# Az Európai Unió C 188/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 188 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. május 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 188

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. május 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 188/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7950 – EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2016/C 188/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7950 – EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 188/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 188/02

Euroátváltási árfolyamok

2

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 188/03 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 5 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 188/06 | Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján | 6 |
| 2016/C 188/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 44 |
| 2016/C 188/08 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 50 |
| 2016/C 188/09 | Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem | 54 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 188/03

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

5

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2016/C 188/06

Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján

6

2016/C 188/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

44

2016/C 188/08

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

50

2016/C 188/09

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7950 – EGB/GP)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 188/01)

2016. április 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7950 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M7950 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. május 26.

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1168 |
| JPY | Japán yen | 122,93 |
| DKK | Dán korona | 7,4367 |
| GBP | Angol font | 0,75970 |
| SEK | Svéd korona | 9,2870 |
| CHF | Svájci frank | 1,1075 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,2470 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,023 |
| HUF | Magyar forint | 314,39 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4108 |
| RON | Román lej | 4,5070 |
| TRY | Török líra | 3,2744 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5481 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4443 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6730 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6591 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5381 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 317,87 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,4165 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3237 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4951 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 192,39 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5435 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 52,131 |
| RUB | Orosz rubel | 72,7420 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,758 |
| BRL | Brazil real | 4,0004 |
| MXN | Mexikói peso | 20,5139 |
| INR | Indiai rúpia | 74,9155 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1168

JPY

Japán yen

122,93

DKK

Dán korona

7,4367

GBP

Angol font

0,75970

SEK

Svéd korona

9,2870

CHF

Svájci frank

1,1075

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,2470

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,023

HUF

Magyar forint

314,39

PLN

Lengyel zloty

4,4108

RON

Román lej

4,5070

TRY

Török líra

3,2744

AUD

Ausztrál dollár

1,5481

CAD

Kanadai dollár

1,4443

HKD

Hongkongi dollár

8,6730

NZD

Új-zélandi dollár

1,6591

SGD

Szingapúri dollár

1,5381

KRW

Dél-Koreai won

1 317,87

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,4165

CNY

Kínai renminbi

7,3237

HRK

Horvát kuna

7,4951

IDR

Indonéz rúpia

15 192,39

MYR

Maláj ringgit

4,5435

PHP

Fülöp-szigeteki peso

52,131

RUB

Orosz rubel

72,7420

THB

Thaiföldi baht

39,758

BRL

Brazil real

4,0004

MXN

Mexikói peso

20,5139

INR

Indiai rúpia

74,9155

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/3

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 188/03)

| 1. | 2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Innovation Network Corporation of Japan (a továbbiakban: INCJ, Japán), a Sumitomo Chemical Co., Ltd. (a továbbiakban: Sumitomo, Japán) és a Sekisui Chemical Co., Ltd. (a továbbiakban: Sekisui, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: közös vállalkozás, Japán) felett. A közös vállalkozás mezőgazdaságban használatos fóliák, tömítőfóliák és egyéb fóliatípusok gyártásával foglalkozik majd. |
| --- | --- |

1.

2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Innovation Network Corporation of Japan (a továbbiakban: INCJ, Japán), a Sumitomo Chemical Co., Ltd. (a továbbiakban: Sumitomo, Japán) és a Sekisui Chemical Co., Ltd. (a továbbiakban: Sekisui, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: közös vállalkozás, Japán) felett. A közös vállalkozás mezőgazdaságban használatos fóliák, tömítőfóliák és egyéb fóliatípusok gyártásával foglalkozik majd.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az INCJ esetében: az innováció és az üzleti környezet ösztönzése Japánban, valamint a tiszta energiák, az elektronika, az IT és a biotechnológia, illetve az infrastrukturális ágazatok (pl. a vízellátás) területeiben rejlő különféle befektetési lehetőségek vizsgálata,
  —   a Sumitomo esetében: vegyipari termékek széles skálájának (többek között petrolkémiai termékek, műanyagok, energetikai termékek, IT-vonatkozású vegyi anyagok, az egészségügyben és a mezőgazdaságban használt anyagok, gyógyszerek stb.) gyártása és értékesítése,
  —   a Sekisui esetében: jó tulajdonságú műanyagok, valamint a városi infrastruktúrák, a környezetvédelem és a házépítés területén használt termékek, illetve egyéb termékek gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az INCJ esetében: az innováció és az üzleti környezet ösztönzése Japánban, valamint a tiszta energiák, az elektronika, az IT és a biotechnológia, illetve az infrastrukturális ágazatok (pl. a vízellátás) területeiben rejlő különféle befektetési lehetőségek vizsgálata,

—   a Sumitomo esetében: vegyipari termékek széles skálájának (többek között petrolkémiai termékek, műanyagok, energetikai termékek, IT-vonatkozású vegyi anyagok, az egészségügyben és a mezőgazdaságban használt anyagok, gyógyszerek stb.) gyártása és értékesítése,

—   a Sekisui esetében: jó tulajdonságú műanyagok, valamint a városi infrastruktúrák, a környezetvédelem és a házépítés területén használt termékek, illetve egyéb termékek gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/4

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 188/04)

| 1. | 2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Air Liquide Global E&C Solutions (Franciaország) és az OMZ (Oroszországi Föderáció) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Air Liquide Global E&C Solutions (Franciaország) és az OMZ (Oroszországi Föderáció) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az Air Liquide E&C esetében: a franciaországi Air Liquide S.A. százszázalékos tulajdonában lévő és irányítása alá tartozó leányvállalat. Az Air Liquide S.A. multinacionális iparigáz-termelő, valamint gázt, technológiákat és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt különböző iparágaknak és az egészségügyi ágazatnak. Az Air Liquide csoport operatív gazdálkodó egységeként gázt termelő egységeket tervez, fejleszt és gyárt,
  —   az OMZ esetében: a pénzügyi vállalkozásként banki és befektetési szolgáltatásokat nyújtó Gazprombank irányítása alá tartozó állami részvénytársaság. Az OMZ a nehézgépgyártó iparban – többek között az atomerőmű-berendezések, a petrolkémiai berendezések, az olaj- és gázfúró berendezések, a különleges és rendes acélból készült termékek, a kohászati felszerelések, a bányászati berendezések, a kriogén technológia, a csővezeték-szelepek és -építés, különféle átfogó megoldások, illetve egyéb szolgáltatások területén – folytat tevékenységet. Az OMZ egyéb technológiák, termékek és szolgáltatások mellett levegő-szétválasztási technológiák és berendezések fejlesztésével, gyártásával és kivitelezésével, iparigáz-szolgáltatással, továbbá a kísérőgázok, a földgáz és a cseppfolyósított földgáz (LNG) finomításához kapacsolódó átfogó megoldások fejlesztésével foglalkozik,
  —   a közös vállalkozás esetében: mérnöki és tervezési szolgáltatásokat nyújt, valamint a földgáz cseppfolyósítási folyamatához szükséges berendezéseket biztosít. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az Air Liquide E&C esetében: a franciaországi Air Liquide S.A. százszázalékos tulajdonában lévő és irányítása alá tartozó leányvállalat. Az Air Liquide S.A. multinacionális iparigáz-termelő, valamint gázt, technológiákat és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt különböző iparágaknak és az egészségügyi ágazatnak. Az Air Liquide csoport operatív gazdálkodó egységeként gázt termelő egységeket tervez, fejleszt és gyárt,

—   az OMZ esetében: a pénzügyi vállalkozásként banki és befektetési szolgáltatásokat nyújtó Gazprombank irányítása alá tartozó állami részvénytársaság. Az OMZ a nehézgépgyártó iparban – többek között az atomerőmű-berendezések, a petrolkémiai berendezések, az olaj- és gázfúró berendezések, a különleges és rendes acélból készült termékek, a kohászati felszerelések, a bányászati berendezések, a kriogén technológia, a csővezeték-szelepek és -építés, különféle átfogó megoldások, illetve egyéb szolgáltatások területén – folytat tevékenységet. Az OMZ egyéb technológiák, termékek és szolgáltatások mellett levegő-szétválasztási technológiák és berendezések fejlesztésével, gyártásával és kivitelezésével, iparigáz-szolgáltatással, továbbá a kísérőgázok, a földgáz és a cseppfolyósított földgáz (LNG) finomításához kapacsolódó átfogó megoldások fejlesztésével foglalkozik,

—   a közös vállalkozás esetében: mérnöki és tervezési szolgáltatásokat nyújt, valamint a földgáz cseppfolyósítási folyamatához szükséges berendezéseket biztosít.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/5

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 188/05)

| 1. | 2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság) és a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján a SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l (a továbbiakban: SELP) közösen irányított közös vállalatukon keresztül közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy jövőbeli jövedelemtermelő olaszországi logisztikai eszköz (a továbbiakban: a céleszköz), például az olaszországi Brandizzoban található Torino DC1 logisztikai eszköz felett. |
| --- | --- |

1.

2016. május 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság) és a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás útján a SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l (a továbbiakban: SELP) közösen irányított közös vállalatukon keresztül közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy jövőbeli jövedelemtermelő olaszországi logisztikai eszköz (a továbbiakban: a céleszköz), például az olaszországi Brandizzoban található Torino DC1 logisztikai eszköz felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a SEGRO esetében: modern raktárépületek, könnyűipari ingatlanok és adatközpontok tulajdonlása, kezelése és fejlesztése,
  —   a PSPIB esetében: részvények, kötvények és egyéb fix kamatozású értékpapírok kezelése, valamint magántőkébe, ingatlanokba, infrastruktúrába és természeti erőforrásokba történő befektetések.
  —   a Torino DC 1 esetében: a Decathlon Italia részére történő lízingre szánt raktárépület és elosztó központ. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a SEGRO esetében: modern raktárépületek, könnyűipari ingatlanok és adatközpontok tulajdonlása, kezelése és fejlesztése,

—   a PSPIB esetében: részvények, kötvények és egyéb fix kamatozású értékpapírok kezelése, valamint magántőkébe, ingatlanokba, infrastruktúrába és természeti erőforrásokba történő befektetések.

—   a Torino DC 1 esetében: a Decathlon Italia részére történő lízingre szánt raktárépület és elosztó központ.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/6

---

Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján

(2016/C 188/06)

Lengyelország az 1151/2012/EU rendelet (1) 26. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően benyújtotta (2) a Bizottsághoz a „Półtorak staropolski tradycyjny”, a „Dwójniak staropolski tradycyjny”, a „Trójniak staropolski tradycyjny”, a „Czwórniak staropolski tradycyjny”, a „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, a „Kiełbasa myśliwska staropolska”, az „Olej rydzowy tradycyjny” és a „Kabanosy staropolskie” elnevezéseket mint az 1151/2012/EU rendelet előírásainak megfelelő, hagyományos különleges terméket (HKT) jelölő elnevezéseket. A „Półtorak”, a „Dwójniak”, a „Trójniak”, a „Czwórniak”, a „Kiełbasa jałowcowa”, a „Kiełbasa myśliwska”, az „Olej rydzowy” és a „Kabanosy” elnevezések korábban az 509/2006/EK tanácsi rendelet (3) 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően – az elnevezések kizárólagos használatának fenntartása nélkül – hagyományos különleges termékekként bejegyzésre kerültek (4), és jelenleg az 1151/2012/EU rendelet 25. cikke (2) bekezdésének megfelelően oltalom alatt álló elnevezésnek minősülnek.

Az 1151/2012/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti tagállami felszólalási eljárás nyomán:

| — | a „Półtorak”, a „Dwójniak”, a „Trójniak” és a „Czwórniak” elnevezések kiegészültek a „staropolski tradycyjny” kifejezéssel, |
| --- | --- |

—

a „Półtorak”, a „Dwójniak”, a „Trójniak” és a „Czwórniak” elnevezések kiegészültek a „staropolski tradycyjny” kifejezéssel,

| — | a „Kiełbasa jałowcowa” és a „Kiełbasa myśliwska” elnevezések kiegészültek a „staropolska” kifejezéssel, |
| --- | --- |

—

a „Kiełbasa jałowcowa” és a „Kiełbasa myśliwska” elnevezések kiegészültek a „staropolska” kifejezéssel,

| — | az „Olej rydzowy” elnevezés kiegészült a „tradycyjny” kifejezéssel, |
| --- | --- |

—

az „Olej rydzowy” elnevezés kiegészült a „tradycyjny” kifejezéssel,

| — | a „Kabanosy” elnevezés pedig kiegészült a „staropolskie” kifejezéssel. |
| --- | --- |

—

a „Kabanosy” elnevezés pedig kiegészült a „staropolskie” kifejezéssel.

