote 14 – 18 °C a 80 % vlhkosti vzduch počas 3 – 5 dní, až pokiaľ sa nedosiahne požadovaná výťažnosť (maximálne 68 %). |

Fáza 1

–

Prípravné nakrájanie všetkých mäsových zložiek. Zabezpečenie jednotnej veľkosti všetkých kúskov mäsa (priemer približne 5 cm).

Fáza 2

–

Tradičné nasolenie (suchá metóda) na asi 48 hodín prostredníctvom použitia zmesi na nasolenie.

Fáza 3

–

Mäso triedy I sa nakrája na kúsky veľkosti asi 10 mm, mäso triedy IIA a triedy IIB na kúsky veľkosti asi 8 mm.

Fáza 4

–

Zmiešanie všetkých mäsových zložiek a korenín: čierneho korenia, muškátového orieška, rasce a cukru.

Fáza 5

–

Napĺňanie do tenkých ovčích čriev s priemerom 20 – 22 mm a stočenie na jednej strane na asi 25 cm dlhé klobásky.

Fáza 6

–

Zavesenie pri teplote maximálne 30 °C na dve hodiny. Predsušenie povrchu, „rozloženie“ jednotlivých zložiek vo vnútri klobásky.

Fáza 7

–

Sušenie povrchu a tradičné zaúdenie horúcim dymom (na asi 150 minút) a pečenie, pokiaľ teplota vo vnútri klobások nedosiahne aspoň 70 °C.

Fáza 8

–

„Kabanosy“ sa asi na hodinu nechajú v ďalej už nevykurovanej udiarni, následne sa nechajú vychladnúť na voľnom vzduchu, resp. sa nechajú ďalej chladiť, až pokiaľ ich teplota neklesne pod 10 °C.

Fáza 9

–

Sušenie pri teplote 14 – 18 °C a 80 % vlhkosti vzduch počas 3 – 5 dní, až pokiaľ sa nedosiahne požadovaná výťažnosť (maximálne 68 %).

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Špecifický charakter klobások „kabanosy“ vyplýva z týchto vlastností typických pre tento výrobok:

| — | jemnosti, šťavnatosti, ako aj špecifických vlastností mäsa, |
| --- | --- |

—

jemnosti, šťavnatosti, ako aj špecifických vlastností mäsa,

| — | výnimočnej chuti a vône, |
| --- | --- |

—

výnimočnej chuti a vône,

| — | jednotného charakteristického tvaru. |
| --- | --- |

—

jednotného charakteristického tvaru.

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Jemnosť, šťavnatosť, ako aj špecifické vlastnosti mäsa:

Bravčové mäso, ktoré pochádza z ošípaných pomaly rastúcich plemien vykŕmených na telesnú hmotnosť približne 120 kg, a ktoré vykazuje genetické vlastnosti popísané v bode 3.6, predstavuje podstatnú zložku klobások „kabanosy“, ktorá ovplyvňuje ich špecifický charakter. Dodržanie týchto požiadaviek vedie k dosiahnutiu podielu medzisvalového tuku presahujúceho 3 %, ktorý zaručuje chuťové a technologické vlastnosti mäsa, ktoré sú nevyhnutné pre výrobu klobások „kabanosy“. Použitie takýchto surovín a dodržiavanie tradičnej metódy výroby, konkrétnej v jej jednotlivých fázach: nakrájaní, nasolení a údení, zaručuje, že klobásky „kabanosy“ sú výnimočne jemné a šťavnaté. Ďalším charakteristickým znakom klobások „kabanosy“ je, že pri ich prelomení zreteľne počuť puknutie – čo je spôsobené krehkosťou mäsa a spôsobom prípravy týchto klobások, najmä sušením a údením.

Výnimočná chuť a vôňa:

Výnimočná chuť a vôňa:

Práve chuť a vôňa sú znakmi, ktoré klobásky „kabanosy“ odlišujú od iných klobások. Vznikajú vďaka tomu, že pri výrobe sa v špecifickom pomere používajú starostlivo vybrané koreniny – čierne korenie, muškátový oriešok, rasca a cukor – a takisto vďaka špeciálnemu postupu údenia, ktorý ďalej zvýrazňuje chuťové prednosti výrobku.

Jednotný charakteristický tvar:

Jednotný charakteristický tvar:

Špecifický charakter klobások „kabanosy“ je spojený najmä s ich jedinečným tvarom. „Kabanosy“ sú podlhovasté, tenké, suché, rovnomerne zvrásnené klobásky, ktoré sú na jednej strane stočené.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]

Tradičná metóda výroby a zloženie:

Tradičná metóda výroby a zloženie:

„Kabanosy“ – tenké, zaúdené, suché bravčové klobásky v ovčích črevách – sa na území Poľska bežne jedávali už v 20. a 30 rokoch 20. storočia. Vyrábali sa v malých miestnych mäsiarstvach pod rovnakým názvom, avšak v rôznych regionálnych variantoch. Hlavný rozdiel spočíval v použitých koreninách, ale aj kvalite klobások ako takých. Kuchárske knihy a publikácie zaoberajúce sa výživou z daného obdobia, ako napr. kniha „Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym“, ktorej autorkou je M. Karczewska a ktorá vyšla v roku 1937 vo Varšave, prispeli k rozšíreniu receptúry a zjednoteniu postupov výroby klobások „kabanosy“, a tým k posilneniu ich názvu ako značky a zlepšeniu kvality. Zvláštnou prednosťou týchto klobások bola popri ich chuti aj dlhšia trvanlivosť, ktorú bolo možné dosiahnuť vďaka konzervačným postupom, konkrétne údeniu a sušeniu.

Po roku 1945 došlo v snahe zlepšiť kvalitu výrobku k zavedeniu výrobných noriem. „Kabanosy“ boli oficiálne uvedené na trh uznesením Ministerstva pre zásobovanie, priemysel a obchod z 15. septembra 1948 (Zbierka zákonov 1948, č. 44, bod 334). Nasledovala štandardizácia technologicko-výrobného postupu (podľa normy č. RN 54/MPMIM1 Mięs-56 z 30. decembra 1954) a v roku 1964 vydala Poľská centrála pre mäsový priemysel so sídlom vo Varšave jednotnú receptúru na výrobu klobások „kabanosy“ zakladajúcu sa na tradičných metódach výroby (Interné nariadenia č. 21).

Klobásky „kabanosy“ sa tešili veľkej obľube najmä počas obdobia Poľskej ľudovej republiky (1945 – 1989), keď ich kupovali naozaj všetci. Pri oslavách nesmeli chýbať na žiadnom slávnostne prestretom stole, ale rovnako sa hodili aj ako proviant na cesty, ako dar alebo chuťovka k vodke. Popri šunke a slanine sa ako poľská špecialita aj vyvážali.

Tradičná východisková surovina – bravčové mäso:

Tradičná východisková surovina – bravčové mäso:

Klobásky „kabanosy“ sa vyrábajú zo špeciálne vykrmovaných ošípaných, ktoré sa v minulosti nazývali „kabany“. Slovo „kaban“ sa objavuje aj v epose poľského národného barda Adama Mickiewicza „Pán Tadeáš“ z roku 1834. Slovo pôvodne označovalo diviaka, kŕmnu ošípanú, dokonca i koňa, avšak už v 19. stor. sa všeobecne používalo na označenie dobre vykŕmenej, statnej, mladej kŕmnej ošípanej, ako sa uvádza v 13. zväzku encyklopédie „Encyklopedyja Powszechna“ z roku 1863. Kŕmne ošípané sa špeciálne vykrmovali, aby sa získalo jemné prvotriedne mäso s vysokým obsahom medzisvalového tuku, čo dodávalo z neho vyrobeným výrobkom výraznú, špecifickú chuť, jemnosť a šťavnatosť. Rozšíreným slovom bolo taktiež slovo „kabanina“ odvodené od slova „kaban“, ktoré sa podľa definície uvedenej v Slovníku poľského jazyka, ktorý vyšiel v roku 1861 vo Vilniuse, zvyčajne používalo na označenie bravčového mäsa.

Obsah medzisvalového tuku v mäse ošípaných chovaných na výrobu klobások „kabanosy“ musí byť minimálne 3 %, t. j. mäso musí byť „mramorované“, aby klobásky získali požadovanú jemnosť, šťavnatosť, ako aj svoju vynikajúcu chuť. Použitie takéhoto mäsa má rozhodujúci vplyv na kvalitu a špecifický charakter hotového výrobku a je v súlade s tradičnou metódou výroby.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2007]

Vzhľadom na špecifický charakter klobások „kabanosy“ kontrolám podlieha najmä:

| 1. | Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane:






  — | technologickej vhodnosti mäsa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kvalita surovín použitých v rámci procesu výroby (bravčové mäso, koreniny) vrátane:

—

technologickej vhodnosti mäsa,

| — | druhu krmív použitých pri výkrme, |
| --- | --- |

—

druhu krmív použitých pri výkrme,

| — | doby nasolenia, |
| --- | --- |

—

doby nasolenia,

| — | korenín použitých počas procesu výroby klobások „kabanosy“ a pomeru, v ktorom sa používajú. |
| --- | --- |

—

korenín použitých počas procesu výroby klobások „kabanosy“ a pomeru, v ktorom sa používajú.

| 2. | Proces údenia klobások „kabanosy“
  Počas kontroly je potrebné preveriť:






  — | zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení, |
| --- | --- | --- |

2.

