# Az Európai Unió C 144/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 144 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. április 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 144

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. április 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 144/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  ) | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2016/C 144/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem) (
  1
  )

1

1

2016/C 144/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  )

1

1

2016/C 144/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 144/04 | Euroátváltási árfolyamok | 3 |
| 2016/C 144/05 | A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 4 |
| 2016/C 144/06 | A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 9 |
| 2016/C 144/07 | A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 14 |
| | Számvevőszék |
| 2016/C 144/08 | 12/2016. sz. különjelentés – Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél: nem mindig megfelelő vagy eredményessége nem mindig mutatható ki | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 144/04

Euroátváltási árfolyamok

3

2016/C 144/05

A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

4

2016/C 144/06

A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

9

2016/C 144/07

A Bizottság határozata (2016. április 21.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

14

Számvevőszék

2016/C 144/08

12/2016. sz. különjelentés – Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél: nem mindig megfelelő vagy eredményessége nem mindig mutatható ki

19

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 144/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 20 |
| 2016/C 144/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  ) | 21 |
| 2016/C 144/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  ) | 22 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 144/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

20

2016/C 144/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer) (
  1
  )

1

21

2016/C 144/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  )

1

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global)/Ermewa/Akiem)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/01)

2016. április 18-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7976 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7976 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7943 – Dow/DCC)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/02)

2016. április 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7943 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7943 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7851 – USS Nero/OPTrust/PGGM/Global Via)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/03)

2016. február 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7851 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7851 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/3

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. április 22.

(2016/C 144/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1263 |
| JPY | Japán yen | 124,86 |
| DKK | Dán korona | 7,4413 |
| GBP | Angol font | 0,78335 |
| SEK | Svéd korona | 9,1381 |
| CHF | Svájci frank | 1,0991 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,2443 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,046 |
| HUF | Magyar forint | 310,10 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3506 |
| RON | Román lej | 4,4753 |
| TRY | Török líra | 3,1886 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4570 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4342 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7368 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6364 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5211 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 287,41 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,1846 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3159 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4900 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 871,07 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3943 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 52,658 |
| RUB | Orosz rubel | 74,2513 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,432 |
| BRL | Brazil real | 4,0218 |
| MXN | Mexikói peso | 19,6823 |
| INR | Indiai rúpia | 74,9425 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1263

JPY

Japán yen

124,86

DKK

Dán korona

7,4413

GBP

Angol font

0,78335

SEK

Svéd korona

9,1381

CHF

Svájci frank

1,0991

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,2443

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,046

HUF

Magyar forint

310,10

PLN

Lengyel zloty

4,3506

RON

Román lej

4,4753

TRY

Török líra

3,1886

AUD

Ausztrál dollár

1,4570

CAD

Kanadai dollár

1,4342

HKD

Hongkongi dollár

8,7368

NZD

Új-zélandi dollár

1,6364

SGD

Szingapúri dollár

1,5211

KRW

Dél-Koreai won

1 287,41

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,1846

CNY

Kínai renminbi

7,3159

HRK

Horvát kuna

7,4900

IDR

Indonéz rúpia

14 871,07

MYR

Maláj ringgit

4,3943

PHP

Fülöp-szigeteki peso

52,658

RUB

Orosz rubel

74,2513

THB

Thaiföldi baht

39,432

BRL

Brazil real

4,0218

MXN

Mexikói peso

19,6823

INR

Indiai rúpia

74,9425

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/4

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2016. április 21.)

egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2016/C 144/05)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 28-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanács állítja össze a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanács állítja össze a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (7) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(7)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal.

2.   A KIRIBATI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (9) | A Kiribati Köztársaság (a továbbiakban: Kiribati) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként. |
| --- | --- |

(9)

A Kiribati Köztársaság (a továbbiakban: Kiribati) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként.

| (10) | A Bizottság 2010 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Kiribati hatóságaival. Az együttműködés Kiribati törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint egy helyszíni látogatást is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó kiribati rendelkezésekkel, illetve Kiribati által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2010 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Kiribati hatóságaival. Az együttműködés Kiribati törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint egy helyszíni látogatást is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó kiribati rendelkezésekkel, illetve Kiribati által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött.

| (11) | Kiribati tagja a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak (WCPFC) és az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottságnak (IATTC). Kiribati ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS) és az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodást (UNFSA). Részes fele a Dél-csendes-óceáni Fórum Halászati Ügynökségére (FFA) vonatkozó egyezménynek (2) és a közös érdekű halászati gazdálkodásban való együttműködésről szóló Naurui Megállapodásnak (3) (PNA). |
| --- | --- |

(11)

Kiribati tagja a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak (WCPFC) és az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottságnak (IATTC). Kiribati ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS) és az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodást (UNFSA). Részes fele a Dél-csendes-óceáni Fórum Halászati Ügynökségére (FFA) vonatkozó egyezménynek (2) és a közös érdekű halászati gazdálkodásban való együttműködésről szóló Naurui Megállapodásnak (3) (PNA).

| (12) | Annak megállapítása érdekében, hogy Kiribati eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az említett preambulumbekezdésben felsorolt érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt beszerzett, összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt. |
| --- | --- |

(12)

Annak megállapítása érdekében, hogy Kiribati eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az említett preambulumbekezdésben felsorolt érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt beszerzett, összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt.

3.   A KIRIBATI KÖZTÁRSASÁG NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (13) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Kiribatira háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Kiribatira háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe.

3.1.   Ismétlődő IUU-halászati tevékenység és IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (14) | A Bizottság által a helyszíni ellenőrző látogatás során összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján számos jel arra utal, hogy Kiribati nem tud információval szolgálni a halászflottája által fogott, nagy távolságra vándorló fajok jellemzőiről, illetve a kikötőiben kirakodott vagy átrakodott halászati termékekről és ezen termékek kereskedelmi forgalmáról. Úgy tűnik, hogy a Kiribatiban végzett kikötői ellenőrzés csupán egy sor okmányellenőrzésből áll (az engedély státusa, a hajómegfigyelési rendszer bejegyzései, megfigyelői jelentések, az FFA megfelelő státusú hajókról vezetett nyilvántartásában szereplő bejegyzés) mielőtt a halászhajó engedélyt kap a kikötőbe történő befutásra. Hasonlóképpen, a halászhajó rakományjegyzékében (cargo manifest) szereplő mennyiségeket egyszerűen összevetik a hajóstiszti átvételi elismervényben szereplő mennyiségekkel, mielőtt kiállítják a kilépési okmányt és az átrakási nyilatkozatot. A kirakodási és átrakási műveletek fizikai ellenőrzésére nézve azonban nincsenek további előírások. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság által a helyszíni ellenőrző látogatás során összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján számos jel arra utal, hogy Kiribati nem tud információval szolgálni a halászflottája által fogott, nagy távolságra vándorló fajok jellemzőiről, illetve a kikötőiben kirakodott vagy átrakodott halászati termékekről és ezen termékek kereskedelmi forgalmáról. Úgy tűnik, hogy a Kiribatiban végzett kikötői ellenőrzés csupán egy sor okmányellenőrzésből áll (az engedély státusa, a hajómegfigyelési rendszer bejegyzései, megfigyelői jelentések, az FFA megfelelő státusú hajókról vezetett nyilvántartásában szereplő bejegyzés) mielőtt a halászhajó engedélyt kap a kikötőbe történő befutásra. Hasonlóképpen, a halászhajó rakományjegyzékében (cargo manifest) szereplő mennyiségeket egyszerűen összevetik a hajóstiszti átvételi elismervényben szereplő mennyiségekkel, mielőtt kiállítják a kilépési okmányt és az átrakási nyilatkozatot. A kirakodási és átrakási műveletek fizikai ellenőrzésére nézve azonban nincsenek további előírások.

| (15) | Kiribati elismerte, hogy nem rendelkezik nyomonkövetési rendszerrel a lobogója alatt közlekedő hajók, illetve a vizein és kikötőiben halászatot illetve átrakást végző harmadik országbeli hajók által fogott halászati termékekre vonatkozóan. A halak Kiribati kikötőiben történt kirakodása vagy átrakása után nincs lehetőség a termékek követésére az ellátási lánc következő lépései során. Továbbá a (14) preambulumbekezdésben említettek szerint, a termékek nyomonkövethetősége szempontjából további akadályokat jelentenek a Kiribati kikötőiben történő kirakodások vagy átrakások illetékes hatóságok általi ellenőrzésének hiányosságai. Kiribati ezért nincs abban a helyzetben, hogy a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének lehetővé tétele érdekében garantálja a piacai átláthatóságát a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési tervének (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 71. pontja szerint, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Kiribati elismerte, hogy nem rendelkezik nyomonkövetési rendszerrel a lobogója alatt közlekedő hajók, illetve a vizein és kikötőiben halászatot illetve átrakást végző harmadik országbeli hajók által fogott halászati termékekre vonatkozóan. A halak Kiribati kikötőiben történt kirakodása vagy átrakása után nincs lehetőség a termékek követésére az ellátási lánc következő lépései során. Továbbá a (14) preambulumbekezdésben említettek szerint, a termékek nyomonkövethetősége szempontjából további akadályokat jelentenek a Kiribati kikötőiben történő kirakodások vagy átrakások illetékes hatóságok általi ellenőrzésének hiányosságai. Kiribati ezért nincs abban a helyzetben, hogy a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének lehetővé tétele érdekében garantálja a piacai átláthatóságát a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési tervének (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 71. pontja szerint, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása érdekében.

| (16) | Tekintettel a halak Kiribati kikötőiben történt kirakodása vagy átrakása nyomon követhetőségének és az azokkal kapcsolatban a hatóságok rendelkezésére álló információk hiányára, nem valószínű, hogy az ország biztosítani tudja, hogy a halászati termékek Kiribati területén folytatott kereskedelme ne IUU-halászatból származzon. Úgy tűnik tehát, hogy Kiribati nem tesz eleget a kikötő szerinti államra háruló, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 23. cikkében foglaltak szerinti kötelezettségének a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát fokozó tevékenységek, többek között a dokumentumok, eszközök és fogások kikötői ellenőrzése és – azokban az esetekben, amikor a halak kifogása az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát veszélyeztető módon történt – a kirakodások és átrakások tilalma tekintetében. Kiribati emellett nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a halak Kiribati kikötőiben történt kirakodása vagy átrakása nyomon követhetőségének és az azokkal kapcsolatban a hatóságok rendelkezésére álló információk hiányára, nem valószínű, hogy az ország biztosítani tudja, hogy a halászati termékek Kiribati területén folytatott kereskedelme ne IUU-halászatból származzon. Úgy tűnik tehát, hogy Kiribati nem tesz eleget a kikötő szerinti államra háruló, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 23. cikkében foglaltak szerinti kötelezettségének a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát fokozó tevékenységek, többek között a dokumentumok, eszközök és fogások kikötői ellenőrzése és – azokban az esetekben, amikor a halak kifogása az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát veszélyeztető módon történt – a kirakodások és átrakások tilalma tekintetében. Kiribati emellett nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről.

| (17) | Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog alapján lobogó és forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon kötelezettsége teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását. |
| --- | --- |

(17)

Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog alapján lobogó és forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon kötelezettsége teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (18) | A Kiribati joghatósága alá tartozó vizeken külföldi lobogó alatt tevékenységet folytató hajók nagy számát figyelembe véve hangsúlyozni kell a hatékony együttműködési mechanizmusok jelentőségét. A Kiribati hatóságai által a Bizottság 2015. novemberi látogatása során megadott információk szerint jelenleg 13, halászai társulásokkal kötött kétoldalú megállapodás van hatályban. Ebben a tekintetben a Kiribati vizein engedéllyel tevékenykedő flotta 178 erszényes kerítőhálós és 195 horogsoros hajóból áll, amelyek közül csak 13 erszényes kerítőhálós hajó közlekedik Kiribati lobogója alatt. |
| --- | --- |

(18)

A Kiribati joghatósága alá tartozó vizeken külföldi lobogó alatt tevékenységet folytató hajók nagy számát figyelembe véve hangsúlyozni kell a hatékony együttműködési mechanizmusok jelentőségét. A Kiribati hatóságai által a Bizottság 2015. novemberi látogatása során megadott információk szerint jelenleg 13, halászai társulásokkal kötött kétoldalú megállapodás van hatályban. Ebben a tekintetben a Kiribati vizein engedéllyel tevékenykedő flotta 178 erszényes kerítőhálós és 195 horogsoros hajóból áll, amelyek közül csak 13 erszényes kerítőhálós hajó közlekedik Kiribati lobogója alatt.