E kifejezések az 1151/2012/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének értelmében mind az elnevezések hagyományos és sajátos jellegét jelzik.

A fentiekre tekintettel a Bizottság ezúton közzéteszi a

„Półtorak staropolski tradycyjny”

„Dwójniak staropolski tradycyjny”

„Trójniak staropolski tradycyjny”

„Czwórniak staropolski tradycyjny”

„Kiełbasa jałowcowa staropolska”

„Kiełbasa myśliwska staropolska”

„Olej rydzowy tradycyjny”

„Kabanosy staropolskie”

elnevezéseket abból a célból, hogy azok bejegyzésre kerülhessenek a hagyományos különleges termékek 1151/2012/EU rendelet 22. cikke szerinti nyilvántartásába.

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a felszólalásra az ellen, hogy a „Półtorak staropolski tradycyjny”, a „Dwójniak staropolski tradycyjny”, a „Trójniak staropolski tradycyjny”, a „Czwórniak staropolski tradycyjny”, a „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, a „Kiełbasa myśliwska staropolska”, az „Olej rydzowy tradycyjny” és a „Kabanosy staropolskie” elnevezések bejegyzésre kerüljenek a hagyományos különleges termékeknek az említett rendelet 22. cikke szerinti nyilvántartásába.

Amennyiben a „Półtorak staropolski tradycyjny”, a „Dwójniak staropolski tradycyjny”, a „Trójniak staropolski tradycyjny”, a „Czwórniak staropolski tradycyjny”, a „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, a „Kiełbasa myśliwska staropolska”, az „Olej rydzowy tradycyjny” és a „Kabanosy staropolskie” elnevezések bejegyzésre kerülnek a nyilvántartásba, akkor az 1151/2012/EU rendelet 26. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Półtorak”, a „Dwójniak”, a „Trójniak”, a „Czwórniak”, a „Kiełbasa jałowcowa”, a „Kiełbasa myśliwska”, az „Olej rydzowy” és a „Kabanosy” hagyományos különleges termékek jelenlegi termékleírása az elnevezés kizárólagos használatának fenntartásával oltalom alá helyezett „Półtorak staropolski tradycyjny”, „Dwójniak staropolski tradycyjny”, „Trójniak staropolski tradycyjny”, „Czwórniak staropolski tradycyjny”, „Kiełbasa jałowcowa staropolska”, „Kiełbasa myśliwska staropolska”, „Olej rydzowy tradycyjny”, illetve „Kabanosy staropolskie” hagyományos különleges termékek 1151/2012/EU rendelet 19. cikke szerinti termékleírásának minősül.

A teljesség kedvéért és az 1151/2012/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően e közzététel magában foglalja a „Półtorak”, a „Dwójniak”, a „Trójniak”, a „Czwórniak”, a „Kiełbasa jałowcowa”, a „Kiełbasa myśliwska” és az „Olej rydzowy” hagyományos különleges termékeknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5), valamint a „Kabanosy” hagyományos különleges terméknek az 1044/2011/EU rendelet (6) II. mellékletében korábban közzétett termékleírását.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„PÓŁTORAK”

EK-szám: PL-TSG-007-0034-2005.9.6.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Cím

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228282721

E-mail

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés

„Półtorak”

Forgalomba hozatalkor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „régi lengyel hagyomány szerint előállított méhsör”. A tájékoztatás szövegét más hivatalos nyelvekre is lefordítják.

3.2.   Az elnevezés

Az elnevezés

| — | ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☒

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „półtorak” elnevezés az „1,5” (másfél) számnévből eredeztethető és közvetlenül utal a „półtorak” történelmi idők során állandósult összetételére és gyártási módjára, a víz és méz meghatározott arányára a mézcefrében, amely egy rész mézből és fél rész vízből tevődik össze. Az elnevezés tehát a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. Lévén, hogy a „półtorak” fogalom kizárólag a méhsör egy konkrét típusára használatos, így meg kell állapítani, hogy maga az elnevezés önmagában is különleges.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.8. osztály: Az I. mellékletben felsorolt egyéb termékek.

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A „półtorak” méhsör, mézcefréből készített, erjesztett, áttetsző ital, melynek feltűnően jellegzetes mézaromája, valamint a felhasznált nyersanyagra jellemző íze van.

A „półtorak” létezik fűszerekkel gazdagított ízváltozatokban is. A „półtorak” színe az arany és a sötétborostyán között változik, attól függően, hogy milyen fajta mézet használtak előállításához.

A „półtorak” méhsörre jellemző fizikai-kémiai mutatók:

| — | az alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

az alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék,

| — | az invertált redukáló cukortartalom 300 g/l felett, |
| --- | --- |

—

az invertált redukáló cukortartalom 300 g/l felett,

| — | összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/l,

| — | illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 600, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 600,

| — | cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:






  — | 30 gramm/liter, |
| --- | --- | --- |

—

cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:

—

30 gramm/liter,

| — | 35 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén, |
| --- | --- |

—

35 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén,

| — | hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén. |
| --- | --- |

—

hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén.

A „półtorak” készítéséhez tilos tartósítószert, stabilizátort, mesterséges színezéket vagy aromát felhasználni.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

Nyersanyagok:

Nyersanyagok:

| — | A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:






  — | víztartalom legfeljebb 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:

—

víztartalom legfeljebb 20 % (m/m),

| — | redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m),

| — | szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m),

| — | összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban, |
| --- | --- |

—

összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban,

| — | 5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom 100 g mézben legfeljebb 4,0 mg, |
| --- | --- |

—

5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom 100 g mézben legfeljebb 4,0 mg,

| — | Erős erjesztő tulajdonságú élesztő, amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas. |
| --- | --- |

—

Erős erjesztő tulajdonságú élesztő, amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas.

| — | Fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér. |
| --- | --- |

—

Fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér.

| — | Természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök. |
| --- | --- |

—

Természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök.

| — | A mezőgazdaságban használatos etil-alkohol (esetleg). |
| --- | --- |

—

A mezőgazdaságban használatos etil-alkohol (esetleg).

Előállítási mód:

Előállítási mód:

1. szakasz

A mézcefre főzése (sörfőzés) 95–105 °C-on. A méz és víz előírt aránya „półtorak” esetén: 1. rész méz és 0,5. rész víz (esetleg gyümölcslével dúsított víz) a késztermékben. A túl nagy cukorkoncentrációra tekintettel, amely a fermentáció során befolyásolja az élesztő hatását, a cefrét szokás 1 térfogat méz és 2 térfogat víz (fűszerek esetleges hozzáadásával) felhasználásával elkészíteni. A gyümölcsös mézsörök előállításánál a vizet minimum 30 %-ban gyümölcslével szükséges helyettesíteni. A „półtorak” méhsörben lévő méz és víz megfelelő arányának betartása érdekében a hiányzó mézet a fermentáció utolsó fázisában vagy az érlelés alatt szokás hozzáadni.

A víz és méz arányának szigorú betartása, valamint a szükséges extrakt kinyerése egy páraköpenyes főzőüstben történik. A főzés e módjával megelőzhető a cukrok karamellizálódása.

2. szakasz

A cefre 20–22 °C hőmérsékletre hűtendő, ami optimális az élesztő számára. A cefrét az előállítás napján kell lehűteni, a hűtési idő hossza a hűtőgép hatékonyságától függ. A hűtés garantálja a cefre mikrobiológiai biztonságosságát.

3. szakasz

Élesztővel beoltott cefre készítése, a mézcefre beoltása a feloldott élesztővel az erjesztő tartályban történik.

4. szakasz

| A. | Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést. |
| --- | --- |

A.

Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést.

| B. | Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését. |
| --- | --- |

B.

Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését.

Ebben a szakaszban lehet pótolni a hiányzó méz mennyiséget, ami a „półtorak” méhsörhöz előírt arányok betartásához szükséges.

5. szakasz

A fermentált folyadék lecsapolása az élesztős üledékről.

Miután sikerül minimum 12 térfogat-százalékos alkoholtartalmat elérni, a folyadékot az üledékről le kell csapolni az érlelő tartályba. Ennek eredményeként a méhsörnek megfelelő fizikai-kémiai jellemzői és érzékszervi tulajdonságai lesznek. A folyadéknak az élesztős üledéken hagyása a csendes fermentáció idején túl az élesztő autolízise miatt előnytelenül hat az érzékszervi tulajdonságokra.

6. szakasz

A pihentetés (érlelés) és az üledékről történő lecsapolás (dekantálás) műveleteit annyiszor kell ismételni, ahányszor az élesztő autolízise miatt végbemenő kedvezőtlen folyamatok megelőzése érdekében erre szükség van. Az érlelés alatt lehet elvégezni az olyan technológiai eljárásokat, mint a pasztörizálás vagy a szűrés. Ebben a szakaszban lehet pótolni a hiányzó méz mennyiségét, ami a „półtorak” méhsörhöz előírt arányok betartásához szükséges, amennyiben ez még nem történt volna meg a fermentáció utolsó szakaszában. Ez a szakasz igen lényeges a termék megfelelő érzékszervi tulajdonságainak biztosítása szempontjából.

A „półtorak” érlelési ideje minimum 3 év.

7. szakasz

Ízesítés (összeállítás) – ez a szakasz a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírását tartalmazó 3.5. pontban a „półtorak”-ra előírt érzékszervi tulajdonságokkal és fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező végtermék elkészítéséről szól. A szükséges mutatók biztosítása érdekében lehetőség nyílik az érzékszervi tulajdonságok és a fizikai-kémiai mutatók korrekciójára az alábbiak révén:

| — | a méhsör édesítése mézzel, |
| --- | --- |

—

a méhsör édesítése mézzel,

| — | fűszernövény-kivonatok hozzáadása |
| --- | --- |

—

fűszernövény-kivonatok hozzáadása

| — | mezőgazdaságban használatos etil-alkohol hozzáadása. |
| --- | --- |

—

mezőgazdaságban használatos etil-alkohol hozzáadása.

E szakasz célja, hogy a „półtorak”-ra jellemző ízkompozíciójú termék jöjjön létre.

8. szakasz

A termék csomagolási egységekbe töltése 18–25 °C hőmérsékleten történik. A „półtorak” kiszereléséhez hagyományos eszközök, például demizson, kerámiapalack, esetleg tölgyfa hordó használata javasolt.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A „półtorak” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

| — | a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya), |
| --- | --- |

—

a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya),

| — | a pihentetés és érlelés, |
| --- | --- |

—

a pihentetés és érlelés,

| — | a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok.

A cefre előkészítése (összetétele):

A cefre előkészítése (összetétele):

A „półtorak” különleges tulajdonsága különösen a mézcefréhez használt víz és méz meghatározott arányának – 1. rész méz és 0,5. rész víz – szigorú betartására vezethető vissza. Ez az arány határozza meg a gyártás további lépéseit, melyeknek a „półtorak” méhsör különleges tulajdonságai köszönhetők.

Pihentetés és érlelés:

Pihentetés és érlelés:

A hagyományos, régi lengyel receptúra szerint a termék jellegénél fogva megköveteli a határozott idejű pihentetést, érlelést. A „półtorak” esetében ez az időszak legalább 3 év.

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

A termékleírásban megjelölt minden egyes gyártási szakasz betartása utolérhetetlen ízű és aromájú terméket eredményez. A „półtorak” egyedülálló íze és illata a megfelelő cukor- és alkoholtartalomnak köszönhető:

| — | invertált redukáló cukortartalom, több mint 300 g/l, |
| --- | --- |

—

invertált redukáló cukortartalom, több mint 300 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 600, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 600,

| — | alkoholtartalom: 15–18 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom: 15–18 térfogatszázalék.