Proces údenia klobások „kabanosy“

Počas kontroly je potrebné preveriť:

—

zachovanie teploty pri tradičnom údení horúcim dymom a teploty pri ďalšom tepelnom pôsobení,

| — | zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom, |
| --- | --- |

—

zachovanie doby a teploty pri opakovanom údení studeným dymom,

| — | použitie bukových hoblín pri údení studeným dymom. |
| --- | --- |

—

použitie bukových hoblín pri údení studeným dymom.

| 3. | Kvalita hotového výrobku:






  — | obsah bielkovín, |
| --- | --- | --- |

3.

Kvalita hotového výrobku:

—

obsah bielkovín,

| — | obsah vody, |
| --- | --- |

—

obsah vody,

| — | obsah tuku, |
| --- | --- |

—

obsah tuku,

| — | obsah chloridu sodného, |
| --- | --- |

—

obsah chloridu sodného,

| — | obsah dusičnanov (III a V), |
| --- | --- |

—

obsah dusičnanov (III a V),

| — | chuť a vôňa. |
| --- | --- |

—

chuť a vôňa.

| 4. | Tvar výrobku |
| --- | --- |

4.

Tvar výrobku

Frekvencia kontrol

Frekvencia kontrol

Kontroly vo vyššie uvedených fázach výroby sa vykonajú raz za dva mesiace. Pri riadnom priebehu všetkých fáz výroby sa môže frekvencia kontrol znížiť na dve kontroly ročne.

V prípade výskytu nezrovnalostí v rámci ktorejkoľvek fázy výroby sa frekvencia kontrol v rámci danej fázy musí zvýšiť (na jednu kontrolu za dva mesiace). Kontroly v rámci ostatných fáz výroby je naďalej možné vykonávať raz za šesť mesiacov.

4.   Úrady alebo orgány, ktoré overujú dodržiavanie špecifikácie výrobku

Úrady alebo orgány, ktoré overujú dodržiavanie špecifikácie výrobku

4.1.   Názov a adresa

Názov a adresa

| Názov: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresa: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa (Varšava) |
| POLSKA/POĽSKO |

Názov:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa (Varšava)

POLSKA/POĽSKO

Tel.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Verjný | ☐ Súkromný |
| --- | --- |

☒ Verjný

☐ Súkromný

4.2.   Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Osobitné úlohy úradu alebo orgánu

Vyššie uvedený orgán nesie zodpovednosť za kontroly celej špecifikácie.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1).

1

(2)  EÚ č. PL-TSG-0107-01407 – 22. 12. 2015.

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 729/2008 z 28. júla 2008, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do Registra zaručených tradičných špecialít [Czwórniak (ZTŠ), Dwójniak (ZTŠ), Półtorak (ZTŠ), Trójniak (ZTŠ)] (Ú. v. EÚ L 200, 29.7.2008, s. 6).

3

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 379/2011 z 18. apríla 2011, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Kiełbasa jałowcowa (ZTŠ)] (Ú. v. EÚ L 103, 19.4.2011, s. 2).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 382/2011 z 18. apríla 2011, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Kiełbasa myśliwska (ZTŠ)] (Ú. v. EÚ L 103, 19.4.2011, s. 6).

Vykonávacie nariadenie Komisie (ES) č. 506/2009 z 15. júna 2009, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Olej rydzowy (ZTŠ)] (Ú. v. EÚ L 151, 16.6.2009, s. 26).

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1044/2011 z 19. októbra 2011, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Kabanosy (ZTŠ)] (Ú. v. EÚ L 275, 20.10.2011, s. 16).

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 509/2006 z 20. marca 2006 o zaručených tradičných špecialitách z poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 1). Nariadenie zrušené a nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

4

(5)  Półtorak, ES č. PL/TSG/007/0034/06.09.2005 (Ú. v. EÚ C 267, 9.11.2007, s. 40).

5

Dwójniak, ES č. PL/TSG/007/036/06.09.2005 (Ú. v. EÚ C 268, 10.11.2007, s. 22).

Trójniak, ES č. PL/TSG/007/0033/06.09.2005 (Ú. v. EÚ C 265, 7.11.2007, s. 29).

Czwórniak, ES č. PL/TSG/007/0035/06.09.2006 (Ú. v. EÚ C 266, 8.11.2007, s. 27).

Kiełbasa jałowcowa, ES č. PL-TSG-007-0047-05.12.2006 (Ú. v. EÚ C 158, 11.7.2009, s. 24).

Kiełbasa myśliwska, ES č. PL-TSG-0007-0053-19.03.2007 (Ú. v. EÚ C 160, 14.7.2009, s. 12).

Olej rydzowy, ES č. PL-STG-007-0049-28.12.2006 (Ú. v. EÚ C 244, 25.9.2008, s. 27).

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

6

---

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/44

---

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 188/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZMENU

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006 o

ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

ŽIADOSŤ O ZMENU V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„GORGONZOLA“

ES č. IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

| — | ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis výrobku |
| — | ☐ | Zemepisná oblasť |
| — | ☒ | Dôkaz o pôvode |
| — | ☒ | Spôsob výroby |
| — | ☐ | Súvislosť |
| — | ☒ | Označovanie |
| — | ☐ | Vnútroštátne požiadavky |
| — | ☒ | Iné [zmena pravidiel balenia] |

—

☐

Názov výrobku

—

☒

Opis výrobku

—

☐

Zemepisná oblasť

—

☒

Dôkaz o pôvode

—

☒

Spôsob výroby

—

☐

Súvislosť

—

☒

Označovanie

—

☐

Vnútroštátne požiadavky

—

☒

Iné [zmena pravidiel balenia]

2.   Druh zmeny (zmien)

| — | ☒ | Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie, ktorá si nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] |
| — | ☐ | Dočasná zmena špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006] |

—

☒

Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia

—

☐

Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie

—

☐

Zmena špecifikácie, ktorá si nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006]

—

☐

Dočasná zmena špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3.   Zmena (zmeny)

Opis výrobku

Výrobok sa nezmenil. Vypúšťa sa však prídavné meno „mäkký“, keďže presne neopisuje všetky typy syra „Gorgonzola“. Medzi mäkké syry nemožno zaradiť najmä jeho pikantný druh. Preto je nesprávne používať výraz „mäkký“ na označenie všetkých typov syra „Gorgonzola“ a mohlo by to spôsobiť zmätok pri oficiálnych kontrolách súladu so špecifikáciou v prípade pikantného typu. Prídavné meno „tučný“ sa takisto vypúšťa, lebo v časti 3.2 jednotného dokumentu sa špecifikuje minimálny percentuálny podiel tuku v sušine, v dôsledku čoho je použitie tohto prídavného mena nadbytočné.

V platnej špecifikácii sa farba cesta opisuje ako „modrozelená“, ale v rámci zmeny sa stanovuje, že môže byť aj „sivomodrá“, aby sa úplne opísali všetky možné farby rôznych typov syra „Gorgonzola“. Hoci je charakteristickou farbou cesta modrozelená, tvorba živej aeróbnej plesne v priebehu zrenia môže syru dodať farbu, ktorá sa ľudskému oku môže javiť ako sivomodrá. Ak by sa v špecifikácii nestanovovalo, že syr môže byť sivomodrej farby, takisto by to mohlo spôsobiť zmätok pri oficiálnych kontrolách, ktorými sa má určiť, či je farba cesta v súlade so špecifikáciou.

Minimálne obdobie zrenia stanovené v platnej špecifikácii sa rôzni v závislosti od typu syra „Gorgonzola“, a preto sa z nej vypúšťa nevhodný všeobecný odkaz na minimálne obdobie zrenia 50 dní.

Výrobok sa nezmenil. Informácia, že chuť závisí výlučne od dĺžky obdobia zrenia, je však nesprávna, a preto sa vypúšťa, keďže na chuť môžu mať, hoci v menšej miere, vplyv aj iné faktory, ako je hmotnosť bochníka.

Rôzne typy syra „Gorgonzola“ sa vhodnejšie rozlišujú na základe hmotnosti, chuti a dĺžky zrenia. Predchádzajúce rozdelenie, ktoré sa zaviedlo zmenou zaregistrovanou v roku 2009, môže byť zavádzajúce, lebo sa zdá, že je založené výlučne na rozmeroch syra s použitím výrazov „veľký“, „stredný“ a „malý“. Preto sa v záujme väčšej jasnosti spresnilo, že syry sa nerozdeľujú len na základe hmotnosti, ale aj chuti a obdobia zrenia. Zdá sa, že použitie výrazov „jemný typ“, „pikantný typ“ a „malý bochník, pikantný typ“ je na účely špecifikácie vhodnejšie na jednoduché rozlišovanie rôznych typov syra „Gorgonzola“. „Jemný typ“ zodpovedá „veľkému“ bochníku uvedenému v prechádzajúcom rozdelení. Výraz „mierne pikantný“ sa vypúšťa, lebo nie je vhodný, keďže tento syr má „jemnú chuť“, ako sa uvádza v špecifikácii. „Pikantný“ typ zodpovedá „stredne veľkému bochníku“ z predchádzajúceho rozdelenia. „Malý bochník, pikantný typ“ sa v predchádzajúcom rozdelení uvádzal ako „malý bochník“.