| (19) | Míg a 13 különböző állam lobogója alatt közlekedő halászhajók engedéllyel rendelkeznek a Kiribati vizein való tevékenységek folytatására, az illetékes hatóságok elismerték, hogy nem hoztak létre együttműködési csatornákat az érintett lobogó szerinti államokkal annak biztosítása érdekében, hogy eleget tegyenek a lobogó szerinti államokkal való együttműködésre vonatkozó, a (21) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségéinek. |
| --- | --- |

(19)

Míg a 13 különböző állam lobogója alatt közlekedő halászhajók engedéllyel rendelkeznek a Kiribati vizein való tevékenységek folytatására, az illetékes hatóságok elismerték, hogy nem hoztak létre együttműködési csatornákat az érintett lobogó szerinti államokkal annak biztosítása érdekében, hogy eleget tegyenek a lobogó szerinti államokkal való együttműködésre vonatkozó, a (21) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségéinek.

| (20) | Kiribati mindeddig vonakodott a Bizottsággal való együttműködéstől a halászati erőfeszítést a halászati napok kiosztásával korlátozó hajónaprendszer (VDS) átláthatóságának javítása tekintetében a nyugat- és közép-csendes-óceáni területeken erszényes kerítőhálós hajókkal végzett tevékenységek irányítását illetően. A Bizottság több levelet is intézett mind a parti, mint a lobogó szerinti érintett államokhoz, amelyekben azt kérte, hogy utóbbiak hozzáférhessenek a VDS-rendszer szerinti, a hajóik általi halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokhoz. E célból Kiribati hatóságainak három levelet küldtek, 2014. november 18-án, 2014. december 19-én és 2015. április 27-én. Egyik levélre sem érkezett válasz a Bizottság Kiribatiban tett látogatása előtt. A 2015. novemberi látogatás során Kiribati hatóságai ugyan kifejezték hajlandóságukat a VDS-adatok megosztására, de a mai napig nem szolgáltak bizonyítékkal olyan intézkedések meghozatalát illetően, amelyek lehetővé tennék az érintett lobogó szerinti államok hatóságai számára az adatokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(20)

Kiribati mindeddig vonakodott a Bizottsággal való együttműködéstől a halászati erőfeszítést a halászati napok kiosztásával korlátozó hajónaprendszer (VDS) átláthatóságának javítása tekintetében a nyugat- és közép-csendes-óceáni területeken erszényes kerítőhálós hajókkal végzett tevékenységek irányítását illetően. A Bizottság több levelet is intézett mind a parti, mint a lobogó szerinti érintett államokhoz, amelyekben azt kérte, hogy utóbbiak hozzáférhessenek a VDS-rendszer szerinti, a hajóik általi halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokhoz. E célból Kiribati hatóságainak három levelet küldtek, 2014. november 18-án, 2014. december 19-én és 2015. április 27-én. Egyik levélre sem érkezett válasz a Bizottság Kiribatiban tett látogatása előtt. A 2015. novemberi látogatás során Kiribati hatóságai ugyan kifejezték hajlandóságukat a VDS-adatok megosztására, de a mai napig nem szolgáltak bizonyítékkal olyan intézkedések meghozatalát illetően, amelyek lehetővé tennék az érintett lobogó szerinti államok hatóságai számára az adatokhoz való hozzáférést.

| (21) | Kiribati (20) preambulumbekezdésben ismertetett teljesítménye miatt Kiribati nem tudja teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 63. és 64. cikke szerinti kötelezettségeit, amelyek értelmében a parti és a lobogó szerinti államok kötelesek együttműködni a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halfajok ügyében. Az UNFSA 7. és 20. cikke részletesebben kifejti az összevethető állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések meghozatala, illetve az ilyen intézkedéseknek való megfelelés és az intézkedések végrehajtása terén teljesítendő együttműködési kötelezettséget. Ezenkívül a FAO magatartási kódex (4) 7. cikke (1) bekezdésének 3. pontja azt ajánlja, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és határokon átnyúló halállományok kiaknázásában érintett államok hozzanak létre kétoldalú megállapodásokat az eredményes együttműködés garantálására, az erőforrások eredményes védelme és kezelése érdekében. Ezt tovább részletezi az IPOA-IUU 28. és 51. pontja, amelyek részletesen meghatározzák az államok közötti közvetlen együttműködés gyakorlatait, ideértve a parti államok rendelkezésére álló adatok és információk cseréjét. |
| --- | --- |

(21)

Kiribati (20) preambulumbekezdésben ismertetett teljesítménye miatt Kiribati nem tudja teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 63. és 64. cikke szerinti kötelezettségeit, amelyek értelmében a parti és a lobogó szerinti államok kötelesek együttműködni a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halfajok ügyében. Az UNFSA 7. és 20. cikke részletesebben kifejti az összevethető állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések meghozatala, illetve az ilyen intézkedéseknek való megfelelés és az intézkedések végrehajtása terén teljesítendő együttműködési kötelezettséget. Ezenkívül a FAO magatartási kódex (4) 7. cikke (1) bekezdésének 3. pontja azt ajánlja, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és határokon átnyúló halállományok kiaknázásában érintett államok hozzanak létre kétoldalú megállapodásokat az eredményes együttműködés garantálására, az erőforrások eredményes védelme és kezelése érdekében. Ezt tovább részletezi az IPOA-IUU 28. és 51. pontja, amelyek részletesen meghatározzák az államok közötti közvetlen együttműködés gyakorlatait, ideértve a parti államok rendelkezésére álló adatok és információk cseréjét.

| (22) | A 2015-ös halászati törvénnyel (5) módosított 2010-es halászati törvényen alapuló jogi keret hiányos, különösen a szankciórendszer tekintetében. A jogi keret konkrétan nem tartalmazza az IUU-halászat IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv szerinti fogalommeghatározását. A törvény nem ír elő kifejezett szankciókat a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak megsértése, a tengeri átrakások, valamint a moratórium hatálya alatt álló vagy halászati tilalommal érintett állományokra irányuló halászat eseteire sem. |
| --- | --- |

(22)

A 2015-ös halászati törvénnyel (5) módosított 2010-es halászati törvényen alapuló jogi keret hiányos, különösen a szankciórendszer tekintetében. A jogi keret konkrétan nem tartalmazza az IUU-halászat IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv szerinti fogalommeghatározását. A törvény nem ír elő kifejezett szankciókat a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak megsértése, a tengeri átrakások, valamint a moratórium hatálya alatt álló vagy halászati tilalommal érintett állományokra irányuló halászat eseteire sem.

| (23) | A „súlyos jogsértés” fogalma – amelyet a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése határoz meg és a WCPFC hajóátvizsgálási és ellenőrzési eljárásokról szóló 2006-8 számú védelmi és gazdálkodási intézkedése (6) is átvesz – a szankció mértékének a jogsértés súlyosságához való igazítása révén megerősíti a szankciórendszer visszatartó erejét, azzal a céllal, hogy a jogsértőket megfosszák az illegális tevékenységből származó haszontól. A jelenlegi jogi keret azonban nem tartalmazza a „súlyos jogsértés” fogalmát, és más kritériumot sem határoz meg a szankciók minimális és maximális szintjei közötti moduláció tekintetében a jogellenes tevékenységekből származó haszonnal összefüggésben. |
| --- | --- |

(23)

A „súlyos jogsértés” fogalma – amelyet a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése határoz meg és a WCPFC hajóátvizsgálási és ellenőrzési eljárásokról szóló 2006-8 számú védelmi és gazdálkodási intézkedése (6) is átvesz – a szankció mértékének a jogsértés súlyosságához való igazítása révén megerősíti a szankciórendszer visszatartó erejét, azzal a céllal, hogy a jogsértőket megfosszák az illegális tevékenységből származó haszontól. A jelenlegi jogi keret azonban nem tartalmazza a „súlyos jogsértés” fogalmát, és más kritériumot sem határoz meg a szankciók minimális és maximális szintjei közötti moduláció tekintetében a jogellenes tevékenységekből származó haszonnal összefüggésben.

| (24) | A halászati törvény továbbá nem rendelkezik a visszaesésről. Az ismétlődő jogsértések kezelése a szankciórendszer visszatartó erejének biztosítása céljából is elengedhetetlen. Az, hogy az ismétlődő jogsértéseket nem sújtják magasabb szankciókkal, aláássa Kiribati szankciórendszerének arányosságát és visszatartó erejét. Az ismételt illegális tevékenységből származó nyereséget nem ellensúlyozzák fokozott szankciókkal, így a potenciális elkövetőket semmi nem gátolja a jogellenes tevékenységek folytatásában. |
| --- | --- |

(24)

A halászati törvény továbbá nem rendelkezik a visszaesésről. Az ismétlődő jogsértések kezelése a szankciórendszer visszatartó erejének biztosítása céljából is elengedhetetlen. Az, hogy az ismétlődő jogsértéseket nem sújtják magasabb szankciókkal, aláássa Kiribati szankciórendszerének arányosságát és visszatartó erejét. Az ismételt illegális tevékenységből származó nyereséget nem ellensúlyozzák fokozott szankciókkal, így a potenciális elkövetőket semmi nem gátolja a jogellenes tevékenységek folytatásában.

| (25) | Következésképp úgy tűnik, hogy a (22)–(24) preambulumbekezdésekben megvizsgált szankciórendszer a jelenlegi formájában nem kellően átfogó és szigorú ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjon. E tekintetben, úgy tűnik, a súlyos jogsértések esetén alkalmazandó szankciók nem kellő súlyosságúak a megfelelés biztosításához és a jogsértésektől való elrettentéshez, tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő, és nem fosztják meg a jogsértőket az illegális tevékenységből származó haszontól, amint azt az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdése és a WCPFC-egyezmény 25. cikkének (7) bekezdése előírja. |
| --- | --- |

(25)

Következésképp úgy tűnik, hogy a (22)–(24) preambulumbekezdésekben megvizsgált szankciórendszer a jelenlegi formájában nem kellően átfogó és szigorú ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjon. E tekintetben, úgy tűnik, a súlyos jogsértések esetén alkalmazandó szankciók nem kellő súlyosságúak a megfelelés biztosításához és a jogsértésektől való elrettentéshez, tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő, és nem fosztják meg a jogsértőket az illegális tevékenységből származó haszontól, amint azt az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdése és a WCPFC-egyezmény 25. cikkének (7) bekezdése előírja.

| (26) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(26)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (27) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Kiribatinak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS), a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA), a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) és az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) szerződő feleként betöltött státusával kapcsolatban jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Kiribatinak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS), a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA), a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) és az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) szerződő feleként betöltött státusával kapcsolatban jelentősnek vélt.

| (28) | A 2015. novemberi látogatás során Kiribati által nyújtott információk szerint Kiribati kizárólagos gazdasági övezetében 2014-ben a kifogott tonhalmennyiség megközelítőleg 600 000 metrikus tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(28)

A 2015. novemberi látogatás során Kiribati által nyújtott információk szerint Kiribati kizárólagos gazdasági övezetében 2014-ben a kifogott tonhalmennyiség megközelítőleg 600 000 metrikus tonnát tett ki.

| (29) | A (28) preambulumbekezdésben bemutatott számadatok alapján úgy tűnik, hogy Kiribati fontos globális tonhalforrásokat kezel, és így parti államként felelős azért, hogy biztosítsa az ezen erőforrással való felelős és hosszú távon fenntartható gazdálkodást. Az UNCLOS 61–64. cikke és az UNFSA 7. és 8. cikke szabályozza a biológiai erőforrások parti állam által történő hasznosítását. A parti államnak támogatnia kell a kizárólagos gazdasági övezetében található biológiai erőforrások optimális hasznosítására irányuló célkitűzést, és biztosítania kell, hogy a kizárólagos gazdasági övezetében halászó más állambeliek tartsák be az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, valamint együtt kell működnie az érintett államokkal és az adott halászterületen működő regionális szervezetekkel. |
| --- | --- |

(29)

A (28) preambulumbekezdésben bemutatott számadatok alapján úgy tűnik, hogy Kiribati fontos globális tonhalforrásokat kezel, és így parti államként felelős azért, hogy biztosítsa az ezen erőforrással való felelős és hosszú távon fenntartható gazdálkodást. Az UNCLOS 61–64. cikke és az UNFSA 7. és 8. cikke szabályozza a biológiai erőforrások parti állam által történő hasznosítását. A parti államnak támogatnia kell a kizárólagos gazdasági övezetében található biológiai erőforrások optimális hasznosítására irányuló célkitűzést, és biztosítania kell, hogy a kizárólagos gazdasági övezetében halászó más állambeliek tartsák be az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, valamint együtt kell működnie az érintett államokkal és az adott halászterületen működő regionális szervezetekkel.