A „półtorak” előállításához felhasznált összetevők szigorúan meghatározott arányából adódóan a „półtorak” konzisztenciája jellegzetesen viszkózus, folyékony, ami megkülönbözteti a méhsörök egyéb fajtáitól.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

Az előállítás hagyományos módja:

Az előállítás hagyományos módja:

Lengyelországban a méhsörök készítése több mint ezer éves hagyományra tekint vissza és igen nagy változatosság jellemzi. Az évszázadok folyamán a gyártási módszerek fejlődése és tökéletesítése révén sok fajta mézsör jelent meg. A méhsör készítésének története a lengyel államiság kezdeteihez nyúlik vissza. Ibrahim ibn Jakub, spanyolországi követ, kereskedő és utazó 966-ban keletkezett feljegyzéseiben azt olvashatjuk, hogy „I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják” (I. Mieszko – Lengyelország első fejedelme). Lengyelország történetét a XI. és XII. század fordulóján papírra vető Gallus Anonymus krónikáiban szintén jelentős számú feljegyzés található a méhsör készítéséről.

I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják

Adam Mickiewicz „Pan Tadeusz” című lengyel nemzeti eposza, amelyben egy az 1811–1812-ben játszódó nemesi történet leírása olvasható, úgyszintén számos információt tartalmaz a méhsörök fajtáiról, előállításukról és a fogyasztási szokásokról. Jelentős mennyiségű utalás található többek között Tomasz Zan (1796–1855) verseiben, valamint Henryk Sienkiewicznek a XVII. századi Lengyel Köztársaság történetét elbeszélő trilógiájában (az 1884-ben kiadott „Tűzzel-vassal”, az 1886-ban publikált „Özönvíz” és az 1887-ben és 1888-ban megjelentetett „A kislovag” című regényeiben).

A XVII–XVIII. századi Lengyelország kulináris szokásait leíró forrásanyagokban található feljegyzések már nem csupán általánosan a méhsörökről, hanem azok különös fajtáiról is említést tesznek. Az előállítási módszertől függően a méhsöröket „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” fajtákra osztották. Mindegyik elnevezés más méhsör típusra vonatkozik – amelyekben más a méz és a víz, illetve a gyümölcslé aránya és az érlelés ideje. A „półtorak” gyártási technológiáját – kisebb módosításokkal – évszázadok óta alkalmazzák.

Hagyományos összetétel:

Hagyományos összetétel:

Lengyelországban évszázadok óta létezik a méhsörök klasszikus felosztása „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” típusokra, s ez mind a mai napig fennmaradt a fogyasztók tudatában is. A II. világháború vége után erőfeszítések történtek a méhsörök hagyományos négy kategóriájának jogi szabályozására. Végeredményben a fenti felosztás 1948-ban a borok, mustok, méhsörök előállításáról, valamint ezek forgalmazásáról szóló törvénnyel került be a lengyel jogrendbe (Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej [A Lengyel Köztársaság Közlönye], 1948. november 18-i szám). A törvényben meghatározták a méhsörök készítésére vonatkozó szabályokat, valamint a méz és a víz arányát, illetve a technológiai követelményeket. A víz és méz aránya a „półtorak” esetében a következő: „półtorak” névvel lehet illetni azt a méhsört, amely egy térfogat természetes mézből és fél térfogat vízből készül.”

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A kötelező ellenőrzés a következőkre terjed ki:

| — | a mézcefre meghatározott arányának betartása, |
| --- | --- |

—

a mézcefre meghatározott arányának betartása,

| — | az érlelés időtartamának betartása, |
| --- | --- |

—

az érlelés időtartamának betartása,

| — | a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság), |
| --- | --- |

—

a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság),

| — | a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

—

a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük.

A kötelező ellenőrzést legalább évente egyszer el kell végezni.

Továbbá javasolt, hogy az ellenőrzést az alább felsorolt gyártási szakaszokban végezzék el. Ezekben a szakaszokban az ellenőrzés nem kötelező, de indokolt, mivel kiküszöbölhetővé teszi az egyes gyártási szakaszokban jelentkező esetleges hibákat:

4. szakasz:

Az erjesztési folyamat alatt rendszeres laboratóriumi ellenőrzések során szükséges vizsgálni az érzékszervi tulajdonságokat (íz, illat), valamint a fizikai-kémiai paramétereket, mint az alkohol- és, cukortartalom, amelyek az alkoholos fermentáció folyamatában változnak.

6. szakasz:

Az érlelés alatt rendszeresen szükséges ellenőrizni a termék alapvető érzékszervi tulajdonságait, valamint a fizikai-kémiai mutatókat: alkoholtartalom, összes cukortartalom, összes savasság és illékony savasság.

8. szakasz:

A termék csapolása előtt a 3.5. pontban, a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírásában meghatározott egyes fizikai-kémiai paraméterek és érzékszervi tulajdonságok ellenőrzése.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232900

Fax

:

+48 226232998

E-mail

:

—

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

Az ellenőrző szerv felelős a termékleírás teljes ellenőrzéséért.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„DWÓJNIAK”

„DWÓJNIAK”

EK-szám: PL-TSG-007-0036-2005.9.6.

EK-szám: PL-TSG-007-0036-2005.9.6.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Cím

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228282721

E-mail

:

krwim@sitspoz.pl

2.   tagállam vagy harmadik ország

tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   termékleírás

termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés

Bejegyzendő elnevezés

„Dwójniak”

Forgalomba hozatalkor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „régi lengyel hagyomány szerint előállított méhsör”. A tájékoztatás szövegét más hivatalos nyelvekre is lefordítják.

3.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☒

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „dwójniak” elnevezés a „2” (kettő) számnévből eredeztethető és közvetlenül utal a „dwójniak” történelmi idők során állandósult összetételére és gyártási módjára – a víz és méz meghatározott arányára a mézcefrében, amely 1. rész mézből és 1. rész vízből tevődik össze. Az elnevezés tehát a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. Lévén, hogy a „dwójniak” fogalom kizárólag a méhsör egy konkrét típusára használatos, így meg kell állapítani, hogy maga az elnevezés önmagában is különleges.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.8. osztály: Az I. mellékletben felsorolt egyéb termékek.

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A „dwójniak” – méhsör, mézcefréből készített, erjesztett, áttetsző ital, melynek feltűnően jellegzetes méz aromája valamint a felhasznált nyersanyagra jellemző íze van.

A „dwójniak” létezik fűszerekkel gazdagított ízváltozatokban is. A „dwójniak” színe az arany és a sötétborostyán között változik, attól függően, hogy milyen fajta mézet használtak előállításához.

A „dwójniak” méhsörre jellemző fizikai-kémiai mutatók:

| — | az alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

az alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék,

| — | az invertált redukáló cukortartalom 175–230 g/l, |
| --- | --- |

—

az invertált redukáló cukortartalom 175–230 g/l,

| — | összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/liter, |
| --- | --- |

—

összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/liter,

| — | illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 490, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 490,

| — | cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:






  — | 25 gramm/liter, |
| --- | --- | --- |

—

cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:

—

25 gramm/liter,

| — | 30 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén, |
| --- | --- |

—

30 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén,

| — | hamu – nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén. |
| --- | --- |

—

hamu – nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén.

A „dwójniak” készítéséhez tilos tartósítószert, stabilizátort, mesterséges színezéket vagy aromát felhasználni.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

Nyersanyagok:

Nyersanyagok:

| — | A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:






  — | víztartalom legfeljebb 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:

—

víztartalom legfeljebb 20 % (m/m),

| — | redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m),

| — | szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m),

| — | összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban, |
| --- | --- |

—

összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban,

| — | 5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom mg/100 g mézben legfeljebb 4,0 mg, |
| --- | --- |

—

5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom mg/100 g mézben legfeljebb 4,0 mg,

| — | Erős erjesztő tulajdonságú élesztő – amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas, |
| --- | --- |

—

Erős erjesztő tulajdonságú élesztő – amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas,

| — | fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér, |
| --- | --- |

—

fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér,

| — | természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök, |
| --- | --- |

—

természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök,

| — | esetlegesen, mezőgazdaságban használatos etil-alkohol. |
| --- | --- |

—

esetlegesen, mezőgazdaságban használatos etil-alkohol.

Előállítási mód:

Előállítási mód:

1. szakasz

A mézcefre főzése (sörfőzés) 95–105 °C-on. A méz és víz előírt aránya „dwójniak” esetén: 1 térfogat méz és 1 térfogat víz (esetleg gyümölcslével dúsított víz) a késztermékben. A túl nagy cukorkoncentrációra tekintettel, amely a fermentáció során befolyásolja az élesztő hatását, a cefrét szokás 1 térfogat méz és 2 térfogat víz felhasználásával (fűszerek esetleges hozzáadásával) elkészíteni. A gyümölcsös méhsörök előállításánál a vizet minimum 30 %-ban gyümölcslével szükséges helyettesíteni. A „dwójniak” méhsörben lévő méz és víz megfelelő arányának betartása érdekében a hiányzó mézet a fermentáció utolsó fázisában vagy az érlelés alatt szokás hozzáadni.

A víz és méz arányának szigorú betartása, valamint a szükséges extrakt kinyerése egy páraköpenyes főző üstben történik. A főzés e módjával megelőzhető a cukrok karamellizálódása.

2. szakasz

A cefre 20–22 °C hőmérsékletre hűtendő, ami optimális az élesztő számára. A cefrét az előállítás napján kell lehűteni, a hűtési idő hossza a hűtőgép hatékonyságától függ. A hűtés garantálja a cefre mikrobiológiai biztonságosságát.

3. szakasz

Élesztővel beoltott cefre készítése, a mézcefre beoltása a feloldott élesztővel az erjesztő tartályban történik.

4. szakasz

| A. | Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést. |
| --- | --- |

A.

Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést.

| B. | Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését. |
| --- | --- |

B.

Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését.

Ebben a szakaszban lehet pótolni a hiányzó méz mennyiséget, ami „dwójniak” méhsörhöz előírt arányok betartásához szükséges.

5. szakasz

A fermentált folyadék lecsapolása az élesztős üledékről.

Miután sikerül minimum 12 térfogat-százalékos alkoholtartalmat elérni, a folyadékot az üledéktől le kell csapolni az érlelő tartályba. Ennek eredményeként, hogy a méhsörnek megfelelő fizikai-kémiai jellemzői és érzékszervi tulajdonságai lesznek. A folyadéknak az élesztős üledéken hagyása a csendes fermentáció idején túl az élesztő autolízise miatt előnytelenül hat az érzékszervi tulajdonságokra.

6. szakasz

A pihentetés (érlelés) és az üledékről történő lecsapolás (dekantálás) műveleteit annyiszor kell ismételni, ahányszor az élesztő autolízise miatt végbemenő kedvezőtlen folyamatok megelőzése érdekében erre szükség van. Az érlelés alatt lehet elvégezni az olyan technológiai eljárásokat, mint a pasztörizálás vagy szűrés.

Ebben a szakaszban lehet pótolni a hiányzó méz mennyiségét, ami a „dwójniak” méhsörhöz előírt arányok betartásához szükséges, amennyiben ez még nem történt volna meg a fermentáció utolsó szakaszában. Ez a szakasz igen lényeges a termék megfelelő érzékszervi tulajdonságainak biztosítása szempontjából.

A „dwójniak” érlelési ideje minimum 2 év.

7. szakasz

Ízesítés (összeállítás) – ez a szakasz a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírását tartalmazó 3.5 pontban a „dwójniak”-ra előírt érzékszervi tulajdonságokkal és fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező végtermék elkészítéséről szól. A szükséges mutatók biztosítása érdekében lehetőség nyílik az érzékszervi tulajdonságok és a fizikai-kémiai mutatók korrekciójára az alábbiak révén:

| — | a méhsör édesítése mézzel, |
| --- | --- |

—

a méhsör édesítése mézzel,

| — | fűszernövény-kivonatok hozzáadása |
| --- | --- |

—

fűszernövény-kivonatok hozzáadása

| — | mezőgazdaságban használatos etil-alkohol hozzáadása. |
| --- | --- |

—

mezőgazdaságban használatos etil-alkohol hozzáadása.