Minimálne a maximálne rozmery bochníkov sa mierne upravujú, aby odzrkadľovali skutočnú výrobu, keďže objem môže vzrásť alebo sa zmenšiť v závislosti od obsahu vlhkosti v syre.

Dopĺňa sa maximálne trvanie obdobia zrenia (pozri časť „Spôsob výroby“).

Rôzne typy syra „Gorgonzola“ sa preto rozlišujú na základe hmotnosti, chuti a dĺžky zrenia:

| — | veľký bochník, jemný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, jemná chuť a obdobie zrenia minimálne 50 dní a maximálne 150 dní, |
| --- | --- |

—

veľký bochník, jemný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, jemná chuť a obdobie zrenia minimálne 50 dní a maximálne 150 dní,

| — | veľký bochník, pikantný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 80 dní a maximálne 270 dní, |
| --- | --- |

—

veľký bochník, pikantný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 80 dní a maximálne 270 dní,

| — | malý bochník, pikantný typ: hmotnosť 5,5 až do 9 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 60 dní a maximálne 200 dní. |
| --- | --- |

—

malý bochník, pikantný typ: hmotnosť 5,5 až do 9 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 60 dní a maximálne 200 dní.

Dôkaz o pôvode

Aby sa zaručila pravosť syra „Gorgonzola“, môže sa tento výrobok uvádzať na trh vcelku, vodorovne rozrezaný na polovice alebo na menšie kusy zabalené do hliníkovej fólie s vyrazeným označením.

S cieľom zachovať kvalitu, zaručiť pôvod a zabezpečiť kontrolu sa po certifikácii oprávneného kontrolného orgánu alebo iného orgánu povereného na tento účel môže syr „Gorgonzola“ uvádzať na trh aj ako spotrebiteľsky balený porciovaný syr bez hliníkovej fólie s vyrazeným označením.

Spôsob výroby

Teplota a úroveň relatívnej vlhkosti v priestoroch, kde syr zreje, sa mierne upravujú, aby sa zohľadnili inovácie zariadení na zrenie syra a súvisiacich technológií, ktoré zlepšujú kvalitatívne vlastnosti syra „Gorgonzola“.

Dopĺňa sa maximálne obdobie zrenia, keďže ďalšie zrenie by predstavovalo vážne riziko, že výrobok stratí svoje osobité a organoleptické vlastnosti.

Označovanie

Aby sa uľahčilo overovanie súladu so špecifikáciou, a najmä aby sa spotrebiteľom umožnilo informovane sa rozhodnúť aj v prípade, že sa výrobok balí v maloobchodnej predajni na požiadanie spotrebiteľa, zavádza sa povinnosť, aby sa na hliníkovej fólii s vyrazeným označením na veľkých aj malých bochníkoch pikantného typu syra „Gorgonzola“, poloviciach vodorovne rozrezaného syra a porciovanom syre uvádzalo slovo „piccante“ (pikantný).

Takisto s cieľom uľahčiť overovanie súladu so špecifikáciou, a najmä umožniť spotrebiteľom informované rozhodovanie, sa zavádza povinnosť, aby sa na primárnom obale spotrebiteľsky baleného porciovaného syra odrezaného z veľkých a malých bochníkov pikantného syra „Gorgonzola“ uvádzalo slovo „piccante“ (pikantný).

Iné

Aby sa zachovala kvalita, zaručil pôvod a zabezpečila kontrola spotrebiteľsky baleného porciovaného syra „Gorgonzola“ uvádzaného na trh, v novom znení sa stanovuje, že krájanie a balenie porciovaného syra musí podliehať certifikácii oprávneného kontrolného orgánu alebo iného orgánu povereného na tento účel, a toto ustanovenie sa odôvodňuje. Dôvodom je, že mechanické krájanie bochníkov a polovíc vodorovne rozrezaného syra zabalených do hliníkovej fólie s vyrazeným označením nie je možné z dôvodov bezpečnosti potravín, a tak vzhľadom na to, že na boku bochníka syra „Gorgonzola“ sa nenachádza žiadne označenie, musí pôvod porciovaného syra bez hliníkovej fólie overiť kontrolný orgán. To maloobchodníkom nebráni porciovať a baliť syr ručne na požiadanie spotrebiteľa alebo na účely priameho predaja. Maloobchodníci hliníkovú fóliu s vyrazeným označením, v ktorej sú bochníky a polovice syra zabalené, pred krájaním nožom neodstraňujú a nepredstavuje to nebezpečenstvo z hľadiska bezpečnosti potravín. Navyše takéto úkony v zásade musia vykonávať maloobchodníci za prítomnosti spotrebiteľa alebo o to spotrebiteľ aspoň môže požiadať, najmä aby skontroloval, že použitý bochník alebo polovica syra boli zabalené v hliníkovej fólii s vyrazeným označením. Povoliť by sa malo aj to, aby maloobchodníci ručne krájali bochníky alebo polovice syra zabaleného do hliníkovej fólie s vyrazeným označením na účely priameho predaja spotrebiteľsky baleného výrobku za predpokladu, že na takto porciovanom syre vždy zostane časť fólie ako záruka pravosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (3)

„GORGONZOLA“

ES č. IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov

„Gorgonzola“.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko.

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode

„Gorgonzola“ je syr s modrou plesňou, ktorý sa vyrába výhradne z pasterizovaného plnotučného kravského mlieka, ktorý má homogénne, biele a bledožlté tepelne nespracované cesto s charakteristickými modrozelenými a/alebo sivomodrými žilkami, ktoré sú dôsledkom tvorby plesne (mramorovanie).

Syr „Gorgonzola“ má tieto vlastnosti:

—   tvar:

tvar

| — | valcovitý, s plochými koncami a rovnou bočnou stenou, |
| --- | --- |

—

valcovitý, s plochými koncami a rovnou bočnou stenou,

| — | rozmery: minimálna výška bočnej steny 13 cm, priemer 20 až 32 cm, |
| --- | --- |

—

rozmery: minimálna výška bočnej steny 13 cm, priemer 20 až 32 cm,

| — | rozdelenie na základe hmotnosti, chuti a zrenia:






  1. | veľký bochník, jemný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, jemná chuť a obdobie zrenia minimálne 50 dní a maximálne 150 dní, |
| --- | --- | --- |

—

rozdelenie na základe hmotnosti, chuti a zrenia:

1.

veľký bochník, jemný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, jemná chuť a obdobie zrenia minimálne 50 dní a maximálne 150 dní,

| 2. | veľký bochník, pikantný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 80 dní a maximálne 270 dní, |
| --- | --- |

2.

veľký bochník, pikantný typ: hmotnosť 9 až 13,5 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 80 dní a maximálne 270 dní,

| 3. | malý bochník, pikantný typ: hmotnosť 5,5 až do 9 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 60 dní a maximálne 200 dní, |
| --- | --- |

3.

malý bochník, pikantný typ: hmotnosť 5,5 až do 9 kg, výrazná pikantná chuť a obdobie zrenia minimálne 60 dní a maximálne 200 dní,

—   kôra: sivej a/alebo ružovej farby, nejedlá,

kôra

—   cesto: homogénne, biele a bledožlté s plesňou (mramorovaním), ktorá vytvára charakteristické modrozelené a/alebo sivomodré žilky,

cesto

—   obsah tuku v sušine: minimálne 48 %.

obsah tuku v sušine

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Plnotučné kravské mlieko, teľacie syridlo, soľ.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Za rok aspoň 50 % sušiny v krmive kráv pochádza z oblasti výroby.

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Vo vymedzenej zemepisnej oblasti prebieha produkcia mlieka a jeho spracovanie a zrenie syra, ktorý sa má predávať ako „Gorgonzola“, ako aj pripevňovanie identifikačných označení stanovených ďalej v časti 3.7.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Syr „Gorgonzola“ sa môže uvádzať na trh vcelku, vodorovne rozrezaný na polovice alebo na menšie kusy zabalené do hliníkovej fólie s vyrazeným označením.

Syr „Gorgonzola“ sa po certifikácii oprávneným kontrolným orgánom alebo iným orgánom povereným na tento účel môže uvádzať na trh aj ako spotrebiteľsky balený porciovaný syr bez hliníkovej fólie s vyrazeným označením. Aby sa zachovala kvalita, zaručil pôvod a zabezpečila kontrola spotrebiteľsky baleného porciovaného syra „Gorgonzola“, ktorý sa uvádza na trh, porciovanie a balenie musí podliehať certifikácii oprávneného kontrolného orgánu alebo iného orgánu povereného na tento účel. Dôvodom je, že mechanické krájanie bochníkov a polovíc vodorovne rozrezaného syra zabalených do hliníkovej fólie s vyrazeným označením nie je možné z dôvodov bezpečnosti potravín, a tak vzhľadom na to, že na boku bochníka syra „Gorgonzola“ sa nenachádza žiadne označenie, musí pôvod porciovaného syra bez hliníkovej fólie overiť kontrolný orgán.