| (30) | E tekintetben úgy tűnik, Kiribati jogi keretei nem biztosítják a joghatósága alá tartozó vizeken működő hajók hatékony és eredményes irányítását, ami nyilvánvaló megszegését jelenti a (29) preambulumbekezdésben részletezett kötelezettségeknek és ajánlásoknak. Úgy tűnik, a jogi keret nem tartalmaz továbbá egyértelmű és átlátható állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket a Kiribati joghatósága alá tartozó vizek teljes területére vonatkozóan. A 2014-ben aktualizált tonhal-gazdálkodási terv átfogó áttekintést tartalmaz az országban folytatott tonhalhalászatról, azonban nem javasol egyértelmű referenciaértékeket és célkitűzéseket magukban foglaló fellépéseket a gazdálkodás tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

E tekintetben úgy tűnik, Kiribati jogi keretei nem biztosítják a joghatósága alá tartozó vizeken működő hajók hatékony és eredményes irányítását, ami nyilvánvaló megszegését jelenti a (29) preambulumbekezdésben részletezett kötelezettségeknek és ajánlásoknak. Úgy tűnik, a jogi keret nem tartalmaz továbbá egyértelmű és átlátható állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket a Kiribati joghatósága alá tartozó vizek teljes területére vonatkozóan. A 2014-ben aktualizált tonhal-gazdálkodási terv átfogó áttekintést tartalmaz az országban folytatott tonhalhalászatról, azonban nem javasol egyértelmű referenciaértékeket és célkitűzéseket magukban foglaló fellépéseket a gazdálkodás tekintetében.

| (31) | A parti államok által követendő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a nagy távolságra vándorló halállományokra vonatkozó általános gazdálkodási elvek az UNFSA 5. cikkében vannak megállapítva. E tekintetben a kiribati halászati törvény célkitűzésként a fenntartható halászati gazdálkodás ösztönzését, valamint a halállományok és a tengeri környezet védelmet határozza meg. Úgy tűnik ugyanakkor, hogy az UNFSA-ban meghatározott egyéb elvek, például az elővigyázatos megközelítés, a maximális fenntartható hozam vagy a halászati többletkapacitás és a túlhalászás elkerülése a jogi keretben nem szerepelnek. |
| --- | --- |

(31)

A parti államok által követendő, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a nagy távolságra vándorló halállományokra vonatkozó általános gazdálkodási elvek az UNFSA 5. cikkében vannak megállapítva. E tekintetben a kiribati halászati törvény célkitűzésként a fenntartható halászati gazdálkodás ösztönzését, valamint a halállományok és a tengeri környezet védelmet határozza meg. Úgy tűnik ugyanakkor, hogy az UNFSA-ban meghatározott egyéb elvek, például az elővigyázatos megközelítés, a maximális fenntartható hozam vagy a halászati többletkapacitás és a túlhalászás elkerülése a jogi keretben nem szerepelnek.

| (32) | A Kiribati joghatósága alá tartozó vizekre parti tengerként, szigetek közötti vizekként és kizárólagos gazdasági övezetként hivatkoznak. A WCPFC-egyezmény 3. cikke szerint a WCPFC illetékességi területe a Csendes-óceán minden vizét magában foglalja, beleértve a Kiribati joghatósága alá tartozó vizeket is. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy Kiribati kizárja a parti tengeri és a szigetek közötti vizeit az erszényes kerítőhálós flotta halászati erőkifejtését halászati napok kiosztásával korlátozó hajónaprendszer alkalmazásából. Ezért úgy tűnik, hogy a halászati erőforrások állományvédelmének fő jogi eszköze nem érvényesül a Kiribati fennhatósága alá tartozó vizek jelentős részén. |
| --- | --- |

(32)

A Kiribati joghatósága alá tartozó vizekre parti tengerként, szigetek közötti vizekként és kizárólagos gazdasági övezetként hivatkoznak. A WCPFC-egyezmény 3. cikke szerint a WCPFC illetékességi területe a Csendes-óceán minden vizét magában foglalja, beleértve a Kiribati joghatósága alá tartozó vizeket is. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy Kiribati kizárja a parti tengeri és a szigetek közötti vizeit az erszényes kerítőhálós flotta halászati erőkifejtését halászati napok kiosztásával korlátozó hajónaprendszer alkalmazásából. Ezért úgy tűnik, hogy a halászati erőforrások állományvédelmének fő jogi eszköze nem érvényesül a Kiribati fennhatósága alá tartozó vizek jelentős részén.

| (33) | A (30)–(32) preambulumbekezdésben ismertetett, az állományvédelmi és gazdálkodási szabályok egyértelműségét és átláthatóságát érintő hiányosságok – ideértve a halászati erőkifejtésnek a hajómegfigyelési rendszer keretében történő ellenőrzésével és a (18) preambulumbekezdésben említett 360 külföldi halászhajó számára biztosított hozzáféréssel kapcsolatos hiányosságokat is – gyengítik az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékony végrehajtását, és így veszélyeztetik az UNCLOS 61. cikkének (2)–(5) bekezdésében, 62. cikkének (1) bekezdésében és 64. cikkében előírt, az erőforrások megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések révén történő optimális hasznosítására vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(33)

A (30)–(32) preambulumbekezdésben ismertetett, az állományvédelmi és gazdálkodási szabályok egyértelműségét és átláthatóságát érintő hiányosságok – ideértve a halászati erőkifejtésnek a hajómegfigyelési rendszer keretében történő ellenőrzésével és a (18) preambulumbekezdésben említett 360 külföldi halászhajó számára biztosított hozzáféréssel kapcsolatos hiányosságokat is – gyengítik az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékony végrehajtását, és így veszélyeztetik az UNCLOS 61. cikkének (2)–(5) bekezdésében, 62. cikkének (1) bekezdésében és 64. cikkében előírt, az erőforrások megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések révén történő optimális hasznosítására vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést.

| (34) | Továbbá az interneten nyilvánosan elérhető információk szerint Kiribati olyan hajólajstromozásért felelős nemzetközi hajónyilvántartást (7) vezet, amely az ország területén kívül található. Tekintettel az illetékes hatóságok által a lajstromozási folyamatot illetően végzett ellenőrzések nyilvánvalóan alacsony szintjére és a vonatkozó, például a FAO-iránymutatások 14. pontjában a lobogó szerinti állam teljesítményével kapcsolatban meghatározott követelmények hiányára, Kiribati nehezen tudná biztosítani, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Az állam és a nyilvántartásában lajstromozott hajók közötti tényleges kapcsolat hiánya ellentmond az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt, a hajók honosságára vonatkozó feltételeknek. |
| --- | --- |

(34)

Továbbá az interneten nyilvánosan elérhető információk szerint Kiribati olyan hajólajstromozásért felelős nemzetközi hajónyilvántartást (7) vezet, amely az ország területén kívül található. Tekintettel az illetékes hatóságok által a lajstromozási folyamatot illetően végzett ellenőrzések nyilvánvalóan alacsony szintjére és a vonatkozó, például a FAO-iránymutatások 14. pontjában a lobogó szerinti állam teljesítményével kapcsolatban meghatározott követelmények hiányára, Kiribati nehezen tudná biztosítani, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Az állam és a nyilvántartásában lajstromozott hajók közötti tényleges kapcsolat hiánya ellentmond az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt, a hajók honosságára vonatkozó feltételeknek.

| (35) | A e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(35)

A e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (36) | Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (8) alapján Kiribati 2015-ben közepes humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 137. volt). |
| --- | --- |

(36)

Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (8) alapján Kiribati 2015-ben közepes humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 137. volt).

| (37) | Noha általánosságban az ellenőrzés és megfigyelés terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Kiribati fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják a nemzeti jogi keretben az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítását, megakadályozását és felszámolását célzó nemzetközi jogi eszközökre utaló konkrét rendelkezések hiányát. Emellett úgy tűnik, hogy a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer hiányosságai abból erednek, hogy Kiribati kevéssé képes a kizárólagos gazdasági övezetében folyó halászati tevékenységek ellenőrzésére, ugyanakkor a vizeihez külföldi flották számára jelentős mértékű hozzáférést biztosít. |
| --- | --- |

(37)

Noha általánosságban az ellenőrzés és megfigyelés terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Kiribati fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják a nemzeti jogi keretben az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítását, megakadályozását és felszámolását célzó nemzetközi jogi eszközökre utaló konkrét rendelkezések hiányát. Emellett úgy tűnik, hogy a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer hiányosságai abból erednek, hogy Kiribati kevéssé képes a kizárólagos gazdasági övezetében folyó halászati tevékenységek ellenőrzésére, ugyanakkor a vizeihez külföldi flották számára jelentős mértékű hozzáférést biztosít.

| (38) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Kiribati fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászati irányításának fejlettségi állapotát. Ugyanakkor, tekintettel a Kiribatit jellemző hiányosságok jellegére és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedésekre, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mindenre kiterjedő mentségként vagy más jellegű igazolásként Kiribati lobogó szerinti, parti és kikötő szerinti államként nyújtott átfogó teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére. |
| --- | --- |

(38)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Kiribati fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászati irányításának fejlettségi állapotát. Ugyanakkor, tekintettel a Kiribatit jellemző hiányosságok jellegére és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedésekre, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mindenre kiterjedő mentségként vagy más jellegű igazolásként Kiribati lobogó szerinti, parti és kikötő szerinti államként nyújtott átfogó teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁS ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (39) | A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja. |
| --- | --- |

(39)

A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint Kiribati elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

| (40) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Kiribatit arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Kiribatival szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet. |
| --- | --- |

(40)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Kiribatit arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Kiribatival szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

| (41) | Továbbá ki kell jelenteni, hogy Kiribati értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(41)

Továbbá ki kell jelenteni, hogy Kiribati értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti a Kiribati Köztársaságot arról az eshetőségről, hogy a Bizottság a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 21-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Naurui Megállapodás (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex, ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete, 1995.

4

(5)  A Kiribati Köztársaság 2015. évi 1. törvénnyel módosított 2010. évi 6. törvénye a kiribati halászat állományvédelméről, gazdálkodásáról és fejlesztéséről, valamint a külföldi halászat és a kapcsolódó célok ellenőrzéséről.

5

(6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf

6

(7)  Kiribati hajónyilvántartás: http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx

7

(8)  Az információ forrása: http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/9

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2016. április 21.)

egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2016/C 144/06)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (7) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(7)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal.

2.   A SIERRA LEONE KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (9) | A Sierra Leone Köztársaság (a továbbiakban: Sierra Leone) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként. |
| --- | --- |

(9)

A Sierra Leone Köztársaság (a továbbiakban: Sierra Leone) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként.

| (10) | A Bizottság 2014 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Sierra Leone hatóságaival. Az együttműködés Sierra Leone törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint egy helyszíni látogatást is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Sierra Leone-i rendelkezésekkel, illetve a Sierra Leone által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2014 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Sierra Leone hatóságaival. Az együttműködés Sierra Leone törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint egy helyszíni látogatást is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Sierra Leone-i rendelkezésekkel, illetve a Sierra Leone által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött.

| (11) | Sierra Leone az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) szerződő fele. Sierra Leone ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS). |
| --- | --- |

(11)

Sierra Leone az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) szerződő fele. Sierra Leone ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS).

| (12) | Annak megállapítása érdekében, hogy Sierra Leone eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek információt beszerzett, összegyűjtött és megvizsgált. |
| --- | --- |

(12)

Annak megállapítása érdekében, hogy Sierra Leone eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek információt beszerzett, összegyűjtött és megvizsgált.

3.   SIERRA LEONE NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (13) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Sierra Leone Köztársaságra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat és a vonatkozó nemzetközi jogi rendelkezéseket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Sierra Leone Köztársaságra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat és a vonatkozó nemzetközi jogi rendelkezéseket vette figyelembe.