E szakasz célja, hogy a „dwójniak”-ra jellemző ízkompozíciójú termék jöjjön létre.

8. szakasz

A termék csomagolási egységekbe töltése 18–25 °C hőmérsékleten történik. A „dwójniak” kiszereléséhez hagyományos eszközök, például demizson, kerámiapalack, esetleg tölgyfa hordó használata javasolt.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A „dwójniak” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

| — | a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya), |
| --- | --- |

—

a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya),

| — | a pihentetés és érlelés, |
| --- | --- |

—

a pihentetés és érlelés,

| — | a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok.

A cefre előkészítése (összetétel és nyersanyagok arányai):

A cefre előkészítése (összetétel és nyersanyagok arányai):

A „dwójniak” különleges tulajdonsága különösen a mézcefréhez használt víz és méz meghatározott arányának – 1. rész méz és 1. rész víz – szigorú betartására vezethető vissza. Ez az arány határozza meg a gyártás további lépéseit, melyeknek a „dwójniak” méhsör különleges tulajdonságai köszönhetők.

Pihentetés és érlelés:

Pihentetés és érlelés:

A hagyományos, régi lengyel receptúra szerint a termék jellegénél fogva megköveteli a határozott idejű pihentetést, érlelést. A „dwójniak” esetében ez az időszak legalább 2 év.

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

A termékleírásban megjelölt minden egyes gyártási szakasz betartása utolérhetetlen ízű és aromájú terméket végeredményez. A „dwójniak” egyedülálló íze és illata a megfelelő cukor- és alkoholtartalomnak köszönhető:

| — | invertált redukáló cukortartalom, több mint 175–230 g/l, |
| --- | --- |

—

invertált redukáló cukortartalom, több mint 175–230 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 490, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 490,

| — | alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom 15–18 térfogatszázalék.

A „dwójniak” előállításához felhasznált összetevők szigorúan meghatározott arányából adódóan a „dwójniak” konzisztenciája jellegzetesen viszkózus, folyékony, ami megkülönbözteti a méhsörök egyéb fajtáitól.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

Az előállítás hagyományos módja:

Az előállítás hagyományos módja:

Lengyelországban a méhsörök készítése több mint ezer éves hagyományra tekint vissza és igen nagy változatosság jellemzi. Az évszázadok folyamán a gyártási módszerek fejlődése és tökéletesítése révén sok fajta mézsör jelent meg. A méhsör készítésének története a lengyel államiság kezdeteihez nyúlik vissza. Ibrahim ibn Jakub, spanyolországi követ, kereskedő és utazó 966-ban keletkezett feljegyzéseiben azt olvashatjuk, hogy „I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják” (I. Mieszko – Lengyelország első fejedelme). Lengyelország történetét a XI. és XII. század fordulóján papírra vető Gallus Anonymus krónikáiban szintén jelentős számú feljegyzés található a méhsör gyártásáról.

I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják

Adam Mickiewicz „Pan Tadeusz” című lengyel nemzeti eposza, amelyben egy az 1811–1812-ben játszódó nemesi történet leírása olvasható, úgyszintén számos információt tartalmaz a méhsörök fajtáiról, előállításukról és a fogyasztási szokásokról. Jelentős mennyiségű utalás található többek között Tomasz Zan (1796–1855) verseiben, valamint Henryk Sienkiewicznek a XVII. századi Lengyel Köztársaság történetét elbeszélő trilógiájában (az 1884-ben kiadott „Tűzzel-vassal”, az 1886-ban publikált „Özönvíz” és az 1887-ben és 1888-ban megjelentetett „A kislovag” című regényeiben).

A XVII–XVIII. századi Lengyelország kulináris szokásait leíró forrásanyagokban található feljegyzések már nem csupán általánosan a méhsörökről, hanem azok különös fajtáiról is említést tesznek. Az előállítási módszertől függően a méhsöröket „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” fajtákra osztották. Mindegyik elnevezés más méhsör típusra vonatkozik – amelyekben más a méz és a víz, illetve a gyümölcslé aránya ás az érlelés ideje. A „dwójniak” gyártási technológiáját – kisebb módosításokkal – évszázadok óta alkalmazzák.

Hagyományos összetétel:

Hagyományos összetétel:

Lengyelországban évszázadok óta létezik a méhsörök klasszikus felosztása „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” típusokra s ez mind a mai napig fennmaradt a fogyasztók tudatában is. A II. világháború vége után erőfeszítések történtek a méhsörök hagyományos négy kategóriájának jogi szabályozására. Végeredményben a fenti felosztás 1948-ban a borok, mustok, méhsörök előállításáról, valamint ezek forgalmazásáról szóló törvénnyel került be a lengyel jogrendbe (Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej [A Lengyel Köztársaság Közlönye], 1948. november 18-i szám). A törvényben meghatározták a méhsörök készítésére vonatkozó szabályokat, valamint a méz és a víz arányát, illetve a technológiai követelményeket. A víz és méz aránya a „dwójniak” esetében a következő: „dwójniak” névvel lehet illetni azt a méhsört, amely egy térfogat természetes mézből és egy térfogat vízből készül.”

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A kötelező ellenőrzés a következőkre terjed ki:

| — | a mézcefre meghatározott arányának betartása, |
| --- | --- |

—

a mézcefre meghatározott arányának betartása,

| — | az érlelés időtartamának betartása, |
| --- | --- |

—

az érlelés időtartamának betartása,

| — | a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság), |
| --- | --- |

—

a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság),

| — | a késztermék fizikai-kémiai mutatóira: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

—

a késztermék fizikai-kémiai mutatóira: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük.

A kötelező ellenőrzést legalább évente egyszer el kell végezni.

Továbbá javasolt, hogy az ellenőrzést az alább felsorolt gyártási szakaszokban végezzék el. Ezekben a szakaszokban az ellenőrzés nem kötelező, de indokolt, mivel kiküszöbölhetővé teszi az egyes gyártási szakaszokban jelentkező esetleges hibákat:

4. szakasz:

Az erjesztési folyamat alatt rendszeres laboratóriumi ellenőrzések során szükséges vizsgálni az érzékszervi tulajdonságokat (íz, illat) valamint a fizikai-kémiai paramétereket, mint az alkohol- és cukortartalom, amelyek az alkoholos fermentáció folyamatában változnak.

6. szakasz:

Az érlelés alatt rendszeresen szükséges ellenőrizni a termék alapvető érzékszervi tulajdonságait valamint a fizikai-kémiai mutatókat: alkoholtartalom, összes cukortartalom, összes savasság, illékony savasság

8. szakasz:

A termék csapolása előtt a 3.5. pontban, a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírásában meghatározott egyes fizikai-kémiai paraméterek és érzékszervi tulajdonságok ellenőrzése.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232900

Fax

:

+48 226232998

E-mail

:

—

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

Az ellenőrző szerv felelős a termékleírás teljes ellenőrzéséért.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„TRÓJNIAK”

„TRÓJNIAK”

EK-szám: PL-TSG-007-0033-2005.9.6.

EK-szám: PL-TSG-007-0033-2005.9.6.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Cím

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228282721

E-mail

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés

Bejegyzendő elnevezés

„Trójniak”

Forgalomba hozatalkor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „régi lengyel hagyomány szerint előállított méhsör”. A tájékoztatás szöveget más hivatalos nyelvekre is lefordítják.

3.2.   Az elnevezés

Az elnevezés

| — | ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☒

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

Az elnevezés a „3” (három) számnévből eredeztethető és közvetlenül utal a „trójniak” múltban állandósult összetételére és gyártási módjára – a víz és méz meghatározott arányára a mézcefrében, amely egy rész mézből és két rész vízből tevődik össze. Az elnevezés tehát a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. Lévén, hogy a „trójniak” fogalom kizárólag a méhsör egy konkrét típusára használatos, így meg kell állapítani, hogy maga az elnevezés önmagában is különleges.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.8. osztály: Az I. mellékletben felsorolt egyéb termékek.

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A „trójniak” méhsör, mézcefréből készített, erjesztett, áttetsző ital, melynek feltűnően jellegzetes mézaromája, valamint a felhasznált nyersanyagra jellemző íze van.

A „trójniak” létezik fűszerekkel gazdagított ízváltozatokban is. A „trójniak” színe az arany és a sötétborostyán között változik, attól függően, hogy milyen fajta mézet használtak előállításához.

A „trójniak” méhsörre jellemző fizikai-kémiai mutatók:

| — | alkoholtartalom 12–15 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom 12–15 térfogatszázalék,

| — | az invertált redukáló cukortartalom 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

az invertált redukáló cukortartalom 65–120 g/l,

| — | összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/l,

| — | illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 323, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 323,

| — | cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:






  — | 20 gramm/liter, |
| --- | --- | --- |

—

cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:

—

20 gramm/liter,

| — | 25 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén, |
| --- | --- |

—

25 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén,

| — | hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén. |
| --- | --- |

—

hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén.

A „trójniak” készítéséhez tilos tartósítószert, stabilizátort, mesterséges színezéket vagy aromát felhasználni.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

Nyersanyagok:

Nyersanyagok:

| — | A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:






  — | víztartalom, legfeljebb 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:

—

víztartalom, legfeljebb 20 % (m/m),

| — | redukáló cukrok mennyisége, legalább 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redukáló cukrok mennyisége, legalább 70 % (m/m),

| — | szacharóz tartalom melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

szacharóz tartalom melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m),

| — | összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban, |
| --- | --- |

—

összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban,

| — | 5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom 100 g mézben, legfeljebb 4,0 mg, |
| --- | --- |

—

5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom 100 g mézben, legfeljebb 4,0 mg,

| — | Erős erjesztő tulajdonságú élesztő, amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas, |
| --- | --- |

—

Erős erjesztő tulajdonságú élesztő, amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas,

| — | fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér, |
| --- | --- |

—

fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér,

| — | természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök. |
| --- | --- |

—

természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök.

Előállítási mód:

Előállítási mód:

1. szakasz

Az egy rész mézből és két rész vízből (esetleg gyümölcslével dúsított vízből) álló és esetleg fűszerekkel gazdagított mézcefre főzése (sörfőzés) 95–105 °C-fokon. A gyümölcsös méhsörök előállításánál a vizet minimum 30 %-ban gyümölcslével szükséges helyettesíteni.

A víz és a méz arányának szigorú betartása, valamint a szükséges extrakt kinyerése egy páraköpenyes főzőüstben történik. A főzés e módjával megelőzhető a cukrok karamellizálódása.

2. szakasz

A cefre 20–22 °C hőmérsékletre hűtendő, ami optimális az élesztő számára. A cefrét az előállítás napján kell lehűteni, a hűtési idő hossza a hűtőgép hatékonyságától függ. A hűtés garantálja a cefre mikrobiológiai biztonságosságát.

3. szakasz

Élesztővel beoltott cefre készítése – a mézcefre beoltása a feloldott élesztővel az erjesztő tartályban történik.

4. szakasz

| A. | Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést. |
| --- | --- |

A.

Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést.

| B. | Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését. |
| --- | --- |

B.

Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését.

5. szakasz

A fermentált folyadék lecsapolása az élesztős üledékről.

Miután sikerül minimum 12 térfogat-százalékos alkoholtartalmat elérni, a folyadékot az üledékről le kell csapolni az érlelő tartályba. Ennek eredményeként a méhsörnek megfelelő fizikai-kémiai jellemzői és érzékszervi tulajdonságai lesznek. A folyadéknak az élesztős üledéken hagyása a csendes fermentáció idején túl az élesztő autolízise miatt előnytelenül hat az érzékszervi tulajdonságokra.

6. szakasz

A pihentetés (érlelés) és az üledékről történő lecsapolás (dekantálás) műveleteit annyiszor kell ismételni, ahányszor erre az élesztő autolízise miatt végbemenő kedvezőtlen folyamatok megelőzése érdekében szükség van. Az érlelés alatt lehet elvégezni az olyan technológiai eljárásokat, mint a pasztörizálás vagy a szűrés. Ez a szakasz igen lényeges a termék megfelelő érzékszervi tulajdonságainak biztosítása szempontjából.