Syr „Gorgonzola“ sa môže nakrájať a zabaliť v maloobchodnej predajni na požiadanie spotrebiteľa za predpokladu, že je viditeľná hliníková fólia s vyrazeným označením. Syr „Gorgonzola“ sa takisto môže nakrájať a zabaliť v maloobchodnej predajni na účely priameho predaja za predpokladu, že časť hliníkovej fólie s vyrazeným označením vždy zostane na porciovanom výrobku ako záruka jeho pravosti.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Špecifické pravidlá označovania

Bochník syra „Gorgonzola“ sa rozlišuje dvoma identifikačnými označeniami, ktoré sa pripevňujú vo vymedzenej zemepisnej oblasti, a to:

| — | v čase výroby sa na každú plochú stenu syra pripevní identifikačná značka s identifikačným číslom mliekarne (pozri obrázok 1);

  Obrázok 1 |
| --- | --- |

—

v čase výroby sa na každú plochú stenu syra pripevní identifikačná značka s identifikačným číslom mliekarne (pozri obrázok 1);

Obrázok 1

Obrázok 1

| — | keď výrobok dosiahne požadované vlastnosti, aby bol uvoľnený na spotrebu, bochníky syra, bochníky vodorovne rozrezané na polovice, ako aj porciovaný syr podliehajúci ustanoveniam o spotrebiteľsky balenom porciovanom syre v časti 3.6., sa zabalia do hliníkovej fólie s vyrazeným identifikačným označením (pozri obrázok 2); na tejto hliníkovej fólii sa nachádza aj označenie CHOP „Gorgonzola“ so symbolom EÚ; v prípade veľkých a malých bochníkov, bochníkov vodorovne rozrezaných na polovice a porciovaného pikantného syra „Gorgonzola“ sa na hliníkovej fólii s vyrazeným označením vedľa označenia CHOP „Gorgonzola“ alebo pod ním uvádza slovo „piccante“, a to menším typom písma, ako je písmo, ktoré sa použilo na uvedené označenie.

  Obrázok 2 |
| --- | --- |

—

keď výrobok dosiahne požadované vlastnosti, aby bol uvoľnený na spotrebu, bochníky syra, bochníky vodorovne rozrezané na polovice, ako aj porciovaný syr podliehajúci ustanoveniam o spotrebiteľsky balenom porciovanom syre v časti 3.6., sa zabalia do hliníkovej fólie s vyrazeným identifikačným označením (pozri obrázok 2); na tejto hliníkovej fólii sa nachádza aj označenie CHOP „Gorgonzola“ so symbolom EÚ; v prípade veľkých a malých bochníkov, bochníkov vodorovne rozrezaných na polovice a porciovaného pikantného syra „Gorgonzola“ sa na hliníkovej fólii s vyrazeným označením vedľa označenia CHOP „Gorgonzola“ alebo pod ním uvádza slovo „piccante“, a to menším typom písma, ako je písmo, ktoré sa použilo na uvedené označenie.

Obrázok 2

Obrázok 2

Spotrebiteľsky balený porciovaný syr odrezaný z bochníka

Na primárnom obale spotrebiteľsky baleného porciovaného syra „Gorgonzola“ sa v hlavnom zornom poli nachádzajú tieto označenia:

| — | označenie CHOP „Gorgonzola“ sprevádzané symbolom CHOP EÚ, |
| --- | --- |

—

označenie CHOP „Gorgonzola“ sprevádzané symbolom CHOP EÚ,

| — | v prípade výrobkov odrezaných z veľkých alebo malých bochníkov pikantného syra „Gorgonzola“ slovo „piccante“ uvedené menšími písmenami vedľa označenia CHOP „Gorgonzola“ alebo pod ním. |
| --- | --- |

—

v prípade výrobkov odrezaných z veľkých alebo malých bochníkov pikantného syra „Gorgonzola“ slovo „piccante“ uvedené menšími písmenami vedľa označenia CHOP „Gorgonzola“ alebo pod ním.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Vymedzená zemepisná oblasť zahŕňa celé územie týchto provincií:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Miláno, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Miláno, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

Patria do nej aj tieto obce v provincii Alessandria:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino a Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino a Frassineto Po.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory súvisia s klimatickými podmienkami vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ktoré podporujú hojnosť kvalitného krmiva pre dojnice, ako aj tvorbu mikrobiologických kultúr určujúcich organoleptické vlastnosti a sfarbenie syra. Pokiaľ ide o ľudské faktory, okrem historického významu syra pre miestne hospodárstvo treba poukázať aj na to, že zložité úkony v rámci výroby syra „Gorgonzola“, sú založené na tradičných remeselných syrárskych technikách: naočkovanie mlieka mliečnymi enzýmami a suspenzia spór Penicillium a vybraných kvasiniek, ako aj pridanie teľacieho syridla pri ideálnej teplote, suché solenie a charakteristické prepichovanie cesta počas zrenia sa už celé storočia vo vymedzenej zemepisnej oblasti odovzdávajú z generácie na generáciu.

Penicillium

5.2.   Špecifickosť výrobku

Špecifickosť výrobku

Syr „Gorgonzola“ má homogénne, biele a bledožlté surové cesto s charakteristickými modrozelenými a/alebo sivomodrými žilkami, ktoré sú dôsledkom tvorby plesne (mramorovanie).

Chuť sa rôzni od jemnej po výrazne štipľavú v závislosti od rozličných faktorov, najmä dĺžky obdobia zrenia.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Hojnosť kvalitného krmiva pre dojnice a tradičné syrárske techniky, najmä naočkovanie syra spórami Penicillium, suché solenie a prepichovanie cesta počas zrenia, zabezpečujú organoleptické vlastnosti a sfarbenie syra „Gorgonzola“.

Penicillium

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2016 (4))

4

Konsolidované znenie špecifikácie výrobku je dostupné na internete: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo

prejdite priamo na domovskú stránku ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it), kliknite na časť „Prodotti DOP IGP“ (v pravom hornom rohu obrazovky), potom na časť „Prodotti DOP IGP STG“ (na ľavej strane obrazovky) a nakoniec na časť „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

2

(3)  Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

---

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/50

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 188/08)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ (KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG)

ES č.: TH-PGI-0005-01115 – 27.5.2013

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ (Khao Sangyod Muang Phatthalung).

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Thajské kráľovstvo.

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung sa pestuje z odrody Sangyod Phatthalung, pričom ide o ryžu pestovanú v nížinách, ktorá je citlivá na fotoperiódu. Seje, pestuje, zbiera, bieli, balí a označuje sa v provincii Phatthalung na juhu Thajska, odkiaľ aj pochádza. Zrná ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung sa nelepia, sú ľahké, malé, štíhle a jemne aromatické. Môže ísť o nelúpanú ryžu, hnedú ryžu alebo polobielenú ryžu.

Fyzikálne vlastnosti

| — | Nelúpaná ryža má slamenú farbu. |
| --- | --- |

—

Nelúpaná ryža má slamenú farbu.

| — | Farebná škála hnedej ryže sa pohybuje od červenej po tmavočervenú na tom istom zrnku. |
| --- | --- |

—

Farebná škála hnedej ryže sa pohybuje od červenej po tmavočervenú na tom istom zrnku.

| — | Polobielená ryža je svetločervená. |
| --- | --- |

—

Polobielená ryža je svetločervená.

| — | Zrnká sú dlhé, štíhle a malé. Perikarp je sfarbený do červena. |
| --- | --- |

—

Zrnká sú dlhé, štíhle a malé. Perikarp je sfarbený do červena.

| — | Jemná, charakteristická aróma. |
| --- | --- |

—

Jemná, charakteristická aróma.

| Fyzikálne vlastnosti | Nelúpaná ryža | Hnedá ryža | Polobielená ryža |
| --- | --- | --- | --- |
| Dĺžka (mm) | (9,33 ) 9,1 – 9,4 | 6,50 – 6,90 | 6,40 – 6,80 |
| Šírka (mm) | (2,11 ) 1,9 – 2,25 | 1,61 – 1,81 | 1,57 – 1,87 |
| Hrúbka (mm) | (1,77 ) 1,7 – 1,8 | 1,51 – 1,71 | 1,44 – 1,64 |
| Farba | slamená | červená alebo tmavočervená | svetločervená |

Fyzikálne vlastnosti

Nelúpaná ryža

Hnedá ryža

Polobielená ryža

Dĺžka (mm)

(9,33 ) 9,1 – 9,4

6,50 – 6,90

6,40 – 6,80

Šírka (mm)

(2,11 ) 1,9 – 2,25

1,61 – 1,81

1,57 – 1,87

Hrúbka (mm)

(1,77 ) 1,7 – 1,8

1,51 – 1,71

1,44 – 1,64

Farba

slamená

červená alebo tmavočervená

svetločervená

Chemické vlastnosti

| Chemické vlastnosti | Nelúpaná ryža | Hnedá ryža | Polobielená ryža |
| --- | --- | --- | --- |
| Bielkoviny (%) | neuvádza sa | 7 – 10 | 6 – 9 |
| Amylóza (% db) | neuvádza sa | 13 – 17 |
| Pomer dĺžky a šírky zrna | neuvádza sa | 1,5 – 1,8 |

Chemické vlastnosti

Nelúpaná ryža

Hnedá ryža

Polobielená ryža

Bielkoviny (%)

neuvádza sa

7 – 10

6 – 9

Amylóza (% db)

neuvádza sa

13 – 17

Pomer dĺžky a šírky zrna

neuvádza sa

1,5 – 1,8

Vlastnosti pri varení

Pomer ryže a vody na varenie je 1,25 – 2 hrnčeky vody na hrnček ryže.