3.1.   Ismétlődő IUU-halászati tevékenység és IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (14) | Az 1994-es halászati gazdálkodási és fejlesztési rendelet és az 1995-ös halászati rendeletek csak a Sierra Leone lobogója alatt közlekedő halászhajók által a Sierra Leone joghatósága alá tartozó vizeken folytatott tevékenységeket szabályozzák. |
| --- | --- |

(14)

Az 1994-es halászati gazdálkodási és fejlesztési rendelet és az 1995-ös halászati rendeletek csak a Sierra Leone lobogója alatt közlekedő halászhajók által a Sierra Leone joghatósága alá tartozó vizeken folytatott tevékenységeket szabályozzák.

| (15) | A nyilvánosan rendelkezésre álló, valamint a Bizottság által összegyűjtött információk alapján a Bizottság megállapította, hogy bizonyos, korábban Sierra Leone lobogója alatt közlekedő hajók IUU-halászati tevékenységet folytatnak. Ezek a hajók szerepelnek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin (2) mint az e listákba történő felvételüket követően Sierra Leone lobogója alatt közlekedő hajók (3). Ezek a hajók a BAROON, a GORILERO, a KUNLUN, a VIKING és a YONGDING. |
| --- | --- |

(15)

A nyilvánosan rendelkezésre álló, valamint a Bizottság által összegyűjtött információk alapján a Bizottság megállapította, hogy bizonyos, korábban Sierra Leone lobogója alatt közlekedő hajók IUU-halászati tevékenységet folytatnak. Ezek a hajók szerepelnek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin (2) mint az e listákba történő felvételüket követően Sierra Leone lobogója alatt közlekedő hajók (3). Ezek a hajók a BAROON, a GORILERO, a KUNLUN, a VIKING és a YONGDING.

| (16) | Számos jel arra utal, hogy a hajók lajstromozásáért felelős hatóság a halászati hatóságokat nem tájékoztatja rendszeresen az új halászhajók lajstromozásáról, illetve nem kéri e hajók halászati múltjának ellenőrzését. Hasonlóképpen, úgy tűnik, a nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv nem konzultál a nemzeti hatóságokkal azon halászhajók nyilvántartásba vétele előtt, amelyek Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén (EEZ) kívül fognak tevékenykedni. Ezért a Sierra Leone lobogója alatt közlekedő halászhajók jegyzéke feltehetőleg nem kimerítő: úgy tűnik, hogy a halászati hatóság nem rendelkezik információkkal a Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Sierra Leone-i halászhajókról, míg a hajók lajstromozásáért felelős hatóság Sierra Leone flottanyilvántartásának státusáról csak részleges információkkal rendelkezik. A nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés nyilvánvaló hiánya gyengíti Sierra Leone flottája méretének és kapacitásának nyomon követésére való képességét és lehetővé teszi a jogellenesen működő piaci szereplők számára, hogy hogy Sierra Leone zászlóját használják anélkül, hogy az illetékes hatóságok tudomást szereznének róla. |
| --- | --- |

(16)

Számos jel arra utal, hogy a hajók lajstromozásáért felelős hatóság a halászati hatóságokat nem tájékoztatja rendszeresen az új halászhajók lajstromozásáról, illetve nem kéri e hajók halászati múltjának ellenőrzését. Hasonlóképpen, úgy tűnik, a nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv nem konzultál a nemzeti hatóságokkal azon halászhajók nyilvántartásba vétele előtt, amelyek Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén (EEZ) kívül fognak tevékenykedni. Ezért a Sierra Leone lobogója alatt közlekedő halászhajók jegyzéke feltehetőleg nem kimerítő: úgy tűnik, hogy a halászati hatóság nem rendelkezik információkkal a Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Sierra Leone-i halászhajókról, míg a hajók lajstromozásáért felelős hatóság Sierra Leone flottanyilvántartásának státusáról csak részleges információkkal rendelkezik. A nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés nyilvánvaló hiánya gyengíti Sierra Leone flottája méretének és kapacitásának nyomon követésére való képességét és lehetővé teszi a jogellenesen működő piaci szereplők számára, hogy hogy Sierra Leone zászlóját használják anélkül, hogy az illetékes hatóságok tudomást szereznének róla.

| (17) | A Bizottság megállapította, hogy mintegy 50 olyan hajó van, amely Sierra Leone lobogója alatt közlekedik és az ország kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedik Sierra Leone illetékes hatóságainak engedélye nélkül. Ez azon 2010-es nemzeti kormányhatározat megsértését jelenti, amely felfüggesztette a halászhajók nemzetközi hajónyilvántartáson keresztül történő lajstromozását. Továbbá Sierra Leone hatóságai elismerték, hogy ezek a Sierra Leone lobogója alatt és kizárólagos gazdasági övezetén kívül közlekedő halászhajókra nem terjed ki a halászati hatóság megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenysége. Nem jelentik földrajzi helyzetükez Sierra Leone halászati felügyelő központja felé és nem közölnek adatokat Sierra Leone halászati hatóságával a fogásokról, átrakásokról és kirakodásokról. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság megállapította, hogy mintegy 50 olyan hajó van, amely Sierra Leone lobogója alatt közlekedik és az ország kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedik Sierra Leone illetékes hatóságainak engedélye nélkül. Ez azon 2010-es nemzeti kormányhatározat megsértését jelenti, amely felfüggesztette a halászhajók nemzetközi hajónyilvántartáson keresztül történő lajstromozását. Továbbá Sierra Leone hatóságai elismerték, hogy ezek a Sierra Leone lobogója alatt és kizárólagos gazdasági övezetén kívül közlekedő halászhajókra nem terjed ki a halászati hatóság megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenysége. Nem jelentik földrajzi helyzetükez Sierra Leone halászati felügyelő központja felé és nem közölnek adatokat Sierra Leone halászati hatóságával a fogásokról, átrakásokról és kirakodásokról.

| (18) | A Bizottság megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a Sierra Leone piacára jutásával kapcsolatban Sierra Leone által hozott intézkedéseket. Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő hajóit Sierra Leone hatóságai semmilyen formában nem ellenőrzik. Ezek a hajók nem tesznek jelentést és nem továbbítanak információkat Sierra Leone hatóságai részére a tevékenységükről, az átrakásokról és kirakodásokról. Ezért nem valószínű, hogy az e hajókról származó halak és halászati termékek nyomon követhetősége garantált. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a Sierra Leone piacára jutásával kapcsolatban Sierra Leone által hozott intézkedéseket. Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő hajóit Sierra Leone hatóságai semmilyen formában nem ellenőrzik. Ezek a hajók nem tesznek jelentést és nem továbbítanak információkat Sierra Leone hatóságai részére a tevékenységükről, az átrakásokról és kirakodásokról. Ezért nem valószínű, hogy az e hajókról származó halak és halászati termékek nyomon követhetősége garantált.

| (19) | Sierra Leone (15)–(18) preambulumbekezdésekben ismertetett teljesítménye nincs összhangban az UNCLOS 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével, amelyek értelmében minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Nincs összhangban az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési terve (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 24. pontjával sem, amely előírja, hogy gondoskodni kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzéséről, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 35. pontjával, amely előírja, hogy a lobogó szerinti államnak egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt hatáskörét gyakorolva gondoskodnia kell arról, hogy a szóban forgó hajó ne folytasson IUU-halászatot. Ellentétben áll továbbá az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. pontjával, amely szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, valamint a cselekvési terv 42. pontjával, amely szerint minden államnak hajólajstromot kell vezetnie, amely tartalmazza a lobogója alatt közlekedő hajók nevét és adatait. Nem felelt meg ezen kívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontjának sem, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása és a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében. Nem felelt meg továbbá a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexe (FAO magatartási kódex) 11. cikkének sem, amely meghatározza a kifogást követő szakaszok és a felelős nemzetközi kereskedelem helyes gyakorlatait. |
| --- | --- |

(19)

Sierra Leone (15)–(18) preambulumbekezdésekben ismertetett teljesítménye nincs összhangban az UNCLOS 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével, amelyek értelmében minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Nincs összhangban az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési terve (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 24. pontjával sem, amely előírja, hogy gondoskodni kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzéséről, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 35. pontjával, amely előírja, hogy a lobogó szerinti államnak egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt hatáskörét gyakorolva gondoskodnia kell arról, hogy a szóban forgó hajó ne folytasson IUU-halászatot. Ellentétben áll továbbá az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. pontjával, amely szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, valamint a cselekvési terv 42. pontjával, amely szerint minden államnak hajólajstromot kell vezetnie, amely tartalmazza a lobogója alatt közlekedő hajók nevét és adatait. Nem felelt meg ezen kívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontjának sem, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása és a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében. Nem felelt meg továbbá a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexe (FAO magatartási kódex) 11. cikkének sem, amely meghatározza a kifogást követő szakaszok és a felelős nemzetközi kereskedelem helyes gyakorlatait.

| (20) | A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett valamennyi nyilatkozat alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását. |
| --- | --- |

(20)

A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett valamennyi nyilatkozat alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (21) | Sierra Leone halászati hatóságai általában együttműködőek voltak, válaszoltak a Bizottságtól érkező információkérésekre és visszajelzéseket küldtek, azonban – a 3.1. szakaszban foglaltak szerint – a nemzetközi hajónyilvántartás státusa és a nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés hiánya miatt egyes kérdéseket csak korlátozott mértékben tudtak megválaszolni. |
| --- | --- |

(21)

Sierra Leone halászati hatóságai általában együttműködőek voltak, válaszoltak a Bizottságtól érkező információkérésekre és visszajelzéseket küldtek, azonban – a 3.1. szakaszban foglaltak szerint – a nemzetközi hajónyilvántartás státusa és a nemzetközi hajónyilvántartásért felelős szerv és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés hiánya miatt egyes kérdéseket csak korlátozott mértékben tudtak megválaszolni.

| (22) | Sierra Leone Nyugat-Afrika fontos parti állama, amelynek vizei gazdag halászterületek, amelyek vonzzák a harmadik országok hajóit. 2015 novemberében 155 külföldi lobogó alatt közlekedő hajó rendelkezett engedéllyel Sierra Leone vizein halászat folytatására. Ezek közül a tonhalra halászó hajók kivételével valamennyi fedélzetén tartózkodik megfigyelő. VMS-eszközzel (hajómegfigyelési rendszer) nem mindegyik hajó rendelkezik. Anélkül, hogy a flották minden eleme teljes körű megfigyelői lefedettséggel és minden ipari hajó hajómegfigyelési rendszerrel rendelkezne, Sierra Leone nem képes biztosítani, hogy egyetlen hajó se folytasson IUU-halászati tevékenységet. A kiosztott engedélyek száma vélelmezhetően nincs összhangban sem az ellenőrzési kapacitással, sem a rendelkezésre álló erőforrásokkal. |
| --- | --- |

(22)

Sierra Leone Nyugat-Afrika fontos parti állama, amelynek vizei gazdag halászterületek, amelyek vonzzák a harmadik országok hajóit. 2015 novemberében 155 külföldi lobogó alatt közlekedő hajó rendelkezett engedéllyel Sierra Leone vizein halászat folytatására. Ezek közül a tonhalra halászó hajók kivételével valamennyi fedélzetén tartózkodik megfigyelő. VMS-eszközzel (hajómegfigyelési rendszer) nem mindegyik hajó rendelkezik. Anélkül, hogy a flották minden eleme teljes körű megfigyelői lefedettséggel és minden ipari hajó hajómegfigyelési rendszerrel rendelkezne, Sierra Leone nem képes biztosítani, hogy egyetlen hajó se folytasson IUU-halászati tevékenységet. A kiosztott engedélyek száma vélelmezhetően nincs összhangban sem az ellenőrzési kapacitással, sem a rendelkezésre álló erőforrásokkal.

| (23) | Sierra Leone fontos lobogó szerinti állam is, nemzetközi nyilvántartást vezet, vonzza a harmadik országok hajóit, amelyek nem állnak közvetlen kapcsolatban az országgal. A (17) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezek a hajók Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykednek a nyílt tengeren és harmadik országok vizein. A Bizottság megállapította, hogy Sierra Leone a szubregionális halászati bizottságon (SRFC) keresztül a szubrégió országaival együttműködik, azonban úgy tűnik, hogy azokkal a harmadik országokkal, amelyek kívül esnek azon a régión, amelyben Sierra Leone halászhajói tevékenykednek, nem működik együtt. Az együttműködés ilyen hiánya abból eredhet, hogy Sierra Leone hatóságai egyáltalán nem, vagy igen korlátozott mértékben rendelkeznek információkkal a Sierra Leone lobogója alatt, nemzeti kizárólagos gazdasági övezetén (EEZ) kívül közlekedő hajókról. |
| --- | --- |

(23)

Sierra Leone fontos lobogó szerinti állam is, nemzetközi nyilvántartást vezet, vonzza a harmadik országok hajóit, amelyek nem állnak közvetlen kapcsolatban az országgal. A (17) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezek a hajók Sierra Leone kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykednek a nyílt tengeren és harmadik országok vizein. A Bizottság megállapította, hogy Sierra Leone a szubregionális halászati bizottságon (SRFC) keresztül a szubrégió országaival együttműködik, azonban úgy tűnik, hogy azokkal a harmadik országokkal, amelyek kívül esnek azon a régión, amelyben Sierra Leone halászhajói tevékenykednek, nem működik együtt. Az együttműködés ilyen hiánya abból eredhet, hogy Sierra Leone hatóságai egyáltalán nem, vagy igen korlátozott mértékben rendelkeznek információkkal a Sierra Leone lobogója alatt, nemzeti kizárólagos gazdasági övezetén (EEZ) kívül közlekedő hajókról.