A „trójniak” érlelési ideje minimum 1 év.

7. szakasz

Ízesítés (összeállítás) – ez a szakasz a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírását tartalmazó 3.5. pontban meghatározott érzékszervi tulajdonságokkal és fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező végtermék elkészítéséről szól. A szükséges mutatók biztosítása érdekében lehetőség nyílik az érzékszervi tulajdonságok és a fizikai-kémiai mutatók korrekciójára az alábbiak révén:

| — | a méhsör édesítése mézzel, |
| --- | --- |

—

a méhsör édesítése mézzel,

| — | fűszernövény-kivonatok hozzáadása. |
| --- | --- |

—

fűszernövény-kivonatok hozzáadása.

E szakasz célja, hogy a „trójniak”-ra jellemző ízkompozíciójú termék jöjjön létre.

8. szakasz

A termék csomagolási egységekbe töltése magas hőmérsékleten, 55–60 °C-on történik. A „trójniak” kiszereléséhez hagyományos eszközök, például demizson, kerámiapalack, esetleg tölgyfa hordó használata javasolt.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A „trójniak” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

| — | a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya), |
| --- | --- |

—

a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya),

| — | a pihentetés és érlelés, |
| --- | --- |

—

a pihentetés és érlelés,

| — | a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok.

A cefre előkészítése (összetétel és a nyersanyagok aránya):

A cefre előkészítése (összetétel és a nyersanyagok aránya):

A „trójniak” különleges tulajdonsága különösen a mézcefréhez használt víz és méz meghatározott arányának – 1. rész méz és 2. rész víz – szigorú betartására vezethető vissza. Ez az arány határozza meg a gyártás további lépéseit, melyek révén a méhsör különleges tulajdonságokat nyer.

Pihentetés és érlelés:

Pihentetés és érlelés:

A hagyományos, régi lengyel receptúra szerint a termék jellegénél fogva megköveteli a határozott idejű pihentetést, érlelést. A „trójniak” esetében ez az időszak legalább 1 év.

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

A termékleírásban megjelölt minden egyes gyártási szakasz betartása utolérhetetlen ízű és aromájú terméket eredményez. A „trójniak” egyedülálló íze és illata a megfelelő cukor- és alkoholtartalomnak köszönhető:

| — | invertált redukáló cukortartalom, több mint 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

invertált redukáló cukortartalom, több mint 65–120 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 323, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 323,

| — | alkoholtartalom: 12–15 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom: 12–15 térfogatszázalék.

A „trójniak” előállításához felhasznált összetevők szigorúan meghatározott arányából adódóan a „trójniak” konzisztenciája jellegzetesen viszkózus, folyékony, ami megkülönbözteti a méhsörök egyéb fajtáitól.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

Az előállítás hagyományos módja:

Az előállítás hagyományos módja:

Lengyelországban a méhsörök készítése több mint ezer éves hagyományra tekint vissza és igen nagy változatosság jellemzi. Az évszázadok folyamán a gyártási módszerek fejlődése és tökéletesítése révén sok fajta mézsör jelent meg. A méhsör készítésének története a lengyel államiság kezdeteihez nyúlik vissza. Ibrahim ibn Jakub, spanyolországi követ, kereskedő és utazó 966-ban keletkezett feljegyzéseiben azt olvashatjuk, hogy „I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsernek hívják” (I. Mieszko – Lengyelország első fejedelme). Lengyelország történetét a XI. és XII. század fordulóján papírra vető Gallus Anonymus krónikáiban szintén jelentős számú feljegyzés található a méhsör készítéséről.

I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsernek hívják

Adam Mickiewicz „Pan Tadeusz” című lengyel nemzeti eposza, amelyben egy az 1811-1812-es években játszódó nemesi történet olvasható, szintén számos információt tartalmaz a méhsörök fajtáiról, előállításukról és a fogyasztási szokásokról. Jelentős mennyiségű utalás található többek között Tomasz Zan (1796–1855) verseiben, valamint Henryk Sienkiewicznek a XVII. századi Lengyel Köztársaság történetét elbeszélő trilógiájában (az 1884-ben kiadott „Tűzzel-vassal”, az 1886-ban publikált „Özönvíz” és az 1887-ben és 1888-ban megjelentetett „Wołodyjowski úr” című regényeiben).

A XVII–XVIII. századi Lengyelország kulináris szokásait leíró forrásanyagokban található feljegyzések már nem csupán általánosan a méhsörökről, hanem azok különös fajtáiról is említést tesznek. Az előállítási módszertől függően a méhsöröket „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” fajtákra osztották. Mindegyik elnevezés más méhsör típusra vonatkozik – amelyekben más a méz és a víz, illetve a gyümölcslé aránya, és az érlelés ideje. A „trójniak” gyártási technológiáját – kisebb módosításokkal – évszázadok óta alkalmazzák.

Hagyományos összetétel:

Hagyományos összetétel:

Lengyelországban évszázadok óta létezik a méhsörök klasszikus felosztása „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” típusokra, s ez mind a mai napig fennmaradt a fogyasztók tudatában is. A II. világháború vége után erőfeszítések történtek a méhsörök hagyományos négy kategóriájának jogi szabályozására. Végeredményben a fenti felosztás 1948-ban a borok, mustok, méhsörök előállításáról, valamint ezek forgalmazásáról szóló törvénnyel került be a lengyel jogrendbe (Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej [A Lengyel Köztársaság Közlönye], 1948. november 18-i szám). A törvényben meghatározták a méhsörök készítésére vonatkozó szabályokat, valamint a méz és a víz arányát, illetve a technológiai követelményeket. A víz és méz aránya a „trójniak” esetében a következő: „trójniak” névvel lehet illetni azt a méhsört, amely egy térfogat természetes mézből és két térfogat vízből készül.”

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A kötelező ellenőrzés a következőre terjed ki:

| — | a mézcefre meghatározott arányának betartása, |
| --- | --- |

—

a mézcefre meghatározott arányának betartása,

| — | az érlelés időtartamának betartása, |
| --- | --- |

—

az érlelés időtartamának betartása,

| — | a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság), |
| --- | --- |

—

a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság),

| — | a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

—

a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük.

A kötelező ellenőrzést legalább évente egyszer el kell végezni.

Továbbá javasolt, hogy az ellenőrzést az alább felsorolt gyártási szakaszokban végezzék el. Ezekben a szakaszokban az ellenőrzés nem kötelező, de indokolt, mivel kiküszöbölhetővé teszi az egyes gyártási szakaszokban jelentkező esetleges hibákat:

4. szakasz:

Az erjesztési folyamat alatt rendszeres laboratóriumi ellenőrzések során szükséges vizsgálni az érzékszervi tulajdonságokat (íz, illat), valamint a fizikai-kémiai paramétereket, mint az alkohol- és cukortartalom, amelyek az alkoholos fermentáció folyamatában változnak.

6. szakasz:

Az érlelés alatt rendszeresen szükséges ellenőrizni a termék alapvető érzékszervi tulajdonságait, valamint a fizikai-kémiai mutatókat: alkoholtartalom, összes cukortartalom, összes savasság és illékony savasság.

8. szakasz:

A termék csapolása előtt a 3.5. pontban, a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírásában meghatározott egyes fizikai-kémiai paraméterek és érzékszervi tulajdonságok ellenőrzése.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232900

Fax

:

+48 226232998

E-mail

:

—

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

Az ellenőrző szerv felelős a termékleírás teljes ellenőrzéséért.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„CZWÓRNIAK”

„CZWÓRNIAK”

EK-szám: PL-TSG-007-0035-2006.9.6.

EK-szám: PL-TSG-007-0035-2006.9.6.

1.   Kérelmet benyújtó csoportosulás neve és címe

Kérelmet benyújtó csoportosulás neve és címe

| Név | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Cím

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228282721

E-mail

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés

Bejegyzendő elnevezés

„Czwórniak”

Forgalomba hozatalkor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „régi lengyel hagyomány szerint előállított méhsör”. A tájékoztatás szövegét más hivatalos nyelvekre is lefordítják.

3.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☒

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „czwórniak” elnevezés a „4” (négy) számnévből eredeztethető és közvetlenül utal a „czwórniak” történelmi idők során állandósult összetételére és gyártási módjára – a víz és méz meghatározott arányára a mézcefrében, amely 1. rész mézből és 3. rész vízből tevődik össze. Az elnevezés tehát a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. Lévén, hogy a „czwórniak” fogalom kizárólag a méhsör egy konkrét típusára használatos, így meg kell állapítani, hogy maga az elnevezés önmagában is különleges.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.8. osztály: Az I. mellékletben felsorolt egyéb termékek.

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A „czwórniak” méhsör, mézcefréből készített, erjesztett, áttetsző ital, melynek feltűnően jellegzetes mézaromája valamint a felhasznált nyersanyagra jellemző íze van.

A „czwórniak” létezik fűszerekkel gazdagított ízváltozatokban is. A „czwórniak” színe az arany és a sötétborostyán között változik, attól függően, hogy milyen fajta mézet használtak előállításához.

A „czwórniak” méhsörre jellemző fizikai-kémiai mutatók:

| — | az alkoholtartalom 9–12 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

az alkoholtartalom 9–12 térfogatszázalék,

| — | az invertált redukáló cukortartalom 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

az invertált redukáló cukortartalom 35–90 g/l,

| — | összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/liter, |
| --- | --- |

—

összes savasság almasavban kifejezve 3,5–8 g/liter,

| — | illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

illékony savasság ecetsavban kifejezve, legfeljebb 1,4 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 240, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 240,

| — | cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:






  — | 15 gramm/liter, |
| --- | --- | --- |

—

cukormentes extrakttartalom nem kevesebb, mint:

—

15 gramm/liter,

| — | 20 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén, |
| --- | --- |

—

20 gramm/liter – gyümölcsös méhsör esetén,

| — | hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter gyümölcsös méhsör esetén. |
| --- | --- |

—

hamu nem kevesebb, mint 1,3 gramm/liter gyümölcsös méhsör esetén.

A „czwórniak” készítéséhez tilos tartósítószert, stabilizátort, mesterséges színezéket vagy aromát felhasználni.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

Nyersanyagok:

Nyersanyagok:

| — | A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:






  — | víztartalom legfeljebb 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

A következő paraméterekkel rendelkező természetes méz:

—

víztartalom legfeljebb 20 % (m/m),

| — | redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

redukáló cukrok mennyisége legalább 70 % (m/m),

| — | szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

szacharóz tartalom a melecitózzal együtt, legfeljebb 5 % (m/m),

| — | összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban, |
| --- | --- |

—

összes savasság ml-ben, 1 mol/l NaOH oldat/100 g méz, 1:5 közötti tartományban,

| — | 5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom mg/100 g mézben legfeljebb 4,0 mg. |
| --- | --- |

—

5-hidroxi-metil-furfurol (HMF) tartalom mg/100 g mézben legfeljebb 4,0 mg.

| — | Erős erjesztő tulajdonságú élesztő – amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas. |
| --- | --- |

—

Erős erjesztő tulajdonságú élesztő – amely az élesztővel oltott elegyből nagy mennyiségű extrakt erjesztésére alkalmas.

| — | Fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér. |
| --- | --- |

—

Fűszerek: szegfűszeg, fahéj, szerecsendió vagy gyömbér.

| — | Természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök. |
| --- | --- |

—

Természetes gyümölcslevek vagy friss gyümölcsök.

Előállítási mód:

Előállítási mód:

1. szakasz

Az 1 térfogat mézből és 3 térfogat vízből (esetleg gyümölcslével dúsított vízből) álló és esetleg fűszerekkel gazdagított mézcefre főzése (sörfőzés) 95–105 °C-on. A gyümölcsös mézsörök előállításánál a vizet minimum 30 %-ban gyümölcslével szükséges helyettesíteni.

A víz és méz arányának szigorú betartása, valamint a szükséges extrakt kinyerése egy páraköpenyes főzőüstben történik. A főzés e módjával megelőzhető a cukrok karamellizálódása.