Na dosiahnutie mimoriadne jemnej textúry je potrebné zrná ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung namočiť pred varením a nechať 5 až 10 minút odstáť.

Vôňa a chuť

Uvarená ryža je mäkká a mierne lepkavá. Chuť vykazuje sladkasté tóny a jemnú arómu.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Osivo určené na produkciu ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung musí byť z odrody Sangyod Phatthalung a musí sa pestovať v provincii Phatthalung, ktorá sa vyznačuje zemepisnou polohou priaznivou pre pestovanie tejto odrody, čo sa podpisuje na jedinečných vlastnostiach a kvalite ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Osivo by malo pochádzať z produkcie thajského úradu pre ryžu a jeho agentúr (napr. výskumné stredisko ryže vo Phatthalungu a stredisko ryže ako osiva vo Phatthalungu), ktoré majú spoľahlivé zariadenia a dodržiavajú normy produkcie ryže ako osiva, vďaka čomu produkujú osivo čistej odrody s typickými vlastnosťami ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Iné zdroje osiva, ako sú organizácie poľnohospodárov alebo súkromné organizácie, musí schváliť thajský úrad pre ryžu a musia dodržiavať normy produkcie ryže ako osiva.

Ak poľnohospodári samotní šľachtia ryžu, môžu používať uvedenú schválenú odrodu (osivo sa musí vysadiť do troch rokov od jeho získania).

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Celý cyklus produkcie ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung musí prebiehať vo vymedzenej zemepisnej oblasti, aby sa zaručilo, že prebieha výlučne za pôsobenia miestnych geomorfologických podmienok. Ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung sa musí pestovať, sušiť, skladovať, bieliť a spracúvať v provincii Phatthalung. Pomocou sprievodných dokumentov, prepravných dokladov a registrov je možné ju vysledovať v každej fáze produkcie.

Ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung sa musí pestovať v období od augusta do októbra a zbierať počas fázy dozrievania od decembra do februára. Čas zberu sa určuje podľa podnebných podmienok a stavu zrelosti ryže. Zozbieraná ryža sa skladuje vo vymedzenej zemepisnej oblasti v silách s regulovanou teplotou a vlhkosťou, aby sa zabránilo predovšetkým riziku zmiešania s inými odrodami, možnej kontaminácii, vysokej vlhkosti a oslabeniu typickej arómy.

K hlavým úkonom pri produkcii ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung patrí:

| — | Príprava pôdy: prvé hrubé oranie, druhé oranie na regulovanie počtu rastlín vyklíčených z osiva, ktoré zostalo na poli v predchádzajúcej sezóne a ryže iného typu, teda rastlín iných odrôd pestovaných na danom poli, pokiaľ nejde o rastliny s menším výnosom, ktoré sa považujú za burinu. |
| --- | --- |

—

Príprava pôdy: prvé hrubé oranie, druhé oranie na regulovanie počtu rastlín vyklíčených z osiva, ktoré zostalo na poli v predchádzajúcej sezóne a ryže iného typu, teda rastlín iných odrôd pestovaných na danom poli, pokiaľ nejde o rastliny s menším výnosom, ktoré sa považujú za burinu.

| — | Hnojenie a zúrodňovanie pôdy by sa malo vykonávať v pravidelných intervaloch. |
| --- | --- |

—

Hnojenie a zúrodňovanie pôdy by sa malo vykonávať v pravidelných intervaloch.

| — | Starostlivosť o rastliny: primeraná regulácia vlahy, odstraňovanie iných odrôd pri kyprení pôdy, počas reprodukčnej fázy a pri dozrievaní, primerané odstraňovanie škodcov a buriny. |
| --- | --- |

—

Starostlivosť o rastliny: primeraná regulácia vlahy, odstraňovanie iných odrôd pri kyprení pôdy, počas reprodukčnej fázy a pri dozrievaní, primerané odstraňovanie škodcov a buriny.

| — | Pestovanie: musí prebiehať počas južného vlhkého obdobia (august až október) po fáze dozrievania. V provincii Phatthalung je tradíciou pestovať mierne prezretú ryžu. |
| --- | --- |

—

Pestovanie: musí prebiehať počas južného vlhkého obdobia (august až október) po fáze dozrievania. V provincii Phatthalung je tradíciou pestovať mierne prezretú ryžu.

| — | Vlhkosť ryžového zrna sa musí zredukovať na 14 % alebo menej. |
| --- | --- |

—

Vlhkosť ryžového zrna sa musí zredukovať na 14 % alebo menej.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Khao Sangyod Muang Phatthalung sa musí baliť a označovať v provincii Phatthalung. Táto požiadavka predstavuje spoľahlivú záruku pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o pôvod a kvalitu ryže. Prebaľovanie ryže nie je povolené, aby sa predišlo možnému zmiešaniu, znečisteniu alebo modifikácii ryže. Ďalším dôvodom, prečo sa ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung musí baliť v provincii Phatthalung, je potreba zabrániť oslabeniu jej typickej arómy.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania výrobku

Na etikete na balení sa musí uvádzať hmotnosť, dátum bielenia a balenia, názov podniku, v ktorom prebehlo bielenie, alebo názov pestovateľa alebo združenia, a v neposlednom rade číslo dávky alebo sériové číslo balenia.

Na každom balení sa musí uvádzať nápis „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ a/alebo Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Takisto sa na každom balení musí uviesť thajské logo zemepisného označenia, ako aj logo CHZO EÚ, keď sa udelí.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Provincia Phatthalung.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Phatthalung je jedna z južných provincií Thajska. Susedí s provinciami Nakhon Si Thammarat, Songkhla, Satun a Trang (od severu v smere hodinových ručičiek). Rozprestiera sa na ploche 3 424,5 km2 (2 140 296 rai).

Reliéf provincie je nížinná rovina ohraničená jazerom Songkhla na východe a pohorím Bantat na západe. Rovinu tvoria nánosy naplavené z jazera počas monzúnového obdobia. Hlavným zdrojom vody na poľnohospodárske účely je jazero Songkhla.

Odvodňovacia kapacita pôdy podmieňuje dobrý vývoj a dozrievanie ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung, jej schopnosť vodu zadržiavať a distribuovať zabezpečuje miernu, ale stálu hladinu zavlažovania dokonca aj v suchých obdobiach.

Podnebie v provincii Phatthalung výrazne ovplyvňuje vlastnosti ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung. V dôsledku svojej južnej polohy sa v provincii Phatthalung prejavuje ako oceánsky, tak kontinentálny ráz podnebia. Kontinentálnemu vplyvu možno pripísať výrazné suché obdobia, pre ktoré je typický vysoký počet hodín denného svetla.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Názvom Khao Sangyod Muang Phatthalung sa označuje nelúpaná ryža, hnedá ryža a polobielená ryža pestovaná počas obdobia dažďov v provincii Phatthalung s charakteristickou prirodzenou arómou. Vyznačuje sa červeným perikarpom a v uvarenom stave jemnou textúrou a arómou.

Kvalita, vlastnosti a jedinečnosť tejto ryže sú v rozhodujúcej miere podmienené prírodnými faktormi. Podornica v provincii Phatthalung má jednak dobré vlastnosti odvodnenia a vďaka úrodným usadeninám aj dobrú schopnosť zadržiavať a distribuovať vodu. V provincii Phatthalung sa prejavuje ako oceánsky, tak kontinentálny ráz podnebia. Vplyv oceánskeho podnebia (Thajský záliv) sa prejavuje v podobe vysokého úhrnu zrážok počas obdobia dažďov a miernych teplotných rozdielov medzi jednotlivými obdobiami. Úrodná pôda a priaznivé počasie sa podpisuje na typických vlastnostiach ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung, a predovšetkým štíhlom tvare jej zŕn, vďaka nížinnej polohe a vyhovujúcim poveternostným podmienkam. Keď sa odroda Sangyod Phatthalung pestuje v iných provinciách, vykazuje iné vlastnosti, konkrétne širší tvar zŕn a menej výraznú červenú farbu. Miestnou tradíciou je začať zber po dozretí, vďaka čomu je ryža výraznejšie červená, aromatickejšia a v uvarenom stave jemnejšia než ryža odrody Sangyod Phatthalung pestovaná inde.

Tieto výnimočné vlastnosti rozvíja jedine pôsobením výnimočných geomorfologických podmienok na juhu Thajska, medzi ktoré patrí kvalita pôdy, kvalita vody, počet slnečných hodín, úzke rozpätie teplôt a obdobia silných dažďov.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a kvalitou alebo vlastnosťami výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifická kvalita, povesť alebo iná vlastnosť výrobku (v prípade CHZO)

Provincia Phatthalung na juhu Thajska je už od nepamäti dôležitou oblasťou pestovania ryže. Vďaka svojim rozsiahlym rovinám, priaznivému podnebiu a dostatku vlahy má ideálne podmienky na pestovanie ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung. O planine v pohorí KhaoHin Look Doan sa traduje legenda, že na začiatku obdobia pestovania sa nekonečné ryžové polia ukazujú sviežo zelené a v čase blížiaceho sa zberu v januári a vo februári sa sfarbujú do zlatista.

Ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung sa v provincii Phatthalung pestuje už vyše sto rokov, hoci miestni obyvatelia uprednostňujú tvrdozrnnú ryžu s vysokým obsahom amylózy pred mäkkou ryžou, akou je Khao Sangyod Muang Phatthalung. Preto ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung tradične figuruje ako dar pre vážených starších ľudí a pripravuje sa pre špeciálnych hostí, kráľovský dvor alebo oficiálne zahraničné návštevy, pri mimoriadnych príležitostiach, náboženských obradoch alebo tradičných slávnostiach. Tak si ryža Khao Sangyod Muang Phatthalung vyslúžila povesť ryže pre mimoriadne osobnosti a príležitosti v provincii Phatthalung.

Ďalším faktorom je príroda v provincii Phatthalung, ktorá výrazne ovplyvňuje produkciu ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung. Predovšetkým nížinná rovina, ktorú tvoria nánosy naplavené z jazera počas monzúnového obdobia bohaté na rozmanité živiny, je ideálnym predpokladom pre pestovanie ryže Khao Sangyod Muang Phatthalung. Ryža pestovaná v tejto oblasti vďaka týmto podmienkam vykazuje osobitný štíhly tvar zrna a jemnú arómu.

Vlastnosti ryže okrem prostredia ovplyvňuje aj dôkladný výber osiva, starostlivosť, postupy zberu a normy výrobného postupu. Tieto postupy a kontrola takisto zohrávajú úlohu pri zachovávaní jedinečnej kvality ryže.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3))

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

---

| 27.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 188/54

---

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012

(2016/C 188/09)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE NEPODSTATNEJ ZMENY

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012
   (2).

„CRUDO DI CUNEO“

EÚ č.: PDO-IT-02118-4.2.2016

CHOP ( X ) CHZO ( ) ZTŠ ( )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo“ (Združenie na ochranu chráneného označenia pôvodu Crudo di Cuneo) |
| --- |
| Corso Dante Alighieri n. 51 |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| ITALIA |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo“ (Združenie na ochranu chráneného označenia pôvodu Crudo di Cuneo)

Corso Dante Alighieri n. 51

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

ITALIA

Consorzio di Tutela (ochranné združenie) pre chránené označenie pôvodu „Crudo di Cuneo“ je oprávnené predložiť žiadosť o zmenu podľa článku 13 ods. 1 vyhlášky ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky č. 12511 zo 14. októbra 2013.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko.

3.   Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

| — | ☒ | Opis výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Dôkaz o pôvode |
| — | ☒ | Spôsob výroby |
| — | ☐ | Súvislosť |
| — | ☐ | Označovanie |
| — | ☒ | Iné [aktualizované právne odkazy] |

—

☒

Opis výrobku

—

☒

Dôkaz o pôvode

—

☒

Spôsob výroby

—

☐

Súvislosť

—

☐

Označovanie

—

☒

Iné [aktualizované právne odkazy]

4.   Typ zmeny (zmien)

| — | ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovanou CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |

—

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu.

—

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu.

—

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovanou CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

—

☐

Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5.   Zmena (zmeny)

Opis výrobku

Zmeny týchto dvoch bodov sú navzájom prepojené:

| — | Táto veta z článku 2 bodu 2.2 posledného odseku špecifikácie výrobku:

  „Ošípané musia dosahovať priemernú hmotnosť 156 kg (živá hmotnosť) na jedno zviera, plus alebo mínus 10 %.“

  sa mení takto:

  „Ošípané musia dosahovať priemernú hmotnosť 165 kg (živá hmotnosť) na jedno zviera, plus alebo mínus 10 %.“ |
| --- | --- |

—

Táto veta z článku 2 bodu 2.2 posledného odseku špecifikácie výrobku:

„Ošípané musia dosahovať priemernú hmotnosť 156 kg (živá hmotnosť) na jedno zviera, plus alebo mínus 10 %.“

sa mení takto:

„Ošípané musia dosahovať priemernú hmotnosť 165 kg (živá hmotnosť) na jedno zviera, plus alebo mínus 10 %.“

| — | Táto požiadavka z článku 2 bodu 2.6 špecifikácie výrobku:

  „hmotnosť (po dozretí): 7 – 10 kg“

  sa zmenila takto:

  „hmotnosť (po dozretí): 8,5 – 12,00 kg“.

  Táto zmena sa týka zvýšenia priemernej hmotnosti na jednu ošípanú a súvisiaceho zvýšenia hmotnosti konzervovaných šuniek. V posledných rokoch poľnohospodári spozorovali, že ošípané sú pri zabití ťažšie, ako boli pred 10 alebo 15 rokmi. Genetický výber umožňuje, aby ošípané dosahovali pri zabití vyššie hmotnosti ako pred niekoľkými rokmi, pričom sa naďalej zachovávajú osobitné vlastnosti mäsa používaného na výrobu šunky. Nové genetické typy majú väčší denný prírastok živej hmotnosti a vyznačujú sa lepšou konverziou krmiva. Dostávajú vyváženejšie a účinnejšie kŕmne dávky, ktoré v spojení so zlepšenými životnými podmienkami zvierat celkovo umožňujú dosiahnutie väčších prírastkov hmotnosti za rovnaké obdobie, a tak sa darí produkovať zadné stehná, ktoré majú optimálnu kvalitu.
  Pri zvýšení priemernej hmotnosti ošípaných v čase zabitia a pri vyplývajúcom zvýšení hmotnosti konzervovaných šuniek, na ktoré sa vzťahuje zmena špecifikácie výrobku, ide teda o spojenie dvoch cieľov: aktualizovať špecifikáciu tak, aby zodpovedala skutočným výrobným podmienkam v poľnohospodárskych podnikoch, a zaručiť kvalitu šunky s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ tak, že sa použijú optimálne dozreté zadné stehná ošípaných.
  Túto zmenu treba považovať za „nepodstatnú“ v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku písm. a) až e) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Táto požiadavka z článku 2 bodu 2.6 špecifikácie výrobku:

„hmotnosť (po dozretí): 7 – 10 kg“

sa zmenila takto:

„hmotnosť (po dozretí): 8,5 – 12,00 kg“.

Táto zmena sa týka zvýšenia priemernej hmotnosti na jednu ošípanú a súvisiaceho zvýšenia hmotnosti konzervovaných šuniek. V posledných rokoch poľnohospodári spozorovali, že ošípané sú pri zabití ťažšie, ako boli pred 10 alebo 15 rokmi. Genetický výber umožňuje, aby ošípané dosahovali pri zabití vyššie hmotnosti ako pred niekoľkými rokmi, pričom sa naďalej zachovávajú osobitné vlastnosti mäsa používaného na výrobu šunky. Nové genetické typy majú väčší denný prírastok živej hmotnosti a vyznačujú sa lepšou konverziou krmiva. Dostávajú vyváženejšie a účinnejšie kŕmne dávky, ktoré v spojení so zlepšenými životnými podmienkami zvierat celkovo umožňujú dosiahnutie väčších prírastkov hmotnosti za rovnaké obdobie, a tak sa darí produkovať zadné stehná, ktoré majú optimálnu kvalitu.

Pri zvýšení priemernej hmotnosti ošípaných v čase zabitia a pri vyplývajúcom zvýšení hmotnosti konzervovaných šuniek, na ktoré sa vzťahuje zmena špecifikácie výrobku, ide teda o spojenie dvoch cieľov: aktualizovať špecifikáciu tak, aby zodpovedala skutočným výrobným podmienkam v poľnohospodárskych podnikoch, a zaručiť kvalitu šunky s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ tak, že sa použijú optimálne dozreté zadné stehná ošípaných.

Túto zmenu treba považovať za „nepodstatnú“ v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku písm. a) až e) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

Spôsob výroby

Spôsob výroby

| — | Táto veta z článku 5 ods. 55, fáza nasolenia:

  „Po nasolení, ktoré trvá minimálne dva týždne,“

  sa mení takto:

  „Po nasolení, ktoré trvá minimálne 12 dní,“.

  Skrátenie minimálneho obdobia nasolenia zo 14 na 12 dní možno pripísať výskumu a zlepšeniam v oblasti konzervovania mäsa a v oblasti techník spracovania. V súčasnosti možno napríklad použiť menej soli, ako sa vyžadovalo pred niekoľkými rokmi. Výsledkom je skrátenie času potrebného na fázu nasolenia. Najmä v prípade zadných stehien, ktoré sú porciované a nie veľmi ťažké (12 – 13 kg), treba skrátiť dĺžku fázy nasolenia, aby mäso neabsorbovalo priveľa soli, čo by mohlo viesť k výrobe šunky, ktorá nespĺňa súčasné požiadavky spotrebiteľov na potraviny.
  Túto zmenu treba považovať za „nepodstatnú“ v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku písm. a) až e) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Táto veta z článku 5 ods. 55, fáza nasolenia:

„Po nasolení, ktoré trvá minimálne dva týždne,“

sa mení takto:

„Po nasolení, ktoré trvá minimálne 12 dní,“.