| (24) | A nemzeti halászati jogi keret (4) elavult, a nemzeti, valamint a vonatkozó nemzetközi és regionális szabályok közötti összhang biztosítása érdekében felülvizsgálatra szorul. A halászati tevékenységek meghatározása a halak felkutatását, fogását, kihalászását vagy kitermelését foglalja magában, valamint minden ezeket támogató vagy előkészítő – többek között repülőgép igénybevételével végzett – tevékenységet. A halászhajó fogalommeghatározása magában foglalja a halászattal kapcsolatos tevékenységeket folytató hajókat. A halászattal kapcsolatos tevékenységek magukban foglalják az átrakást, a tárolást, a feldolgozást, a szállítást, valamint a halászhajók üzemanyaggal való feltöltését és ellátását. Ezek a szövegek azonban nem határozzák meg külön az IUU-halászati tevékenységek vagy a súlyos jogsértések fogalmát a nemzetközi jogi rendelkezések szerint, és nem írnak elő kifejezetten végrehajtási intézkedéseket vagy szankciókat Sierra Leone joghatóságán kívül IUU-halászati tevékenységet folytató hajói, vagy az ilyen tevékenységet folytató vagy azt támogató állampolgárok vonatkozásában. Számos jel utal arra, hogy Sierra Leone szankciórendszere nem bír kellő visszatartó erővel és nem arányos, és nincs összhangban a nemzetközi kötelezettségekkel. A bírságok mértéke nem kapcsolódik az illegálisan fogott halak értékéhez, és így nem fosztja meg a jogsértőket szisztematikusan a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A bírságok mértéke nem kapcsolódik a halászati erőforrásokban és a környezetben okozott károkhoz. |
| --- | --- |

(24)

A nemzeti halászati jogi keret (4) elavult, a nemzeti, valamint a vonatkozó nemzetközi és regionális szabályok közötti összhang biztosítása érdekében felülvizsgálatra szorul. A halászati tevékenységek meghatározása a halak felkutatását, fogását, kihalászását vagy kitermelését foglalja magában, valamint minden ezeket támogató vagy előkészítő – többek között repülőgép igénybevételével végzett – tevékenységet. A halászhajó fogalommeghatározása magában foglalja a halászattal kapcsolatos tevékenységeket folytató hajókat. A halászattal kapcsolatos tevékenységek magukban foglalják az átrakást, a tárolást, a feldolgozást, a szállítást, valamint a halászhajók üzemanyaggal való feltöltését és ellátását. Ezek a szövegek azonban nem határozzák meg külön az IUU-halászati tevékenységek vagy a súlyos jogsértések fogalmát a nemzetközi jogi rendelkezések szerint, és nem írnak elő kifejezetten végrehajtási intézkedéseket vagy szankciókat Sierra Leone joghatóságán kívül IUU-halászati tevékenységet folytató hajói, vagy az ilyen tevékenységet folytató vagy azt támogató állampolgárok vonatkozásában. Számos jel utal arra, hogy Sierra Leone szankciórendszere nem bír kellő visszatartó erővel és nem arányos, és nincs összhangban a nemzetközi kötelezettségekkel. A bírságok mértéke nem kapcsolódik az illegálisan fogott halak értékéhez, és így nem fosztja meg a jogsértőket szisztematikusan a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A bírságok mértéke nem kapcsolódik a halászati erőforrásokban és a környezetben okozott károkhoz.

| (25) | A közös műveleti központ (JOC) felelős a halászati tevékenységek megfigyeléséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért (MCS). A JOC nemzetközi projekteken keresztül finanszírozásban részesült, hogy képesek legyen az MCS-feladatok ellátására. A korlátozott finanszírozás miatt azonban a JOC működése akadályozott, a működési költségei fedezésére egyáltalán nem, vagy elégtelen mértékben rendelnek forrásokat. Ezért úgy tűnik, Sierra Leone nem rendelkezik megfelelő anyagi és pénzügyi forrásokkal az IUU-halászat elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

(25)

A közös műveleti központ (JOC) felelős a halászati tevékenységek megfigyeléséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért (MCS). A JOC nemzetközi projekteken keresztül finanszírozásban részesült, hogy képesek legyen az MCS-feladatok ellátására. A korlátozott finanszírozás miatt azonban a JOC működése akadályozott, a működési költségei fedezésére egyáltalán nem, vagy elégtelen mértékben rendelnek forrásokat. Ezért úgy tűnik, Sierra Leone nem rendelkezik megfelelő anyagi és pénzügyi forrásokkal az IUU-halászat elleni küzdelemhez.

| (26) | A jogi keret és a végrehajtási intézkedések Sierra Leonéban nem felelnek meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61., 62., és 117–119. cikkében foglalt alapvető követelményeknek. A (20)–(24) preambulumbekezdésekben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Sierra Leone nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Sierra Leone nem tudja alátámasztani, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlás értelmében megfelelő szankciórendszert működtet az IUU-halászat visszaszorítására. Emellett úgy tűnik, Sierra Leone nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése révén, a vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban |
| --- | --- |

(26)

A jogi keret és a végrehajtási intézkedések Sierra Leonéban nem felelnek meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61., 62., és 117–119. cikkében foglalt alapvető követelményeknek. A (20)–(24) preambulumbekezdésekben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Sierra Leone nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Sierra Leone nem tudja alátámasztani, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlás értelmében megfelelő szankciórendszert működtet az IUU-halászat visszaszorítására. Emellett úgy tűnik, Sierra Leone nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése révén, a vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban

| (27) | A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködés és végrehajtás tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(27)

A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködés és végrehajtás tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (28) | Sierra Leone 1994-ben ratifikálta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS), valamint az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) szerződő fele. |
| --- | --- |

(28)

Sierra Leone 1994-ben ratifikálta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS), valamint az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) szerződő fele.

| (29) | Megállapítást nyert, hogy Sierra Leone 2009 és 2012 között nem teljesítette az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) követelményeit. 2013-ban a meg nem felelő státust megszüntették, a 2014-es helyzettel kapcsolatban azonban újra aggályok merültek fel, különösen amiatt, hogy 2015-ben az ICCAT-hoz nem érkezett egyetlen éves jelentés vagy megfelelési táblázat sem. Az IOTC Sierra Leonéra vonatkozó megfelelési jelentésében szintén számos ismétlődő porblémát azonosítottak a szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatban, különösen a intézkedéseknek való megfelelés általános hiánya és a 12/11, 01/06, 10/09, SC04 és S17 határozatok szerinti jelentések és információk benyújtásának elmaradása terén. Sierra Leone csak az ICCAT és az IOTC szerződő fele, más regionális halászati gazdálkodási szervezetekben nem tag, a halászflottája felépítése és működési területe ellenére. |
| --- | --- |

(29)

Megállapítást nyert, hogy Sierra Leone 2009 és 2012 között nem teljesítette az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) követelményeit. 2013-ban a meg nem felelő státust megszüntették, a 2014-es helyzettel kapcsolatban azonban újra aggályok merültek fel, különösen amiatt, hogy 2015-ben az ICCAT-hoz nem érkezett egyetlen éves jelentés vagy megfelelési táblázat sem. Az IOTC Sierra Leonéra vonatkozó megfelelési jelentésében szintén számos ismétlődő porblémát azonosítottak a szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatban, különösen a intézkedéseknek való megfelelés általános hiánya és a 12/11, 01/06, 10/09, SC04 és S17 határozatok szerinti jelentések és információk benyújtásának elmaradása terén. Sierra Leone csak az ICCAT és az IOTC szerződő fele, más regionális halászati gazdálkodási szervezetekben nem tag, a halászflottája felépítése és működési területe ellenére.

| (30) | Az, hogy Sierra Leone nem tartja be az ICCAT és az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(30)

Az, hogy Sierra Leone nem tartja be az ICCAT és az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (31) | Sierra Leone az UNCLOS egyezményen kívül más, halászati gazdálkodással kapcsolatos nemzetközi jogi eszközt nem ratifikált. Sierra Leone nemzetközi jogi eszközök végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 11. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak mielőbb ratifikálniuk kell az ENSZ Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást (UNFSA), valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodást, el kell fogadniuk azokat vagy csatlakozniuk kell azokhoz. Ellentmond a 14. pontnak is, amely szerint az államoknak teljes körűen és hatékonyan végre kell hajtaniuk a magatartási kódexet és a kapcsolódó nemzetközi cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(31)

Sierra Leone az UNCLOS egyezményen kívül más, halászati gazdálkodással kapcsolatos nemzetközi jogi eszközt nem ratifikált. Sierra Leone nemzetközi jogi eszközök végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 11. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak mielőbb ratifikálniuk kell az ENSZ Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást (UNFSA), valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodást, el kell fogadniuk azokat vagy csatlakozniuk kell azokhoz. Ellentmond a 14. pontnak is, amely szerint az államoknak teljes körűen és hatékonyan végre kell hajtaniuk a magatartási kódexet és a kapcsolódó nemzetközi cselekvési tervet.

| (32) | Ezen túlmenően, bár Sierra Leonéban nincs kijelölt halászkikötő, a halászhajók mégis végeznek kirakodásokat közvetlenül a vállalatok kikötőgátjainál vagy a kereskedelmi kikötőben. Sierra Leone nem ratifikálta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009-es megállapodást (PSMA). |
| --- | --- |

(32)

Ezen túlmenően, bár Sierra Leonéban nincs kijelölt halászkikötő, a halászhajók mégis végeznek kirakodásokat közvetlenül a vállalatok kikötőgátjainál vagy a kereskedelmi kikötőben. Sierra Leone nem ratifikálta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009-es megállapodást (PSMA).

| (33) | Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Sierra Leone nem dolgozott ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzeti cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(33)

Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Sierra Leone nem dolgozott ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzeti cselekvési tervet.

| (34) | Továbbá a (17) preambulumbekezdésben említettek szerint Sierra Leone nemzetközi hajónyilvántartását egy, az ország területén kívül található magánvállalat vezeti, és Sierra Leone a jelek szerint nem biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Ez ellentmond az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 91. cikkének, amely kimondja, hogy a lobogó szerinti állam és annak hajói között tényleges kapcsolatnak kell fennállnia. |
| --- | --- |

(34)

Továbbá a (17) preambulumbekezdésben említettek szerint Sierra Leone nemzetközi hajónyilvántartását egy, az ország területén kívül található magánvállalat vezeti, és Sierra Leone a jelek szerint nem biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Ez ellentmond az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 91. cikkének, amely kimondja, hogy a lobogó szerinti állam és annak hajói között tényleges kapcsolatnak kell fennállnia.

| (35) | A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(35)

A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (36) | Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (5) alapján Sierra Leone 2015-ben közepes humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 181. volt). |
| --- | --- |

(36)

Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (5) alapján Sierra Leone 2015-ben közepes humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 181. volt).

| (37) | Noha a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Sierra Leone fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják az előző szakaszokban ismertetett összes hiányosságot. Ez különösen a halászhajók Sierra Leone nemzetközi hajónyilvántartásába való felvételére vonatkozik, és arra, hogy ezekről az országnak nincsenek információi. |
| --- | --- |

(37)

Noha a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Sierra Leone fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják az előző szakaszokban ismertetett összes hiányosságot. Ez különösen a halászhajók Sierra Leone nemzetközi hajónyilvántartásába való felvételére vonatkozik, és arra, hogy ezekről az országnak nincsenek információi.

| (38) | Úgy tűnik, hogy a megállapított problémák elsősorban a közigazgatási környezet hiányosságaiból erednek, amely nem tudja biztosítani, hogy Sierra Leone lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként hatékonyan és eredményesen tejesítse a rá háruló kötelezettségeket. Sierra Leone támogatásban részesült regionális kezdeményezéseken keresztül, amelyek az irányítás megerősítését és az IUU-halászat elleni küzdelmet célozták, többek között a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer fejlesztése által. Ez a finanszírozás azonban 2015-ben felfüggesztésre került az irányítással kapcsolatban felmerült aggályok miatt, és ezen források hiányában a JOC Sierra Leonéban nem tud hatékonyan működni. |
| --- | --- |

(38)

Úgy tűnik, hogy a megállapított problémák elsősorban a közigazgatási környezet hiányosságaiból erednek, amely nem tudja biztosítani, hogy Sierra Leone lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként hatékonyan és eredményesen tejesítse a rá háruló kötelezettségeket. Sierra Leone támogatásban részesült regionális kezdeményezéseken keresztül, amelyek az irányítás megerősítését és az IUU-halászat elleni küzdelmet célozták, többek között a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer fejlesztése által. Ez a finanszírozás azonban 2015-ben felfüggesztésre került az irányítással kapcsolatban felmerült aggályok miatt, és ezen források hiányában a JOC Sierra Leonéban nem tud hatékonyan működni.

| (39) | A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Sierra Leone fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó halászati gazdálkodási teljesítményét. Ugyanakkor, tekintettel a Sierra Leonét jellemző hiányosságok jellegére, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat teljes mentségként vagy más jellegű igazolásként Sierra Leone parti, lobogó vagy forgalomba hozatal szerinti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, sem az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére. |
| --- | --- |

(39)

A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Sierra Leone fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó halászati gazdálkodási teljesítményét. Ugyanakkor, tekintettel a Sierra Leonét jellemző hiányosságok jellegére, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat teljes mentségként vagy más jellegű igazolásként Sierra Leone parti, lobogó vagy forgalomba hozatal szerinti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, sem az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁS ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (40) | A fenti megállapítások fényében, amelyek szerint Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja. |
| --- | --- |

(40)

A fenti megállapítások fényében, amelyek szerint Sierra Leone elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

| (41) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Sierra Leonét arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Sierra Leonéval szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet. |
| --- | --- |

(41)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Sierra Leonét arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Sierra Leonéval szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

| (42) | Továbbá ki kell jelenteni, hogy Sierra Leone értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(42)

Továbbá ki kell jelenteni, hogy Sierra Leone értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti a Sierra Leone Köztársaságot arról az eshetőségről, hogy a Bizottság a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 21-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  Az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek a CCAMLR, a SEAFO, a GFCM, a NEAFC, a NAFO és az IOTC. Forrás: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.HUN

2

(3)  Lásd a 468/2010/EU rendelet mellékletének B. részét.