2. szakasz

A cefre 20–22 °C hőmérsékletre hűtendő, ami optimális az élesztő számára. A cefrét a gyártás napján kell lehűteni, és a hűtési idő hossza a hűtőgép hatékonyságától függ. A hűtés garantálja a cefre mikrobiológiai biztonságosságát.

3. szakasz

Élesztővel beoltott cefre készítése, a mézcefre beoltása a feloldott élesztővel az erjesztő tartályban történik.

4. szakasz

| A. | Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést. |
| --- | --- |

A.

Intenzív fermentáció 6–10 nap. A hőmérséklet 28 °C-on tartása biztosítja a megfelelő erjedést.

| B. | Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését. |
| --- | --- |

B.

Csendes fermentáció 3–6 hét. A csendes fermentáció ideje biztosítja a megfelelő fizikai-kémiai paraméterek elérését.

5. szakasz

A fermentált folyadék lecsapolása az élesztős üledékről.

Miután sikerül minimum 9 térfogat-százalékos alkoholtartalmat elérni, a folyadékot az üledékről le kell csapolni az érlelő tartályba. Ennek eredményeként a méhsörnek megfelelő fizikai-kémiai jellemzői és érzékszervi tulajdonságai lesznek. A folyadéknak az élesztős üledéken hagyása a csendes fermentáció idején túl az élesztő autolízise miatt előnytelenül hat az érzékszervi tulajdonságokra.

6. szakasz

A pihentetés (érlelés) és az üledékről történő lecsapolás (dekantálás) műveleteit annyiszor kell ismételni ahányszor az élesztő autolízise miatt végbemenő kedvezőtlen folyamatok megelőzése érdekében erre szükség van. Az érlelés alatt lehet elvégezni az olyan technológiai eljárásokat, mint a pasztörizálás vagy szűrés.

Ez a szakasz igen lényeges a termék megfelelő érzékszervi tulajdonságainak biztosítása szempontjából.

A „czwórniak” érlelési ideje minimum 9 hónap.

7. szakasz

Ízesítés (összeállítás) – ez a szakasz a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírását tartalmazó 3.5. pontban meghatározott érzékszervi tulajdonságokkal és fizikai-kémiai jellemzőkkel rendelkező végtermék elkészítéséről szól. A szükséges mutatók biztosítása érdekében lehetőség nyílik az érzékszervi tulajdonságok és a fizikai-kémiai mutatók korrekciójára az alábbiak révén:

| — | a méhsör édesítése mézzel, |
| --- | --- |

—

a méhsör édesítése mézzel,

| — | fűszernövény-kivonatok hozzáadása. |
| --- | --- |

—

fűszernövény-kivonatok hozzáadása.

E szakasz célja, hogy a „czwórniak”-ra jellemző ízkompozíciójú termék jöjjön létre.

8. szakasz

A termék csomagolási egységekbe töltése magas hőmérsékleten, 55–60 °C fokon történik. A „czwórniak” kiszereléséhez hagyományos eszközök, például demizson, kerámiapalack, esetleg tölgyfa hordó használata javasolt.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A „czwórniak” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

| — | a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya), |
| --- | --- |

—

a cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya),

| — | a pihentetés és érlelés, |
| --- | --- |

—

a pihentetés és érlelés,

| — | a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai jellemzők, érzékszervi tulajdonságok.

A cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya):

A cefre előkészítése (nyersanyagok összetétele és aránya):

A „czwórniak” különleges tulajdonsága különösen a mézcefréhez használt víz és méz meghatározott arányának – 1. rész méz és 3. rész víz – szigorú betartására vezethető vissza. Ez az arány határozza meg a gyártás további lépéseit, melyeknek a „czwórniak” méhsör különleges tulajdonságai köszönhetők.

Pihentetés és érlelés:

Pihentetés és érlelés:

A hagyományos, régi lengyel receptúra szerint a termék jellegénél fogva megköveteli a határozott idejű pihentetést, érlelést. A „czwórniak” esetében ez az időszak legalább 9 hónap.

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok:

A termékleírásban megjelölt minden egyes gyártási szakasz betartása utolérhetetlen ízű és aromájú terméket végeredményez. A „czwórniak” egyedülálló íze és illata a megfelelő cukor- és alkoholtartalomnak köszönhető:

| — | invertált redukáló cukortartalom, több mint 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

invertált redukáló cukortartalom, több mint 35–90 g/l,

| — | a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 240, |
| --- | --- |

—

a grammban megadott összes cukortartalom és a tényleges alkoholtartalom térfogatszázaléka 18-szorosának összege nem lehet kevesebb, mint 240,

| — | alkoholtartalom 9–12 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

alkoholtartalom 9–12 térfogatszázalék.

A „czwórniak” előállításához felhasznált összetevők szigorúan meghatározott arányából adódóan a „czwórniak” konzisztenciája jellegzetesen viszkózus, folyékony, ami megkülönbözteti a méhsörök egyéb fajtáitól.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

Az előállítás hagyományos módja:

Az előállítás hagyományos módja:

Lengyelországban a méhsörök készítése több mint ezer éves hagyományra tekint vissza és igen nagy változatosság jellemzi. Az évszázadok folyamán a gyártási módszerek fejlődése és tökéletesítése révén sok fajta méhsör jelent meg. A méhsör készítésének története a lengyel államiság kezdeteihez nyúlik vissza. Ibrahim ibn Jakub, spanyolországi követ, kereskedő és utazó 966-ban keletkezett feljegyzéseiben azt olvashatjuk, hogy „I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják” (I. Mieszko – Lengyelország első fejedelme). Lengyelország történetét a XI. és XII. század fordulóján papírra vető Gallus Anonymus krónikáiban szintén jelentős számú feljegyzés található a méhsör készítéséről.

I. Mieszko országa az élelmen, vadakon, szántóföldeken túl mézben bővelkedik, s a szláv borokat és bódító italokat méhsereknek hívják

Adam Mickiewicz „Pan Tadeusz” című lengyel nemzeti eposza, amelyben egy az 1811–1812-ben játszódó nemesi történet leírása olvasható, úgyszintén számos információt tartalmaz a méhsörök fajtáiról, előállításukról és a fogyasztási szokásokról. Jelentős mennyiségű utalás található többek között Tomasz Zan (1796–1855) verseiben, valamint Henryk Sienkiewicznek a XVII. századi Lengyel Köztársaság történetét elbeszélő trilógiájában (az 1884-ben kiadott „Tűzzel-vassal”, az 1886-ban publikált „Özönvíz” és az 1887-ben és 1888-ban megjelentetett „A kislovag” című regényeiben).

A XVII–XVIII. századi Lengyelország kulináris szokásait leíró forrásanyagokban található feljegyzések már nem csupán általánosan a méhsörökről, hanem azok különös fajtáiról is említést tesznek. Az előállítási módszertől függően a méhsöröket „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” fajtákra osztották. Mindegyik elnevezés más méhsör típusra vonatkozik – amelyekben más a méz és a víz, illetve a gyümölcslé aránya és az érlelés ideje. A „czwórniak” gyártási technológiáját – kisebb módosításokkal – évszázadok óta alkalmazzák.

Hagyományos összetétel:

Hagyományos összetétel:

Lengyelországban évszázadok óta létezik a méhsörök klasszikus felosztása „półtorak”, „dwójniak”, „trójniak” és „czwórniak” típusokra, s ez mind a mai napig fennmaradt a fogyasztók tudatában is. A II. világháború vége után erőfeszítések történtek a méhsörök hagyományos négy kategóriájának jogi szabályozására. Végeredményben a fenti felosztás 1948-ban a borok, mustok, méhsörök előállításáról, valamint ezek forgalmazásáról szóló törvénnyel került be a lengyel jogrendbe (Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej [A Lengyel Köztársaság Közlönye], 1948. november 18-i szám). A törvényben meghatározták a méhsörök készítésére vonatkozó jogszabályokat, valamint a méz és a víz arányát, illetve a technológiai követelményeket. A víz és méz aránya a „czwórniak” esetében a következő: „czwórniak” névvel lehet illetni azt a méhsört, amely egy térfogat természetes mézből és három térfogat vízből készül.”

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A kötelező ellenőrzés a következőkre terjed ki:

| — | a mézcefre meghatározott arányának betartása, |
| --- | --- |

—

a mézcefre meghatározott arányának betartása,

| — | az érlelés időtartamának betartása, |
| --- | --- |

—

az érlelés időtartamának betartása,

| — | a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság), |
| --- | --- |

—

a késztermék érzékszervi tulajdonságai (íz, illat, szín, tisztaság),

| — | a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

—

a késztermék fizikai-kémiai mutatói: alkoholtartalom, összes cukortartalom, invertált redukáló cukortartalom, összes savasság, illékony savasság, cukormentes extrakt, valamint hamu a gyümölcsös méhsörök esetén – a mutatóknak a 3.5. pontban szereplő termékleírás értékeinek kell megfelelniük.

A kötelező ellenőrzést legalább évente egyszer el kell végezni.

Továbbá javasolt, hogy az ellenőrzést az alább felsorolt gyártási szakaszokban végezzék el. Ezekben a szakaszokban az ellenőrzés nem kötelező, de indokolt, mivel kiküszöbölhetővé teszi az egyes gyártási szakaszokban jelentkező esetleges hibákat:

4. szakasz:

Az erjesztési folyamat alatt rendszeres laboratóriumi ellenőrzések során szükséges vizsgálni az érzékszervi tulajdonságokat (íz, illat) valamint a fizikai-kémiai paramétereket, mint az alkohol- és cukortartalom, amelyek az alkoholos fermentáció folyamatában változnak.

6. szakasz:

Az érlelés alatt rendszeresen szükséges ellenőrizni a termék alapvető érzékszervi tulajdonságait valamint a fizikai-kémiai mutatókat: alkoholtartalom, összes cukortartalom, összes savasság és illékony savasság

8. szakasz:

A termék csapolása előtt a 3.5. pontban, a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírásában meghatározott egyes fizikai-kémiai paraméterek és érzékszervi tulajdonságok ellenőrzése.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232900

Fax

:

+48 226232998

E-mail

:

—

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét különös feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét különös feladatai

Az ellenőrző szerv felelős a termékleírás teljes ellenőrzéséért.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

EK-szám: PL-TSG-007-0047-2006.12.5.

EK-szám: PL-TSG-007-0047-2006.12.5.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Związek „Polskie Mięso”

Cím

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228302657

Fax

:

+48 228301648

E-mail

:

info@polskie-mieso.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK rendelet 2. cikke)

Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK rendelet 2. cikke)

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☐

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „kiełbasa jałowcowa” elnevezés a termék különleges tulajdonságát fejezi ki, amely elsősorban egyedi ízével és illatával kapcsolatos. Ezek a tulajdonságok a gyártáshoz felhasznált borókabogyónak (Juniperus) köszönhetők, amelyet közvetlenül a húsalapanyaghoz való bekeverése előtt aprítanak fel, valamint a borókaágak füstölés során történő használatának.

Juniperus

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.).

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A „kiełbasa jałowcowa” egyenletesen ráncos, koszorú alakú szál. Jellegzetes karéj alakú, külső hosszanti gyűrődések nélkül. Kétféle méretű kolbászkoszorút gyártanak:

| — | kisméretűt, 32 mm feletti átmérőjű természetes bélben, tömege kb. 0,5 kg, |
| --- | --- |

—

kisméretűt, 32 mm feletti átmérőjű természetes bélben, tömege kb. 0,5 kg,

| — | nagyméretűt, 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélben, tömege kb. 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

nagyméretűt, 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélben, tömege kb. 0,8 kg.

A „kiełbasa jałowcowa” színe sötétbarna, egyenletes az egész felületen, jellegzetes erősen füstölt termék.

Konzisztenciája és tapintása száraz, egyenletesen ráncos és egyben sima, a bél szorosan tapad a töltelékhez.

A jellegzetes ízhatás és omlósság a megfelelő alapanyag kiválasztásából, a fűszerek (különösen borókabogyó) használatából, valamint a gyártási folyamatban használt természetes füstölés alkalmazásából ered.