Skrátenie minimálneho obdobia nasolenia zo 14 na 12 dní možno pripísať výskumu a zlepšeniam v oblasti konzervovania mäsa a v oblasti techník spracovania. V súčasnosti možno napríklad použiť menej soli, ako sa vyžadovalo pred niekoľkými rokmi. Výsledkom je skrátenie času potrebného na fázu nasolenia. Najmä v prípade zadných stehien, ktoré sú porciované a nie veľmi ťažké (12 – 13 kg), treba skrátiť dĺžku fázy nasolenia, aby mäso neabsorbovalo priveľa soli, čo by mohlo viesť k výrobe šunky, ktorá nespĺňa súčasné požiadavky spotrebiteľov na potraviny.

Túto zmenu treba považovať za „nepodstatnú“ v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku písm. a) až e) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

Iné – aktualizácia právnych predpisov

Iné – aktualizácia právnych predpisov

| — | Ustanovenia článku 8

  „Na účely uplatňovania tejto špecifikácie výrobku podlieha šunka s chráneným označením pôvodu ‚Crudo di Cuneo‘ kontrolám vykonávaným orgánom oprávneným v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 510/2006.“

  sa menia takto:

  „Overenie súladu so špecifikáciou výrobku sa vykonáva v súlade s ustanoveniami článku 37 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Orgán zodpovedný za overenie špecifikácie výrobku je ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop., Piazza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.“

  Po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa považovalo za vhodné aktualizovať právne odkazy v tomto článku a uviesť podrobné údaje o kontrolnom orgáne. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia článku 8

„Na účely uplatňovania tejto špecifikácie výrobku podlieha šunka s chráneným označením pôvodu ‚Crudo di Cuneo‘ kontrolám vykonávaným orgánom oprávneným v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 510/2006.“

sa menia takto:

„Overenie súladu so špecifikáciou výrobku sa vykonáva v súlade s ustanoveniami článku 37 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Orgán zodpovedný za overenie špecifikácie výrobku je ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop., Piazza Carlo Alberto Grosso, 82, 12033 Moretta (CN), ITALIA.“

Po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa považovalo za vhodné aktualizovať právne odkazy v tomto článku a uviesť podrobné údaje o kontrolnom orgáne.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„CRUDO DI CUNEO“

„CRUDO DI CUNEO“

EÚ č.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

EÚ č.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

CHOP ( X ) CHZO ( )

CHOP ( X ) CHZO ( )

1.   Názov (názvy):

Názov (názvy):

„Crudo di Cuneo“.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko.

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2. Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.).

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Pri výrobe šunky „Crudo di Cuneo“ sa môžu používať iba čerstvé bravčové stehná z dobytka, ktorý sa narodil a bol chovaný aj zabitý vo vymedzenej oblasti výroby.

Šunka musí zrieť aspoň 10 mesiacov (toto obdobie sa ráta od začiatku výrobného procesu), kým sa uvedie na trh; hmotnosť (po dozretí): 8,5 – 12,00 kg; po nakrájaní na šunke vidieť rovnomernú červenú farbu; vonkajšie a jemné vnútorné chudé mäso je pevné, nie ochabnuté; viditeľný (vonkajší) tuk je biely až žltkastý a pevný, nie mastný; vôňa a chuť pri krájaní: voňavá, korenistá, jemná; vnútorný tuk je biely a vyskytuje sa v malých množstvách medzi hlavnými svalovými vláknami a v nich; necítiť nepríjemný zápach. Pri prepichnutí tuk nesmie mať nadmerne stuchnutý alebo mliečny, rybí ani iný nepríjemný zápach. Chudé mäso musí zodpovedať týmto maximálnym a minimálnym kritériám chemického zloženia ako podiel v rámci femorálneho bicepsu: medzi 4,5 % a 6,9 % soli; obsah vlhkosti medzi 57 % a 63 % a 22 % až 31 % proteolytických zlúčenín. Absencia vonkajších anomálií: koža a kosť musia byť celé, bez viditeľného povlaku alebo nadmernej mäkkosti. Farba pri krájaní: pri krájaní sa musí ukázať rovnomerná farba, bez škvŕn alebo šmúh.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivá

Príjem krmiva sa orientuje na získanie živín s analytickým zložením prispôsobeným požiadavkám zvierat v troch samostatných fázach: počiatočný rast, ukončenie rastu a výkrm:

1.   POČIATOČNÝ RAST (do 30 kg živej hmotnosti)

Charakteristiky dávky:

| — | celkový obsah proteínu od 16 % do 22 %, |
| --- | --- |

—

celkový obsah proteínu od 16 % do 22 %,

| — | stráviteľné energetické zložky/deň od 3 230 do 3 900, |
| --- | --- |

—

stráviteľné energetické zložky/deň od 3 230 do 3 900,

| — | lyzín (g/kg) od 10 % do 16 %, |
| --- | --- |

—

lyzín (g/kg) od 10 % do 16 %,

| — | vláknina od 3 % do 5 %. |
| --- | --- |

—

vláknina od 3 % do 5 %.

Denná kŕmna dávka (rozdelená na percentuálne podiely, ktoré predstavujú jednotlivé zložky; dávka predstavuje 4 % živej váhy):

| — | kukurica od 35 do 40, |
| --- | --- |

—

kukurica od 35 do 40,

| — | sója (múka) od 16 do 20, |
| --- | --- |

—

sója (múka) od 16 do 20,

| — | pšenica od 12 do 15, |
| --- | --- |

—

pšenica od 12 do 15,

| — | jačmeň od 13 do 17, |
| --- | --- |

—

jačmeň od 13 do 17,

| — | sójový olej od 1 do 3, |
| --- | --- |

—

sójový olej od 1 do 3,

| — | jemné pšeničné otruby od 8 do 12, |
| --- | --- |

—

jemné pšeničné otruby od 8 do 12,

| — | minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5. |
| --- | --- |

—

minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5.

V tejto fáze sa nemôže používať plazma ošípaných sušená rozprašovaním, čerstvé mliečne výrobky, mliečne vedľajšie produkty ani mliečne koncentráty.

2.   UKONČENIE RASTU (30 až 80 kg živej váhy)

Charakteristiky dávky:

| — | celkový obsah proteínu od 15,50 % do 18 %, |
| --- | --- |

—

celkový obsah proteínu od 15,50 % do 18 %,

| — | stráviteľné energetické zložky/deň od 3 200 do 3 600, |
| --- | --- |

—

stráviteľné energetické zložky/deň od 3 200 do 3 600,

| — | lyzín (g/kg) od 7 % do 16 %, |
| --- | --- |

—

lyzín (g/kg) od 7 % do 16 %,

| — | vláknina od 3,5 % do 5 %. |
| --- | --- |

—

vláknina od 3,5 % do 5 %.

Denná kŕmna dávka (rozdelená na percentuálne podiely, ktoré predstavujú jednotlivé zložky; dávka predstavuje 3 % živej váhy):

| — | kukurica od 45 do 49, |
| --- | --- |

—

kukurica od 45 do 49,

| — | sója (múka) od 14 do 18, |
| --- | --- |

—

sója (múka) od 14 do 18,

| — | pšenica od 10 do 13, |
| --- | --- |

—

pšenica od 10 do 13,

| — | jačmeň od 9 do 12, |
| --- | --- |

—

jačmeň od 9 do 12,

| — | tuk od 1,5 do 2, |
| --- | --- |

—

tuk od 1,5 do 2,

| — | jemné pšeničné otruby od 10 do 14, |
| --- | --- |

—

jemné pšeničné otruby od 10 do 14,

| — | minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5. |
| --- | --- |

—

minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5.

3.   VÝKRM (80 až 165 kg konečnej živej váhy)

Charakteristiky dávky:

| — | celkový obsah proteínu od 13,5 % do 17,5 %, |
| --- | --- |

—

celkový obsah proteínu od 13,5 % do 17,5 %,

| — | stráviteľné energetické zložky/deň od 3 100 do 3 400, |
| --- | --- |

—

stráviteľné energetické zložky/deň od 3 100 do 3 400,

| — | lyzín (g/kg) od 6 % do 9 %, |
| --- | --- |

—

lyzín (g/kg) od 6 % do 9 %,

| — | vláknina od 3,5 % do 5,5 %. |
| --- | --- |

—

vláknina od 3,5 % do 5,5 %.

Denná kŕmna dávka (rozdelená na percentuálne podiely, ktoré predstavujú jednotlivé zložky; dávka predstavuje 2,3 % živej váhy):

| — | kukurica od 49 do 53, |
| --- | --- |

—

kukurica od 49 do 53,

| — | sója (múka) od 12 do 16, |
| --- | --- |

—

sója (múka) od 12 do 16,

| — | pšenica od 9 do 12, |
| --- | --- |

—

pšenica od 9 do 12,

| — | jačmeň od 8 do 11, |
| --- | --- |

—

jačmeň od 8 do 11,

| — | tuk od 1 do 1,5, |
| --- | --- |

—

tuk od 1 do 1,5,

| — | jemné pšeničné otruby od 10 do 14, |
| --- | --- |

—

jemné pšeničné otruby od 10 do 14,

| — | minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5. |
| --- | --- |

—

minerálne a vitamínové doplnky od 3 do 5.

V tejto fáze je zakázané používať zvyšky jedál, rybí tuk (v prípade zvierat so živou hmotnosťou vyššou ako 40 kg), krmivá s obsahom tuku vyšším ako 4 % (zvieratá s hmotnosťou vyššou ako 120 kg), sušienky, krmivá na báze obilnín, pochutiny (od 60 kg živej hmotnosti až po zabitie na bitúnku), všetky kafilérne odpady a živočíšne múčky a vedľajšie produkty z ryže.