3

(4)  Az 1994-es halászati gazdálkodási és fejlesztési rendelet és az 1995-ös halászati rendeletek

4

(5)  Forrás: http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf

5

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2016. április 21.)

egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2016/C 144/07)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 28-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche”-ot) meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (7) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(7)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal.

2.   A TRINIDAD ÉS TOBAGO KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (9) | A Trinidad és Tobago Köztársaság (a továbbiakban: Trinidad és Tobago) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként. |
| --- | --- |

(9)

A Trinidad és Tobago Köztársaság (a továbbiakban: Trinidad és Tobago) nem küldött az IUU-rendelet 20. cikkének megfelelő értesítését lobogó szerinti államként.

| (10) | A Bizottság 2014 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Trinidad és Tobago hatóságaival. Az együttműködés Trinidad és Tobago törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint helyszíni látogatásokat is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Trinidad és Tobagó-i rendelkezésekkel, illetve Trinidad és Tobago által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2014 és 2016 között igazgatási együttműködést folytatott Trinidad és Tobago hatóságaival. Az együttműködés Trinidad és Tobago törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Észrevételek írásbeli és szóbeli cseréjét, valamint helyszíni látogatásokat is magában foglalt. A Bizottság az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Trinidad és Tobagó-i rendelkezésekkel, illetve Trinidad és Tobago által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos minden szükségesnek ítélt információt beszerzett és ellenőrzött.

| (11) | Trinidad és Tobago szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS), az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodásnak (UNFSA) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (ICCAT). |
| --- | --- |

(11)

Trinidad és Tobago szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS), az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságra vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló 1995. évi megállapodásnak (UNFSA) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (ICCAT).

| (12) | Annak megállapítása érdekében, hogy Trinidad és Tobago eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek információt felkutatott, összegyűjtött és megvizsgált. |
| --- | --- |

(12)

Annak megállapítása érdekében, hogy Trinidad és Tobago eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek információt felkutatott, összegyűjtött és megvizsgált.

3.   A TRINIDAD ÉS TOBAGO KÖZTÁRSASÁG NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (13) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Trinidad és Tobagóra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat és a vonatkozó nemzetközi jogi rendelkezéseket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Trinidad és Tobagóra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat és a vonatkozó nemzetközi jogi rendelkezéseket vette figyelembe.

3.1.   Ismétlődő IUU-halászati tevékenység és IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (14) | A lentebb és a 3.2. szakaszban ismertetett okok miatt Trinidad és Tobago halászati gazdálkodási jogi kerete, amely az 1916. évi halászai törvényen (2) és az 1986. évi, a szigetek közötti vizekről és a kizárólagos gazdasági övezetről szóló törvényen (3) alapul, úgy tűnik, nem határoz meg intézkedéseket, amelyekkel a Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő hajók, valamint a harmadik országok Trinidad és Tobago vizein és kikötőiben tartózkodó hajói hatékonyan ellenőrizhetők. |
| --- | --- |

(14)

A lentebb és a 3.2. szakaszban ismertetett okok miatt Trinidad és Tobago halászati gazdálkodási jogi kerete, amely az 1916. évi halászai törvényen (2) és az 1986. évi, a szigetek közötti vizekről és a kizárólagos gazdasági övezetről szóló törvényen (3) alapul, úgy tűnik, nem határoz meg intézkedéseket, amelyekkel a Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő hajók, valamint a harmadik országok Trinidad és Tobago vizein és kikötőiben tartózkodó hajói hatékonyan ellenőrizhetők.

| (15) | A helyszíni ellenőrző látogatások során a Bizottság által összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago nem tud információval szolgálni a nyílt tengeri flottái által fogott, nagy távolságra vándorló fajok jellemzőiről, illetve a kikötőiben kirakodott vagy átrakott halászati termékekről és ezen termékek kereskedelmi forgalmáról. |
| --- | --- |

(15)

A helyszíni ellenőrző látogatások során a Bizottság által összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago nem tud információval szolgálni a nyílt tengeri flottái által fogott, nagy távolságra vándorló fajok jellemzőiről, illetve a kikötőiben kirakodott vagy átrakott halászati termékekről és ezen termékek kereskedelmi forgalmáról.

| (16) | Tekintettel a halak Trinidad és Tobago kikötőiben történt, a lobogója vagy harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók általi kirakodása vagy átrakása nyomonkövethetőségének és az azokkal kapcsolatban a hatóságok rendelkezésére álló információknak a hiányára, nem valószínű, hogy az ország biztosítani tudja, hogy a halászati termékek kereskedelme ne IUU-halászatból származzon. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a halak Trinidad és Tobago kikötőiben történt, a lobogója vagy harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók általi kirakodása vagy átrakása nyomonkövethetőségének és az azokkal kapcsolatban a hatóságok rendelkezésére álló információknak a hiányára, nem valószínű, hogy az ország biztosítani tudja, hogy a halászati termékek kereskedelme ne IUU-halászatból származzon.

| (17) | Úgy tűnik tehát, hogy Trinidad és Tobago nem tesz eleget a kikötő szerinti államra háruló, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 23. cikkében foglaltak szerinti kötelezettségének a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát fokozó tevékenységek, többek között a dokumentumok, eszközök és fogások kikötői ellenőrzése és – azokban az esetekben, amikor a halak kifogása az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát veszélyeztető módon történt – a kirakodások és átrakások tilalma tekintetében. Trinidad és Tobago emellett úgy tűnik, nem veszi figyelembe a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési tervének (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, sem az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontját, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása és a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítására érdekében. Úgy tűnik, nem teljesíti az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexe (FAO magatartási kódex) 11. cikkét sem, amely meghatározza a kifogást követő szakaszok és a felelős nemzetközi kereskedelem helyes gyakorlatait. |
| --- | --- |

(17)

Úgy tűnik tehát, hogy Trinidad és Tobago nem tesz eleget a kikötő szerinti államra háruló, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 23. cikkében foglaltak szerinti kötelezettségének a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát fokozó tevékenységek, többek között a dokumentumok, eszközök és fogások kikötői ellenőrzése és – azokban az esetekben, amikor a halak kifogása az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát veszélyeztető módon történt – a kirakodások és átrakások tilalma tekintetében. Trinidad és Tobago emellett úgy tűnik, nem veszi figyelembe a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési tervének (az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv) 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, sem az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontját, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítása és a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítására érdekében. Úgy tűnik, nem teljesíti az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexe (FAO magatartási kódex) 11. cikkét sem, amely meghatározza a kifogást követő szakaszok és a felelős nemzetközi kereskedelem helyes gyakorlatait.

| (18) | Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog alapján lobogó és forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon kötelezettsége teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását. |
| --- | --- |

(18)

Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog alapján lobogó és forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon kötelezettsége teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (19) | Trinidad és Tobago hatóságai általában együttműködőek voltak, válaszoltak az információkérésekre és visszajelzéseket küldtek, a válaszok megbízhatóságát és helytállóságát azonban megkérdőjelezte és aláásta az elavult jogi keret, amely láthatóan nincs összhangban a nemzetközi jogi kötelezettségvállalásokkal, és a halászati gazdálkodási rendszer átláthatóságának hiánya (a 3. szakasz 1. pontjában és a (20)–(23) preambulumbekezdésben említettek szerint). Trinidad és Tobago hatóságai benyújtottak egy tervezetet az új halászati gazdálkodási törvényről, amelyet azonban még nem lehetett a nemzetközi jogi kötelezettségvállalásokkal összhangban levőnek tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

Trinidad és Tobago hatóságai általában együttműködőek voltak, válaszoltak az információkérésekre és visszajelzéseket küldtek, a válaszok megbízhatóságát és helytállóságát azonban megkérdőjelezte és aláásta az elavult jogi keret, amely láthatóan nincs összhangban a nemzetközi jogi kötelezettségvállalásokkal, és a halászati gazdálkodási rendszer átláthatóságának hiánya (a 3. szakasz 1. pontjában és a (20)–(23) preambulumbekezdésben említettek szerint). Trinidad és Tobago hatóságai benyújtottak egy tervezetet az új halászati gazdálkodási törvényről, amelyet azonban még nem lehetett a nemzetközi jogi kötelezettségvállalásokkal összhangban levőnek tekinteni.

| (20) | Trinidad és Tobago fontos kikötőállam a kelet-karibi régióban. Trinidad és Tobago kikötőiben harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és hosszú távon vándorló halfajokat rakodnak ki és raknak át. Ennek ellenére ezekkel a harmadik országokkal a jelek szerint nem folytatnak sem hivatalos, sem informális együttműködést. Trinidad és Tobago hatóságai továbbá nem tudtak információt nyújtani arról, hogy mely harmadik országok folytatnak tevékenységeket az ország kikötőiben. |
| --- | --- |

(20)

Trinidad és Tobago fontos kikötőállam a kelet-karibi régióban. Trinidad és Tobago kikötőiben harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és hosszú távon vándorló halfajokat rakodnak ki és raknak át. Ennek ellenére ezekkel a harmadik országokkal a jelek szerint nem folytatnak sem hivatalos, sem informális együttműködést. Trinidad és Tobago hatóságai továbbá nem tudtak információt nyújtani arról, hogy mely harmadik országok folytatnak tevékenységeket az ország kikötőiben.

| (21) | Az elavult halászati jogi keret nem tartalmaz a nemzetközi jogi rendelkezéseknek megfelelő általános elveket és halászati állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket. Trinidad és Tobago jogi kerete továbbá nem rendelkezik az IUU-halászati tevékenységekről. E tekintetben a meglévő jogi keret nem határozza meg egyértelműen a súlyos jogsértések fogalmát, és nem sorolja fel kimerítően az arányos súllyal szankcionálható súlyos jogsértéseket. A bírságok mértéke nem kapcsolódik az illegálisan fogott halak értékéhez, és így nem fosztja meg a jogsértőket szisztematikusan a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Következésképp a szankciórendszer a jelenlegi formájában nem kellően átfogó és szigorú ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjon. |
| --- | --- |

(21)

Az elavult halászati jogi keret nem tartalmaz a nemzetközi jogi rendelkezéseknek megfelelő általános elveket és halászati állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedéseket. Trinidad és Tobago jogi kerete továbbá nem rendelkezik az IUU-halászati tevékenységekről. E tekintetben a meglévő jogi keret nem határozza meg egyértelműen a súlyos jogsértések fogalmát, és nem sorolja fel kimerítően az arányos súllyal szankcionálható súlyos jogsértéseket. A bírságok mértéke nem kapcsolódik az illegálisan fogott halak értékéhez, és így nem fosztja meg a jogsértőket szisztematikusan a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Következésképp a szankciórendszer a jelenlegi formájában nem kellően átfogó és szigorú ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjon.

| (22) | A Földművelésügyi és Halászati Minisztérium Halászati osztályán belül nem található halászati ellenőrzéssel, felügyelettel és végrehajtással foglalkozó egység. Úgy tűnik, hogy a Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő halászhajókat – bárhol folytassák is tevékenységüket –, valamint a harmadik országok lobogója alatt közlekedő, Trinidad és Tobago vizein és kikötőiben tartózkodó halászhajókat nem ellenőrizik. A Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő fél-ipari és ipari (24 m-t meghaladó) hajók nem mindegyike rendelkezik fedélzeti hajómegfigyelési berendezéssel (VMS), és a hajónaplók vezetése nem kötelező. Megfigyelői program nem létezik. Nincs továbbá működő halászati felügyelő központ sem. |
| --- | --- |

(22)