Kémiai tulajdonságok:

| — | fehérjetartalom: legalább 15,0 %, |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom: legalább 15,0 %,

| — | víztartalom: legfeljebb 60,0 %, |
| --- | --- |

—

víztartalom: legfeljebb 60,0 %,

| — | zsírtartalom: legfeljebb 35,0 %, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: legfeljebb 35,0 %,

| — | sótartalom: legfeljebb 3,5 %, |
| --- | --- |

—

sótartalom: legfeljebb 3,5 %,

| — | nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve: legfeljebb 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve: legfeljebb 0,0125 %.

2

A kémiai összetétel fenti értékei biztosítják a termék hagyományos minőségét. A késztermék mennyisége nem érheti el a felhasznált húsalapanyag mennyiségének 75 %-át (+/–3 %).

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

Összetevők:

Összetevők:

Hús (100 kg nyersanyag):

| — | I. o. sertéshús legfeljebb 15 % zsírtartalommal: 20 kg, |
| --- | --- |

—

I. o. sertéshús legfeljebb 15 % zsírtartalommal: 20 kg,

| — | IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 % zsírtartalommal: 50 kg, |
| --- | --- |

—

IIA. o. sertéshús legfeljebb 20 % zsírtartalommal: 50 kg,

| — | III. o. sertéshús legfeljebb 25 % zsírtartalommal: 20 kg, |
| --- | --- |

—

III. o. sertéshús legfeljebb 25 % zsírtartalommal: 20 kg,

| — | kemény apró zsír: 10 kg. |
| --- | --- |

—

kemény apró zsír: 10 kg.

Megengedett a II. osztályú vagy a III. osztályú sertéshús legfeljebb 50 %-ának helyettesítése marhahússal.

Ízesítők (100 kg húshoz):

| — | bors: 0,17 kg, |
| --- | --- |

—

bors: 0,17 kg,

| — | borókabogyó: 0,12 kg, |
| --- | --- |

—

borókabogyó: 0,12 kg,

| — | cukor: 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

cukor: 0,20 kg.

Egyéb:

| — | sózó keverék [étkezési só (NaCL) és nátriumnitrit (NaNO2)] kb. 2 kg. |
| --- | --- |

—

sózó keverék [étkezési só (NaCL) és nátriumnitrit (NaNO2)] kb. 2 kg.

2

Takarmányozás a „kiełbasa jałowcowa” gyártására szánt sertéshús előállításában:

Takarmányozás a „kiełbasa jałowcowa” gyártására szánt sertéshús előállításában:

A takarmányozás a sertések zsír- és hústömegének növelésére irányul. Célja a közel 120 kg-os, 3 % feletti izomközi zsírarányú sertések tenyésztése.

| — | Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő. |
| --- | --- |

—

Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő.

| — | A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart. |
| --- | --- |

—

A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart.

| — | A hizlalás 90 kg testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint a csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig. |
| --- | --- | --- |

—

A hizlalás 90 kg testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként: gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint a csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig.

| — | fehérjekomponensekként: csillagfürt, lóbab, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: csillagfürt, lóbab, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány.

| — | A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény. |
| --- | --- | --- |

—

A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként: búza, árpa, rozs, zab, tritikalé őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zab őrlemény.

| — | fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány.

| — | A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt. |
| --- | --- |

—

A hizlalás teljes időtartama alatt nem használható növényi olaj, illetve állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt.

| — | A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában kb. 16–18 %, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig kb. 14 %. |
| --- | --- |

—

A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában kb. 16–18 %, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig kb. 14 %.

| — | A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen például a burgonya és a zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen például a burgonya és a zöldtakarmány.

A „kiełbasa jałowcowa” készítése a következő műveletekből áll:

A „kiełbasa jałowcowa” készítése a következő műveletekből áll:

| 1. szakasz | – | Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre). |
| --- | --- | --- |
| 2. szakasz | – | Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával. |
| 3. szakasz | – | Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 5 kg jég hozzáadásával. |
| 4. szakasz | – | Az összes húsalapanyag keverése fűszerek hozzáadásával: bors, cukor, közvetlenül a keverés előtt felaprított borókabogyó. |
| 5. szakasz | – | Töltés a 32 mm feletti átmérőjű természetes bélbe vagy a 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélbe, szálak kialakítása megcsavarással és koszorú formázása. A kétféle bél kétféle méretű kolbász gyártását teszi lehetővé:






  — | kisebb koszorú vékony sertésbélben, tömege kb. 0,5 kg, |

1. szakasz

–

Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre).

2. szakasz

–

Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával.

3. szakasz

–

Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 5 kg jég hozzáadásával.

4. szakasz

–

Az összes húsalapanyag keverése fűszerek hozzáadásával: bors, cukor, közvetlenül a keverés előtt felaprított borókabogyó.

5. szakasz

–

Töltés a 32 mm feletti átmérőjű természetes bélbe vagy a 36 mm átmérőjű kollagénalapú bélbe, szálak kialakítása megcsavarással és koszorú formázása. A kétféle bél kétféle méretű kolbász gyártását teszi lehetővé:

—

kisebb koszorú vékony sertésbélben, tömege kb. 0,5 kg,

| — | nagyobb koszorú kollagénalapú bélben, tömege 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

nagyobb koszorú kollagénalapú bélben, tömege 0,8 kg.

6. szakasz

–

szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás ahhoz, hogy az összetevők „összeérlelődjenek” a szálakon belül.

7. szakasz

–

A felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 120 percen keresztül), valamint hevítés a szál belsejének minimum 70 °C hőmérséklet eléréséig.

8. szakasz

–

Hűtés 24 óra.

9. szakasz

–

Füstölés hideg füsttel bükkforgács és borókaágak használatával (kb. 120 percen keresztül), ezután szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C-on a 75 % (+/–3 %) beszáradási arány eléréséhez.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A „kiełbasa jałowcowa” különleges tulajdonsága a termékre jellemző néhány sajátosságából ered:

| — | omlós, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús, |
| --- | --- |

—

omlós, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús,

| — | különleges íz és illat, |
| --- | --- |

—

különleges íz és illat,

| — | egységes alak. |
| --- | --- |

—

egységes alak.

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús:

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús:

A „kiełbasa jałowcowa” jellegzetes tulajdonságait befolyásoló lényeges összetevő a későn érő fajták közül hozzávetőleg 120 kg-ra felhizlalt hízósertés húsa, amelyet a 3.6. pontban leírt genetikai tulajdonságok jellemeznek. E követelmények teljesítésének köszönhetően elérhető a 3 % feletti izomközi zsírtartalom aránya, amely biztosítja a „kiełbasa jałowcowa” gyártásához szükséges, megfelelő íz- és technológiai jellemzőket. Az ilyen alapanyag használata, valamint a hagyományos készítési módszerek betartása – különös figyelemmel a kutterezés, sózás és füstölés egyes szakaszaira – biztosítja a „kiełbasa jałowcowa” különleges omlósságát és zamatosságát.

Különleges íz és illat:

Különleges íz és illat:

A „kiełbasa jałowcowa” különleges tulajdonsága elsősorban a gyártási eljárás során felhasznált borókabogyónak (Juniperus) köszönhetőegyedi ízből és zamatból ered. A közvetlenül a gyártási folyamat előtt felaprított borókabogyó erősíti a kolbász jellegzetes ízét és különleges jellegét, a borókafüsttel való füstölés pedig javítja ízét és erősíti kivételes illatát.

Juniperus

Egységes alak:

Egységes alak:

A „kiełbasa jałowcowa” különlegességével kitűnik más kolbászfélék közül. Kizárólag két, nagyon hasonló formában forgalmazzák, amelyek könnyen felismerhetők a fogyasztók számára. A „kiełbasa jałowcowa” egyenletesen ráncos, koszorú alakú szál. Jellegzetes karéj alakú, külső hosszanti gyűrődések nélkül.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

Hagyományos alapanyagok:

Hagyományos alapanyagok:

| 1. | Boróka (Juniperus)
  „A boróka fája tűzben égetve kellemes, aromás illatot áraszt” – az 1903-ban kiadott Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana enciklopédiában található leírás szerint ez az egyik azon hasznos tulajdonságok közül, melyekkel a Lengyelország területén századok óta honos bokor rendelkezik. Ugyanebben a kiadványban találhatunk olyan információt is, hogy „az ágak, a forgács és bogyók keresettek a »kurzysko«-hoz (füstöléshez és tömjénezéshez használt füstölőféle), és a boróka használata rendkívüli ízt és illatot kölcsönöz a kolbásznak”. A XIX. század második feléből származó dokumentumok bizonyítják, hogy a borókát már akkor is használták húsételek és hústermékek készítésénél. Az 1863-ban Varsóban kiadott Encyklopedyja Powszechna enciklopédia ezt írja: „A borókabogyó fűszeres, édes-keserű ízű és kellemes illatú, mint fűszer (...) általánosan ismert”. A borókabogyóval fűszerezett és borókafüsttel füstölt kolbász szabványos előállítási módszere Lengyelországban már a XX. század 40-es éveinek végére, 50-es éveinek elejére kialakult. Erről ad tájékoztatást a „Gospodarka Mięsna” szakfolyóirat 1954. évi 3. számában közzétett „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” című cikk. |
| --- | --- |

1.

Boróka (Juniperus)

Juniperus

„A boróka fája tűzben égetve kellemes, aromás illatot áraszt” – az 1903-ban kiadott Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana enciklopédiában található leírás szerint ez az egyik azon hasznos tulajdonságok közül, melyekkel a Lengyelország területén századok óta honos bokor rendelkezik. Ugyanebben a kiadványban találhatunk olyan információt is, hogy „az ágak, a forgács és bogyók keresettek a »kurzysko«-hoz (füstöléshez és tömjénezéshez használt füstölőféle), és a boróka használata rendkívüli ízt és illatot kölcsönöz a kolbásznak”. A XIX. század második feléből származó dokumentumok bizonyítják, hogy a borókát már akkor is használták húsételek és hústermékek készítésénél. Az 1863-ban Varsóban kiadott Encyklopedyja Powszechna enciklopédia ezt írja: „A borókabogyó fűszeres, édes-keserű ízű és kellemes illatú, mint fűszer (...) általánosan ismert”. A borókabogyóval fűszerezett és borókafüsttel füstölt kolbász szabványos előállítási módszere Lengyelországban már a XX. század 40-es éveinek végére, 50-es éveinek elejére kialakult. Erről ad tájékoztatást a „Gospodarka Mięsna” szakfolyóirat 1954. évi 3. számában közzétett „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku” című cikk.

Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana

Encyklopedyja Powszechna

| 2. | Sertéshús
  A „kiełbasa jałowcowa” előállítására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús „márványossága” kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek. |
| --- | --- |

2.

Sertéshús

A „kiełbasa jałowcowa” előállítására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús „márványossága” kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek.

A készítés és összetétel hagyományos jellege:

A készítés és összetétel hagyományos jellege:

A füstölés a legjobb módszer a hús tartósítására, a legnépszerűbb füstölési módszer pedig a boróka égetése. Erről tájékoztatnak többek között olyan régi lengyel kéziratok, mint például a XVIII. század 80-as éveiből származó, nemesi major ismeretlen intézője által készített jegyzetek, amelyekben kolbászkészítési recepteket találunk (Kézirat – „Archiwum Główne Akt Dawnych” (AGAD) Varsó, arch.: „Zbiór z Muzeum Narodowego”, hiv. sz. 1249”). A borókás füstölés népszerűségéről olvashatunk a híres lengyel költő, Adam Mickiewicz 1834-ben írt verses regényében a nemesi reggeli leírásánál – „valamennyi [kolbász] kitűnő, az összes házilag a kéményben, borókafüstben füstölve”.