Požiadavky týkajúce sa jednotlivých fáz sa môžu odlišovať v závislosti od rýchlosti rastu ošípanej alebo po nezvyčajných poveternostných podmienkach v dôsledku nadmerne horúcich letných období.

Suroviny použité v krmive pochádzajú prevažne z oblasti, v ktorej sa vyrába šunka „Crudo di Cuneo“, a obilniny sa zväčša pestujú na farmách, na ktorých sa chovajú ošípané.

Suroviny

Suroviny

Plemená alebo genetické typy, do ktorých musia patriť zvieratá určené na výrobu šunky „Crudo di Cuneo“, sú tradičné talianske plemená Large White a Landrace, zlepšené talianskou plemennou knihou, alebo potomstvo kancov z týchto plemien, potomstvo kancov z talianskeho plemena Duroc, zlepšeného talianskou plemennou knihou, potomstvo kancov z iných chovov alebo kancov zo zmiešaných chovov, za predpokladu, že pochádzajú z programov výberu alebo kríženia, ktoré sa zameriavajú na to, aby zodpovedali kritériám stanoveným v plemennej knihe pre chov ťažkých ošípaných.

Pri výrobe šunky „Crudo di Cuneo“ nie je povolené používať mrazené bravčové stehná. Nemôže sa používať mäso mladých kancov a prasníc. Bravčové stehná použité vo výrobnom procese musia pochádzať zo zvierat zabitých najmenej pred 24 hodinami, no najviac pred 120 hodinami.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Pri výrobe šunky s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ sa môžu používať iba čerstvé bravčové stehná zo zvierat narodených a chovaných v súlade s prísnymi normami dobrých životných podmienok zvierat. Dodržiavanie týchto noriem sa zabezpečuje tým, že zvieratá nie sú vystavené stresu pri preprave ani pri zmene miesta ustajnenia vo fázach odstavenia, ukončenia rastu a výkrmu. Poľnohospodársky podnik musí navyše zabezpečiť, aby sa vo fáze výkrmu dosiahli výsledky, ktoré sú v súlade s charakteristikami konečného výrobku. Jednou z typických vlastností šunky „Crudo di Cuneo“ je to, že má primerané množstvo vonkajšieho tuku. Práve preto sa musia zvieratá narodiť a chovať v oblasti výroby.

Aj k zabitiu zvierat musí dôjsť v oblasti výroby, a to čiastočne preto, lebo medzi zabitím zvieraťa a spracovaním mäsa by nemalo uplynúť viac času, ako je stanovené, a čiastočne preto, lebo doprava na dlhú vzdialenosť by mohla viesť k vzniku odrenín, hematómov a šmúh, ktoré by mohli ohroziť dodržanie požiadaviek na spracovanie.

Spracovanie a zrenie šunky je úzko prepojené s ľudskými a prírodnými faktormi v oblasti výroby. Je teda nevyhnutné, aby sa výroba šunky „Crudo di Cuneo“ obmedzovala len na danú oblasť.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Šunka „Crudo di Cuneo“ sa môže predávať vcelku, s kosťou, bez kosti, vo vákuovom balení, nakrájaná na hrubé pláty alebo na tenké plátky.

Šunka „Crudo di Cuneo“ musí byť nakrájaná tak, aby na koži všetkých nakrájaných kúskov bola viditeľná pečať výrobcu, ktorou bola šunka označená počas výroby.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

V čase uvedenia na trh musí byť šunka s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ označená osobitnou pečaťou, ktorá garantuje pôvod a identifikáciu výrobku. Touto pečaťou, ktorú tvorí logo, sa označia (vo výrobni) dve najväčšie strany šunky.

Na balení šunky s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ alebo na označeniach umiestnených na výrobku alebo na etiketách, krúžkoch alebo štítkoch pripevnených k výrobku musia byť jasne a nezmazateľne uvedené nasledujúce informácie, ktoré musia byť zreteľne odlíšiteľné od všetkých ostatných uvedených informácií: osobitné nezameniteľné logo, symbol Spoločenstva uvedený v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a identifikačné číslo pridelené jednotlivým výrobcom v rámci kontrolného systému. Dve hlavné zložky loga šunky s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“, ktoré umožňujú rozpoznanie výrobku, tvorí štylizované stvárnenie šunky a trojuholník alebo klin, ktorý je spojený s Cuneom, hlavným mestom provincie, ktorého pôdorys mal pôvodne tvar klinu (po taliansky: cuneo).

cuneo

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť, v ktorej sa vyrába šunka s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“, leží v Ligúrskych Alpách medzi Colle di Cadibona a Colle di Nava, Prímorských Alpách až po masív Colle di Tenda a Kotických Alpách. Tieto hornaté oblasti tvoria územie v tvare písmena U ohraničujúce vysokú planinu, ktorou zo severu na juh pretekajú rieky Tanaro a Po a ich prítoky. Táto oblasť zahŕňa provincie Cuneo a Asti a tieto obce v provincii Turín: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora’, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone a Vinovo. Vďaka vánkom vejúcim v tejto oblasti, stabilným úrovniam vlhkosti (od 50 % do 70 %) a priemerným teplotám, ktoré v zime nie sú príliš nízke a v lete príliš vysoké, je zrenie rovnomerné, v dôsledku čoho sa šunka „Crudo di Cuneo“ vyznačuje charakteristickým rozkladom bielkovín a nízkym obsahom vlhkosti.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť medzi oblasťou výroby šunky s chráneným označením pôvodu, chovom ošípaných a spracovaním a zrením šunky „Crudo di Cuneo“ siaha do dávnych čias vďaka osobitným pôdnym a klimatickým podmienkam, ktoré túto oblasť robia výnimočnou a dodávajú výrobku typické kvalitatívne vlastnosti, ktoré konečný spotrebiteľ ľahko rozpozná.

Na obsah vlhkosti v šunke „Crudo di Cuneo“, ktorý úzko súvisí s obsahom soli, majú vplyv horské vánky, ktoré ráno a v noci vanú v opačných smeroch, znižujú vlhkosť vzduchu, a tak vytvárajú ideálne podmienky na sušenie výrobku s nízkou hladinou vlhkosti, na dĺžku zrenia a na rozklad bielkovín, ktoré sú charakteristické pre šunku „Crudo di Cuneo“. Aj pokiaľ ide o suroviny, existuje úzka súvislosť medzi výrobkom a životným prostredím. K proteolýze šunky totiž dochádza v dôsledku ich vlastností. Ošípané z provincie Cuneo sa chovajú v priemernej nadmorskej výške 350 metrov, kde nevznikajú zimné hmly ani opary pri letných horúčavách, čo má priaznivý vplyv na dobrý zdravotný stav zvierat. Zrenie mäsa pomáha urýchliť nielen zdravý vzduch a čistá voda, ale aj tradičná zdravá a prírodná výživa založená na lokálne vypestovaných obilninách. Proteolýza súvisí s tvorbou mikroorganizmov na povrchu mäsa: jemné nasolenie vykonávané odborníkmi zaručuje, že vlhkosť, ktorá je ešte prítomná v mäse z bravčových stehien, vzlína na povrch. To vedie k vzniku takých mikroklimatických podmienok na chudom mäse šunky, že dochádza k miernemu nárastu vlhkosti, čo zase podnecuje vytváranie plesní a kvasiniek, ktoré rozkladaním bielkovín prítomných v chudom mäse umožňujú uvoľňovanie peptidov, ktoré majú hlavný vplyv na chuť i na vôňu šunky „Crudo di Cuneo“.

Ku kvalite šunky s chráneným označením pôvodu prispievali po celé stáročia najmä ľudia, ktorí vyvíjali osobitné výrobné technológie odovzdávané z generácie na generáciu až dodnes. Guglielmino Prato v diele Clypeo del gentilhuomo z roku 1618 podrobne opisuje prácu, ktorú vykonávajú norcini (výrobcovia šunky) z Piedmontu.

Clypeo del gentilhuomo

norcini

Spotreba šunky „Crudo di Cuneo“ je dobre zdokumentovaná, pričom existuje množstvo historických záznamov o tom, ako si šľachtické dvory, kláštory a opátstva v tejto oblasti objednávali šunku. Práve rastúci dopyt po šunke viedol mnohých spracovateľov k tomu, že si založili výrobne.

Šunka s chráneným označením pôvodu „Crudo di Cuneo“ je výsledkom kombinácie viacerých ľudských a environmentálnych faktorov, ktoré mali v priebehu času vplyv na konečný výrobok a prispeli k jeho kvalitatívnym vlastnostiam.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Ministerstvo začalo vnútroštátne námietkové konanie uverejnením žiadosti o zmenu, ktorá sa týka chráneného označenia pôvodu „Crudo di Cuneo“, v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 265 z 13. novembra 2015.

Úradnom vestníku Talianskej republiky

Konsolidované znenie špecifikácie výrobku je k dispozícii na internete: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo:

priamo na domovskej stránke ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it) po kliknutí na položku Prodotti DOP IGP (v pravej hornej časti obrazovky), potom na položku Prodotti DOP IGP STG (v ľavej časti obrazovky) a nakoniec na položku Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

2

---