A Földművelésügyi és Halászati Minisztérium Halászati osztályán belül nem található halászati ellenőrzéssel, felügyelettel és végrehajtással foglalkozó egység. Úgy tűnik, hogy a Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő halászhajókat – bárhol folytassák is tevékenységüket –, valamint a harmadik országok lobogója alatt közlekedő, Trinidad és Tobago vizein és kikötőiben tartózkodó halászhajókat nem ellenőrizik. A Trinidad és Tobago lobogója alatt közlekedő fél-ipari és ipari (24 m-t meghaladó) hajók nem mindegyike rendelkezik fedélzeti hajómegfigyelési berendezéssel (VMS), és a hajónaplók vezetése nem kötelező. Megfigyelői program nem létezik. Nincs továbbá működő halászati felügyelő központ sem.

| (23) | A megfelelő jogi keret és ellenőrzési eszközök nyilvánvaló hiánya miatt igen valószínűtlen bármilyen hatékony végrehajtás. Úgy tűnik, Trinidad és Tobago hatóságai csak a szereplők által kitöltött és benyújtott, a halászai utakról szóló jelentésekben szereplő információkat kapják meg. A jelenlegi helyzetben az IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága nem vizsgálható megfelelően. |
| --- | --- |

(23)

A megfelelő jogi keret és ellenőrzési eszközök nyilvánvaló hiánya miatt igen valószínűtlen bármilyen hatékony végrehajtás. Úgy tűnik, Trinidad és Tobago hatóságai csak a szereplők által kitöltött és benyújtott, a halászai utakról szóló jelentésekben szereplő információkat kapják meg. A jelenlegi helyzetben az IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága nem vizsgálható megfelelően.

| (24) | Trinidad és Tobago (20) preambulumbekezdésben leírt hiányosságai nem teszik lehetővé, hogy az ország megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 63., 64., és 117–119. cikkének, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a tengeri élővilág – ideértve a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és hosszú távon vándorló halfajokat is – megőrzése és az azzal való gazdálkodás területén. Az UNFSA 7., 8. és 20. cikke részletesebben kifejti az összevethető állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések meghozatala, illetve az ilyen intézkedéseknek való megfelelés és az intézkedések végrehajtása terén teljesítendő együttműködési kötelezettséget. Ezt tovább részletezi az IPOA IUU 28. és 51. pontja, amelyek részletesen meghatározzák az államok közötti közvetlen együttműködés gyakorlatait, ideértve a parti államok rendelkezésére álló adatok és információk cseréjét. |
| --- | --- |

(24)

Trinidad és Tobago (20) preambulumbekezdésben leírt hiányosságai nem teszik lehetővé, hogy az ország megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 63., 64., és 117–119. cikkének, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a tengeri élővilág – ideértve a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és hosszú távon vándorló halfajokat is – megőrzése és az azzal való gazdálkodás területén. Az UNFSA 7., 8. és 20. cikke részletesebben kifejti az összevethető állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések meghozatala, illetve az ilyen intézkedéseknek való megfelelés és az intézkedések végrehajtása terén teljesítendő együttműködési kötelezettséget. Ezt tovább részletezi az IPOA IUU 28. és 51. pontja, amelyek részletesen meghatározzák az államok közötti közvetlen együttműködés gyakorlatait, ideértve a parti államok rendelkezésére álló adatok és információk cseréjét.

| (25) | A jogi keret, azon belül különösen a végrehajtási intézkedések Trinidad és Tobagóban nem felelnek meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61., 62. és 117–119. cikkében, valamint az UNFSA 5–23. cikkében foglalt alapvető követelményeknek. A (21)–(23) preambulumbekezdésekben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Trinidad és Tobago nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. A Trinidad és Tobago által a hajóit illetően folytatott leírt gyakorlat ellentmond a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének is, amely szerint egy államnak intézkedéseket kell hoznia a lobogója alatt közlekedő hajók tekintetében. Mindemellett Trinidad és Tobago nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket, mivel nem bizonyította, hogy az említett cikkben foglalt részletes szabályokkal összhangban járt el. Úgy tűnik, a szankciórendszer különösen az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésével nincs összhangban, amely előírja, hogy a jogsértések tekintetében alkalmazandó szankcióknak a megfelelés biztosításához és a jogsértésektől való elrettentéshez megfelelő súlyosságúaknak kell lenniük, tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő a jogsértések, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket az illegális tevékenységből származó haszontól. Emellett úgy tűnik, hogy Trinidad és Tobago nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése révén, a vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban. |
| --- | --- |

(25)

A jogi keret, azon belül különösen a végrehajtási intézkedések Trinidad és Tobagóban nem felelnek meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61., 62. és 117–119. cikkében, valamint az UNFSA 5–23. cikkében foglalt alapvető követelményeknek. A (21)–(23) preambulumbekezdésekben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Trinidad és Tobago nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. A Trinidad és Tobago által a hajóit illetően folytatott leírt gyakorlat ellentmond a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének is, amely szerint egy államnak intézkedéseket kell hoznia a lobogója alatt közlekedő hajók tekintetében. Mindemellett Trinidad és Tobago nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket, mivel nem bizonyította, hogy az említett cikkben foglalt részletes szabályokkal összhangban járt el. Úgy tűnik, a szankciórendszer különösen az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésével nincs összhangban, amely előírja, hogy a jogsértések tekintetében alkalmazandó szankcióknak a megfelelés biztosításához és a jogsértésektől való elrettentéshez megfelelő súlyosságúaknak kell lenniük, tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő a jogsértések, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket az illegális tevékenységből származó haszontól. Emellett úgy tűnik, hogy Trinidad és Tobago nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése révén, a vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban.

| (26) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(26)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (27) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Trinidad és Tobagónak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS), a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) szerződő feleként betöltött státusával kapcsolatban jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Trinidad és Tobagónak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS), a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) szerződő feleként betöltött státusával kapcsolatban jelentősnek vélt.

| (28) | Az ICCAT 2011 óta Trinidad és Tobago hatóságaival hivatalosan közölte (4), hogy az ország nem teljesítette teljes körűen és hatékonyan az egyes ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeit (ezek: a 05-09. számú ajánlásban foglalt, a statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettség, a 06-09. és a 12-04. számú ajánlásban foglalt, a kormosmarlin-állomány és fehérmarlin-állomány helyreállítására irányuló terv további megerősítésével kapcsolatos kötelezettség, valamint a 13-02. számú ajánlásban foglalt, az észak-atlanti kardhal megőrzésével kapcsolatos kötelezettség). Az ICCAT továbbá az alábbi hiányosságokat jegyezte meg Trinidad és Tobago vonatkozásában: 1. a Task I-es (flottajellemzők) adatokat nem nyújtották be; 2. a Task II-es (fogások mérete) vonatkozó adatokat nem nyújtották be; 3. a megfelelési táblázatokat nem nyújtották be; 4. nem nyújtottak be a kardhalra vonatkozó halászati gazdálkodási és fejlesztési tervet; 5. az ICCAT nem kapott választ a 2014-es figyelmeztető levelére; 6. a nagyszemű tonhalra és sárgaúszójú tonhalra halászó hajók listáját határidőn túl nyújtották be; 7. a kutatási és statisztikai állandó bizottság (SCRS) részére az éves jelentést határidőn túl nyújtották be; 8. folytatódott és növekedett a tűcsőrű csuka túlhalászása. A fehérmarlin- és a kormosmarlin-állományok folyamatos és jelentős túlhalászása, ezen halászatok vonatkozásában a nemzeti gazdálkodási intézkedések hiánya, valamint a hajónapló vezetésével és a kereskedelem nyomon követésével kapcsolatos követelménynek való meg nem felelés miatt az ICCAT 2015-ben azonosításról szóló levelet küldött az országnak (5). |
| --- | --- |

(28)

Az ICCAT 2011 óta Trinidad és Tobago hatóságaival hivatalosan közölte (4), hogy az ország nem teljesítette teljes körűen és hatékonyan az egyes ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeit (ezek: a 05-09. számú ajánlásban foglalt, a statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettség, a 06-09. és a 12-04. számú ajánlásban foglalt, a kormosmarlin-állomány és fehérmarlin-állomány helyreállítására irányuló terv további megerősítésével kapcsolatos kötelezettség, valamint a 13-02. számú ajánlásban foglalt, az észak-atlanti kardhal megőrzésével kapcsolatos kötelezettség). Az ICCAT továbbá az alábbi hiányosságokat jegyezte meg Trinidad és Tobago vonatkozásában: 1. a Task I-es (flottajellemzők) adatokat nem nyújtották be; 2. a Task II-es (fogások mérete) vonatkozó adatokat nem nyújtották be; 3. a megfelelési táblázatokat nem nyújtották be; 4. nem nyújtottak be a kardhalra vonatkozó halászati gazdálkodási és fejlesztési tervet; 5. az ICCAT nem kapott választ a 2014-es figyelmeztető levelére; 6. a nagyszemű tonhalra és sárgaúszójú tonhalra halászó hajók listáját határidőn túl nyújtották be; 7. a kutatási és statisztikai állandó bizottság (SCRS) részére az éves jelentést határidőn túl nyújtották be; 8. folytatódott és növekedett a tűcsőrű csuka túlhalászása. A fehérmarlin- és a kormosmarlin-állományok folyamatos és jelentős túlhalászása, ezen halászatok vonatkozásában a nemzeti gazdálkodási intézkedések hiánya, valamint a hajónapló vezetésével és a kereskedelem nyomon követésével kapcsolatos követelménynek való meg nem felelés miatt az ICCAT 2015-ben azonosításról szóló levelet küldött az országnak (5).

| (29) | Az ICCAT Megfelelési Bizottsága által is hangsúlyozottak szerint a jelentéstétel elmaradásával, a késedelmes benyújtással és az adatok hiányosságával és rossz minőségével kapcsolatos problémák folyamatosan hátráltatják a kutatási és statisztikai állandó bizottság (SCRS) munkáját a halállományok értékelése és a gazdálkodási javaslatok kidolgozása terén. A késedelmes vagy hiányos jelentések akadályozzák a Titkárságot a Bizottság, valamint annak munkacsoportjai és szakbizottságai részére készítendő dokumentumok elkészítésében, és csökkentik a Megfelelési Bizottság hatékonyságát. |
| --- | --- |

(29)

Az ICCAT Megfelelési Bizottsága által is hangsúlyozottak szerint a jelentéstétel elmaradásával, a késedelmes benyújtással és az adatok hiányosságával és rossz minőségével kapcsolatos problémák folyamatosan hátráltatják a kutatási és statisztikai állandó bizottság (SCRS) munkáját a halállományok értékelése és a gazdálkodási javaslatok kidolgozása terén. A késedelmes vagy hiányos jelentések akadályozzák a Titkárságot a Bizottság, valamint annak munkacsoportjai és szakbizottságai részére készítendő dokumentumok elkészítésében, és csökkentik a Megfelelési Bizottság hatékonyságát.

| (30) | Trinidad és Tobago sem szerződő, sem együttműködő félként nem vesz részt az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR). A CCAMLR azonban 2012–2013-ban azonosította az országot, mint olyan nem szerződő felet, amely valószínűleg érintett a Dissostichus spp. halászatában, kirakodásában és/vagy kereskedelmében, azonban nem vesz részt a 2000-ben ezen fajoknak a kirakodási ponttól a teljes kereskedelmi cikluson át történő nyomon követésére létrehozott fogási dokumentációs rendszerben (CDS) (6). Az azonosítási státust 2014–2015-ben fenntartották (7). |
| --- | --- |

(30)

Trinidad és Tobago sem szerződő, sem együttműködő félként nem vesz részt az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottságban (CCAMLR). A CCAMLR azonban 2012–2013-ban azonosította az országot, mint olyan nem szerződő felet, amely valószínűleg érintett a Dissostichus spp. halászatában, kirakodásában és/vagy kereskedelmében, azonban nem vesz részt a 2000-ben ezen fajoknak a kirakodási ponttól a teljes kereskedelmi cikluson át történő nyomon követésére létrehozott fogási dokumentációs rendszerben (CDS) (6). Az azonosítási státust 2014–2015-ben fenntartották (7).

| (31) | A (28)–(30) preambulumbekezdésekben ismertetett tények miatt Trinidad és Tobago nem tud eleget tenni az UNCLOS 117–119. cikke szerinti, lobogó szerinti államként rá háruló együttműködési és állománymegőrzési kötelezettségeinek. Úgy tűnik, hogy Trinidad és Tobago nem felel meg a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének sem, amely előírja, hogy a nyílt tengeri halászatot folytató hajókkal rendelkező államoknak ellenőrző intézkedésekkel kell biztosítaniuk, hogy ezek a hajók eleget tegyenek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak. |
| --- | --- |

(31)

A (28)–(30) preambulumbekezdésekben ismertetett tények miatt Trinidad és Tobago nem tud eleget tenni az UNCLOS 117–119. cikke szerinti, lobogó szerinti államként rá háruló együttműködési és állománymegőrzési kötelezettségeinek. Úgy tűnik, hogy Trinidad és Tobago nem felel meg a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének sem, amely előírja, hogy a nyílt tengeri halászatot folytató hajókkal rendelkező államoknak ellenőrző intézkedésekkel kell biztosítaniuk, hogy ezek a hajók eleget tegyenek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak.

| (32) | Végül, az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Trinidad és Tobago nem dolgozott ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzeti cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(32)

Végül, az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Trinidad és Tobago nem dolgozott ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzeti cselekvési tervet.

| (33) | A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségei teljesítését. |
| --- | --- |

(33)

A határozat e szakaszában ismertetett tényekre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy számos jel arra utal, hogy Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségei teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (34) | Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (8) alapján Trinidad és Tobago 2015-ben magas humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 64. volt). |
| --- | --- |

(34)

Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (8) alapján Trinidad és Tobago 2015-ben magas humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 64. volt).

| (35) | Figyelembe véve a humán fejlettségi mutató szerinti fent ismertetett besorolást, valamint a 2015. évi látogatás során megfigyelteket, nem található arra utaló bizonyíték, hogy Trinidad és Tobago az alacsony fejlettség miatt mulasztotta volna el a nemzetközi jog szerint ráháruló kötelezettségei teljesítését. Semmilyen kézzelfogható bizonyíték nem létezik, amely alapján a halászati megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet területén fennálló hiányosságokat összefüggésbe lehetne hozni a gyenge kapacitással és infrastruktúrával. Trinidad és Tobago soha nem hivatkozott arra, hogy a fejlettségi korlátok akadályoznák abban, hogy erős megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert alakítson ki. |
| --- | --- |

(35)

Figyelembe véve a humán fejlettségi mutató szerinti fent ismertetett besorolást, valamint a 2015. évi látogatás során megfigyelteket, nem található arra utaló bizonyíték, hogy Trinidad és Tobago az alacsony fejlettség miatt mulasztotta volna el a nemzetközi jog szerint ráháruló kötelezettségei teljesítését. Semmilyen kézzelfogható bizonyíték nem létezik, amely alapján a halászati megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet területén fennálló hiányosságokat összefüggésbe lehetne hozni a gyenge kapacitással és infrastruktúrával. Trinidad és Tobago soha nem hivatkozott arra, hogy a fejlettségi korlátok akadályoznák abban, hogy erős megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert alakítson ki.

| (36) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Trinidad és Tobago halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotára és összteljesítményére az ország fejlettségi szintje nem gyakorol hátrányos befolyást. |
| --- | --- |

(36)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Trinidad és Tobago halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotára és összteljesítményére az ország fejlettségi szintje nem gyakorol hátrányos befolyást.

4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁS ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (37) | A fenti megállapítások fényében, amelyek szerint Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja. |
| --- | --- |

(37)

A fenti megállapítások fényében, amelyek szerint Trinidad és Tobago elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

| (38) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Trinidad és Tobagót arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche-ot”) meg kell tennie Trinidad és Tobagóval szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet. |
| --- | --- |

(38)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Trinidad és Tobagót arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést („démarche-ot”) meg kell tennie Trinidad és Tobagóval szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

| (39) | Továbbá ki kell jelenteni, hogy Trinidad és Tobago értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(39)

Továbbá ki kell jelenteni, hogy Trinidad és Tobago értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti a Trinidad és Tobago Köztársaságot arról az eshetőségről, hogy a Bizottság a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 21-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/67.51.pdf

2

(3)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/51.06.pdf

3

(4)  Az ICCAT 2011. január 18-i levele, 151. sz. ICCAT-hírlevél; Az ICCAT 2012. február 21-i levele, 641. sz. ICCAT-hírlevél, Az ICCAT 2013. február 11-i levele, 613. sz. ICCAT-hírlevél; Az ICCAT 2014. február 13-i levele, 723. sz. ICCAT-hírlevél.

4

(5)  COC-308 sz. dokumentum_2. függelék, 2015.

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 2013. szeptember 24.

6

(7)  CCAMLR-XXXIV/BG/41, 2015. szeptember 23.

7

(8)  Az információ forrása: http://hdr.undp.org/en/statistics

8

---

Számvevőszék

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/19

---

12/2016. sz. különjelentés

„Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél: nem mindig megfelelő vagy eredményessége nem mindig mutatható ki”

(2016/C 144/08)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent a „Vissza nem térítendő támogatások alkalmazása az ügynökségeknél: nem mindig megfelelő vagy eredményessége nem mindig mutatható ki” című 12/2016. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán: http://eca.europa.eu vagy az EU-Könyvesbolt weboldalán: https://bookshop.europa.eu

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/20

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/09)

| 1. | 2016. április 15-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Starwood Capital Group (a továbbiakban: SCG, USA) és a Banco de Sabadell, S.A. (a továbbiakban: BS, Spanyolország) irányítása alá tartozó Hotel Investment Partnership, S.L. (a továbbiakban: HIP, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdésének értelmében a HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (a továbbiakban: HPSC JV, Spanyolország) újonnan alapított közös vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2016. április 15-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Starwood Capital Group (a továbbiakban: SCG, USA) és a Banco de Sabadell, S.A. (a továbbiakban: BS, Spanyolország) irányítása alá tartozó Hotel Investment Partnership, S.L. (a továbbiakban: HIP, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdésének értelmében a HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (a továbbiakban: HPSC JV, Spanyolország) újonnan alapított közös vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az SCG esetében: fő tevékenysége a globális ingatlanbefektetés. Az SCG különböző eszközosztályokba fektet be – többek között társasházakba, irodaépületekbe, bevásárlóközpontokba, hotelekbe, ipari, lakóövezeti és kereskedelmi telkekbe, nyugdíjas otthonokba, vegyes hasznosítású ingatlanokba és golfpályákba. Befektetéseihez többféle tőkestruktúrát alkalmaz.
  —   a BS esetében: bankszolgáltatások nyújtása a lakossági és a vállalati bankpiacokon, továbbá a HIP vállalkozáson keresztül szállodaüzemeltetés és ingatlanszolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az SCG esetében: fő tevékenysége a globális ingatlanbefektetés. Az SCG különböző eszközosztályokba fektet be – többek között társasházakba, irodaépületekbe, bevásárlóközpontokba, hotelekbe, ipari, lakóövezeti és kereskedelmi telkekbe, nyugdíjas otthonokba, vegyes hasznosítású ingatlanokba és golfpályákba. Befektetéseihez többféle tőkestruktúrát alkalmaz.

—   a BS esetében: bankszolgáltatások nyújtása a lakossági és a vállalati bankpiacokon, továbbá a HIP vállalkozáson keresztül szállodaüzemeltetés és ingatlanszolgáltatások nyújtása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/10)

| 1. | 2016. április 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Warburg Pincus LLC leányvállalatai (a továbbiakban: Warburg Pincus, Egyesült Államok), a General Atlantic LLC leányvállalatai (a továbbiakban: General Atlantic, Egyesült Államok), a Banco Santander, S.A. (a továbbiakban: Santander, Spanyolország) és az UniCredit S.p.A. (a továbbiakban: UniCredit, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egy, a Warburg Pincus, General Atlantic, Santander és az UniCredit irányítása alá tartozó teljes feladatkört ellátó közös vállalkozásban egyesítik a SAM Investment Holdings Limited (a továbbiakban: SAM) és a Pioneer Global Asset Management S.p.A. vagyonkezelési üzletágát [a leányvállalataival együtt, de a Pioneer Investment Management USA Inc. és annak egyesült államokbeli US leányvállalatai, valamint bizonyos egyéb leányvállalatai (a továbbiakban: Pioneer) kivételével]. A SAM jelenleg a Santander és a Warburg Pincus leányvállalatai és a General Atlantic leányvállalatai közötti közös vállalkozás. A Pioneer jelenleg az UniCredit kizárólagos irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

1.

2016. április 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Warburg Pincus LLC leányvállalatai (a továbbiakban: Warburg Pincus, Egyesült Államok), a General Atlantic LLC leányvállalatai (a továbbiakban: General Atlantic, Egyesült Államok), a Banco Santander, S.A. (a továbbiakban: Santander, Spanyolország) és az UniCredit S.p.A. (a továbbiakban: UniCredit, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egy, a Warburg Pincus, General Atlantic, Santander és az UniCredit irányítása alá tartozó teljes feladatkört ellátó közös vállalkozásban egyesítik a SAM Investment Holdings Limited (a továbbiakban: SAM) és a Pioneer Global Asset Management S.p.A. vagyonkezelési üzletágát [a leányvállalataival együtt, de a Pioneer Investment Management USA Inc. és annak egyesült államokbeli US leányvállalatai, valamint bizonyos egyéb leányvállalatai (a továbbiakban: Pioneer) kivételével]. A SAM jelenleg a Santander és a Warburg Pincus leányvállalatai és a General Atlantic leányvállalatai közötti közös vállalkozás. A Pioneer jelenleg az UniCredit kizárólagos irányítása alatt áll.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Warburg Pincus esetében: portfólió-kezelő társaságai révén különböző ágazatokban, többek között az energia, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, a fogyasztói, ipari és üzleti szolgáltatások, valamint a technológia, a média és a távközlés terén tevékenykedő globális magántőke-befektetési vállalkozás,
  —   a General Atlantic esetében: portfólió-kezelő társaságai révén különböző ágazatokban, többek között az üzleti szolgáltatások, a kiskereskedelem, a fogyasztói és pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, az internet és technológia terén tevékenykedő magántőke-befektetési vállalkozás,
  —   a Santander esetében: egy főleg Európában, az Egyesült Államokban és Latin-Amerikában tevékenykedő nemzetközi bank- és pénzügyi csoport anyavállalata,
  —   az UniCredit esetében: egy bankcsoport olasz anyavállalata, amely banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújt Olaszországban és külföldön,
  —   a SAM esetében: eszközkezelő társaság, amely Európa és Latin-Amerika 10 országában tevékenykedik.
  —   a Pioneer esetében: eszközkezelő társaság, amely Európa-szerte és számos nem európai országban tevékenykedik. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Warburg Pincus esetében: portfólió-kezelő társaságai révén különböző ágazatokban, többek között az energia, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, a fogyasztói, ipari és üzleti szolgáltatások, valamint a technológia, a média és a távközlés terén tevékenykedő globális magántőke-befektetési vállalkozás,

—   a General Atlantic esetében: portfólió-kezelő társaságai révén különböző ágazatokban, többek között az üzleti szolgáltatások, a kiskereskedelem, a fogyasztói és pénzügyi szolgáltatások, az egészségügyi ellátás, az internet és technológia terén tevékenykedő magántőke-befektetési vállalkozás,

—   a Santander esetében: egy főleg Európában, az Egyesült Államokban és Latin-Amerikában tevékenykedő nemzetközi bank- és pénzügyi csoport anyavállalata,

—   az UniCredit esetében: egy bankcsoport olasz anyavállalata, amely banki és pénzügyi szolgáltatásokat nyújt Olaszországban és külföldön,

—   a SAM esetében: eszközkezelő társaság, amely Európa és Latin-Amerika 10 országában tevékenykedik.

—   a Pioneer esetében: eszközkezelő társaság, amely Európa-szerte és számos nem európai országban tevékenykedik.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a M.7877 – Warburg Pincus/General Atlantic/UniCredit/Santander/SAM/Pioneer hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 23.4.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 144/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7910 – Kesko/Onninen)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 144/11)

| 1. | 2016. április 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kesko Oyj (a továbbiakban: Kesko, Finnország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Onninen Oy (a továbbiakban: Onninen, Finnország) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2016. április 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kesko Oyj (a továbbiakban: Kesko, Finnország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Onninen Oy (a továbbiakban: Onninen, Finnország) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Kesko esetében: a következő három, fő üzleti szegmensben tevékeny kiskereskedő: i. élelmiszer-kereskedelem, ii. épület- és lakásfelújításhoz használt barkácsárukkal, valamint speciális termékekkel való kereskedelem, és iii. személygépkocsi-kereskedelem,
  —   az Onninen esetében: többek között szerelvények forgalmazása. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Kesko esetében: a következő három, fő üzleti szegmensben tevékeny kiskereskedő: i. élelmiszer-kereskedelem, ii. épület- és lakásfelújításhoz használt barkácsárukkal, valamint speciális termékekkel való kereskedelem, és iii. személygépkocsi-kereskedelem,

—   az Onninen esetében: többek között szerelvények forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7910 – Kesko/Onninen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7910 – Kesko/Onninen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---