A borókával ízesített és füstölt húsok készítésének hagyományát több helyi és regionális változatban ápolták, némileg eltérő technológiával, illetve olykor eltérő húsfajtákkal is. A „Gospodarka Mięsna” szaklap 1953. évi 6. számában megjelent „Z doświadczeń przy produkcji wędlin” című munkájában W. Łęg beszámol arról, hogy kísérletek folytak például vadhúsalapú (nyúl- vagy vaddisznóhús, sertéshús hozzáadásával) „jałowcowa” készítésével. Az így készített kolbászok íze más volt, de a recept lényege (borókás ízesítés és füstölés) mindig azonos maradt. Egy húsipari szakember, aki beutazta Kurpie vidékét, a „Gospodarka Mięsna” szaklap 1950. évi 7–8. számában „Wiejskie wędliny regionalne” címmel megjelent cikkében így írt a „jałowcowa”-ról: „Kurpiai Myszyniec környéki kolbász, borókával füstölve, belsejében borókabogyóval. Száraz, nagyszerű, jellegzetes aromájú és ízű.”

1945 után, a központi tervezési elvvel összhangban megkezdődött a nagy húsfeldolgozó üzemeken alapuló húsipar kiépítése. Gondoskodva a minőségről és az ízértékekről, bevezették a termékek szabványosítását és a technológiai előírásokat, amelyek megtartották a hagyományos recepteket. A „kiełbasa jałowcowa” mint elnevezés az 1947. és az 1948. évi élelmiszerforgalmat meghatározó előírásokban jelent meg. 1954-ben jött létre a „kiełbasa jałowcowa” egységes előírása, amelyet 1964-ben a „Centrala Przemysłu Mięsnego” (húsipari központ) előírásaként fogadtak el („Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa 1964”). Ez az előírás képezi e kérelem alapját.

A fenti előírások célja a „kiełbasa jałowcowa” minőségének növelése. Bár a jelenlegi előírás – amelyen ez a kérelem is alapul – nem kötelező, a benne foglaltak még mindig a „kiełbasa jałowcowa” előállításának legszigorúbb előírásait képezik.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikke)

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikke)

Sajátos jellegére való tekintettel a „kiełbasa myśliwska” ellenőrzése során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:






  — | a hús technológiai alkalmassága, |
| --- | --- | --- |

1.

Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:

—

a hús technológiai alkalmassága,

| — | a hizlalási módszer, |
| --- | --- |

—

a hizlalási módszer,

| — | a sózás időtartama, |
| --- | --- |

—

a sózás időtartama,

| — | a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik. |
| --- | --- |

—

a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányaik.

| 2. | Füstölési eljárás
  Az ellenőrzés során vizsgálni kell:






  — | a hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét, |
| --- | --- | --- |

2.

Füstölési eljárás

Az ellenőrzés során vizsgálni kell:

—

a hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét,

| — | az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét, |
| --- | --- |

—

az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét,

| — | a bükkforgács és a borókaágak használatát a hideg füstöléshez. |
| --- | --- |

—

a bükkforgács és a borókaágak használatát a hideg füstöléshez.

| 3. | A késztermék minősége:






  — | fehérjetartalom, |
| --- | --- | --- |

3.

A késztermék minősége:

—

fehérjetartalom,

| — | víztartalom, |
| --- | --- |

—

víztartalom,

| — | zsírtartalom, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom,

| — | nátrium-klorid-tartalom, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid-tartalom,

| — | nitrát(III)- és nitrát(V)- tartalom, |
| --- | --- |

—

nitrát(III)- és nitrát(V)- tartalom,

| — | íz és illat. |
| --- | --- |

—

íz és illat.

| 4. | A termék alakja |
| --- | --- |

4.

A termék alakja

Az ellenőrzés gyakorisága

Az ellenőrzés gyakorisága

A fent említett szakaszok ellenőrzését kéthavonta kell végezni. Abban az esetben, ha minden szakasz megfelelően zajlik, az ellenőrzések gyakorisága évi kettőre csökkenthető.

Amennyiben valamelyik szakaszban rendellenség tapasztalható, az adott szakasz ellenőrzését nagyobb gyakorisággal kell végezni (kéthavonta). A többi szakasz továbbra is félévente egyszeri gyakorisággal ellenőrizhető.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232901

Fax

:

+48 226232099

E-mail

:

–

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság a termékleírásban ismertetett valamennyi előállítási szakaszt ellenőrzi.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA”

EK-szám: PL-TSG-0007-0053-2007.3.19.

EK-szám: PL-TSG-0007-0053-2007.3.19.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Związek „Polskie Mięso”

Cím

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228302657

Fax

:

+48 228301648

E-mail

:

info@polskie-mieso.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikke)

Bejegyzendő elnevezés (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikke)

„Kiełbasa myśliwska”

3.2.   Az elnevezés

Az elnevezés

| — | ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☐

önmagában különleges

—

☒

mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „kiełbasa myśliwska” elnevezés a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. A termék elnevezésének különlegessége a „myśliwy” (vadász) és a „myślistwo” (vadászat) szavaktól való etimológiai származásával támasztható alá. Eredetileg ezt a kolbászfélét vadászok fogyasztották úti élelemként. Tartóssága és praktikus formája révén tökéletesen alkalmas volt arra, hogy kirándulások, utazások és olyan helyen való hosszabb tartózkodás során lehessen fogyasztani, amikor nehéz a meleg élelem elkészítése. Idővel a termék kereskedelmi felhasználása kiszélesedett, de az elnevezés nem változott.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.).

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A „kiełbasa myśliwska” rövid, sötétbarna és egyenletesen ráncos felületű (hosszanti bemélyedések nélkül). Sarló alakú, kb. 15 cm hosszúságú, 32 mm feletti vastagságú, általában párba kötik (nincs elvágva a megtekerés helyén).

A „kiełbasa myśliwska” felülete sötétbarna színű. Metszéslapján az I. osztályú sertéshús sötétvörös színű szemcséi és a II. osztályú sertéshús világos vörös színű szemcséi láthatóak.

Felülete tapintásra sima, száraz és egyenletesen ráncos.

A „kiełbasa myśliwska” ízében határozattan érezhető az érett, sózott, sült és füstölt, fűszeres sertéshús.

A jellegzetes ízen kívül a kolbászt a kiemelkedő omlósság jellemzi.

Kémiai összetétel:

| — | fehérjetartalom: legalább 17,0 %, |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom: legalább 17,0 %,

| — | víztartalom: legfeljebb 55,0 %, |
| --- | --- |

—

víztartalom: legfeljebb 55,0 %,

| — | zsírtartalom: legfeljebb 45,0 %, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: legfeljebb 45,0 %,

| — | sótartalom: legfeljebb 4,5 %, |
| --- | --- |

—

sótartalom: legfeljebb 4,5 %,

| — | nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve: legfeljebb 0,0125. |
| --- | --- |

—

nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve: legfeljebb 0,0125.

2

A kémiai összetétel fenti értékei biztosítják a termék hagyományos minőségét. A késztermék mennyiségének kevesebbnek kell lennie a felhasznált nyersanyag mennyiségének 68 %-ánál.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

Összetevők:

Összetevők:

Hús (100 kg nyersanyag):

| — | I. o. sertéshús, legfeljebb 15 % zsírtartalommal: 30 kg |
| --- | --- |

—

I. o. sertéshús, legfeljebb 15 % zsírtartalommal: 30 kg

| — | IIA o. sertéshús, legfeljebb 20 % zsírtartalommal: 50 kg |
| --- | --- |

—

IIA o. sertéshús, legfeljebb 20 % zsírtartalommal: 50 kg

| — | III o. sertéshús– fejhús legfeljebb 25 % zsírtartalommal: 20 kg |
| --- | --- |

—

III o. sertéshús– fejhús legfeljebb 25 % zsírtartalommal: 20 kg

A IIA. osztályú vagy a III. osztályú sertéshús legfeljebb 50 %-a helyettesíthető marhahússal.

Ízesítők (100 kg húshoz):

| — | bors – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

bors – 0,15 kg

| — | borókabogyó – 0,10 kg |
| --- | --- |

—

borókabogyó – 0,10 kg

| — | friss fokhagyma – 0,10 kg |
| --- | --- |

—

friss fokhagyma – 0,10 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

Egyéb:

| — | sózó keverék [étkezési só (NaCL) és nátrium-nitrit (NaNO2)] – kb. 2 kg |
| --- | --- |

—

sózó keverék [étkezési só (NaCL) és nátrium-nitrit (NaNO2)] – kb. 2 kg

2

| — | páckeverék (összetétele: 1 liter 10 %-os étkezési ecet, 1 liter víz, 1 liter repce- vagy napraforgóolaj) – 3 liter |
| --- | --- |

—

páckeverék (összetétele: 1 liter 10 %-os étkezési ecet, 1 liter víz, 1 liter repce- vagy napraforgóolaj) – 3 liter

Takarmányozás a „kiełbasa myśliwska” gyártására szánt sertéshús előállításában:

Takarmányozás a „kiełbasa myśliwska” gyártására szánt sertéshús előállításában:

A takarmányozás a sertések zsír- és hústömegének növelésére irányul. Célja közel 120 kg testtömegű, 3 % feletti izomközi zsírarányú sertések tenyésztése.

| — | Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő. |
| --- | --- |

—

Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYP 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő.

| — | A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. a 60 kg, a II. szakasz kb. a 90 kg. a III. szakasz pedig kb. a 120 kg eléréséig tart. |
| --- | --- |

—

A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. a 60 kg, a II. szakasz kb. a 90 kg. a III. szakasz pedig kb. a 120 kg eléréséig tart.

| — | A hizlalás a 90 kg testtömeg eléréséig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-áig. |
| --- | --- | --- |

—

A hizlalás a 90 kg testtömeg eléréséig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként gabonaőrleményeket – búza, árpa, rozs, zab, tritikalé vagy kukorica, valamint csupasz zabfajták összesen a keverék legfeljebb 30 %-áig.

| — | fehérjekomponensekként: csillagfürt, bükköny, borsó őrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: csillagfürt, bükköny, borsó őrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő, vagy szárított zöldtakarmány.

| — | A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásához a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensekként: búza-, árpa-, rozs-, zab-, tritikalé-őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zabőrlemény. |
| --- | --- | --- |

—

A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásához a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensekként: búza-, árpa-, rozs-, zab-, tritikalé-őrleményeket. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukoricadara és csupasz zabőrlemény.

| — | fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensekként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, valamint szárított zöldtakarmány.

| — | A növényi olajok és az állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt használata a hizlalás teljes időtartama alatt tilos. |
| --- | --- |

—

A növényi olajok és az állati eredetű takarmányok – tejpor, savópor, halliszt használata a hizlalás teljes időtartama alatt tilos.

| — | A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás valamennyi szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában 15–16 % körüli, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőlegesen 14 %. |
| --- | --- |

—

A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás valamennyi szakaszában 12–13 MJ EM/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában 15–16 % körüli, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőlegesen 14 %.

| — | A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abrak takarmányból, vagy abrak takarmányból és tömegtakarmányból – ilyen például a burgonya és a zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abrak takarmányból, vagy abrak takarmányból és tömegtakarmányból – ilyen például a burgonya és a zöldtakarmány.

A „kiełbasa myśliwska” készítése a következő műveletekből áll:

A „kiełbasa myśliwska” készítése a következő műveletekből áll:

| 1. szakasz | – | Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm-es átmérőre). |
| --- | --- | --- |
| 2. szakasz | – | Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával. |
| 3. szakasz | – | Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 2 kg jég hozzáadásával. |
| 4. szakasz | – | Páckeverék hozzáadása az I. és a IIA. osztályú húshoz – alapos keverés. |
| 5. szakasz | – | A pépesített III. osztályú sertéshús és a fűszerek hozzáadása – alapos keverés. |
| 6. szakasz | – | Töltés természetes, 32 mm-nél nagyobb átmérőjű sertésbélbe és a szálak megcsavarásával kb. 15 cm-es szálak kialakítása. |
| 7. szakasz | – | Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten, 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül. |
| 8. szakasz | – | A felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 135 percen keresztül) valamint hevítés, amely addig tart, amíg a szál belseje el nem éri a minimum 70 °C hőmérséklet. |
| 9. szakasz | – | Hűtés és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre. |
| 10. szakasz | – | Szárítás 5–7 napon keresztül, 14–18 °C hőmérséklet és 70–80 % páratartalom mellett a kívánt beszáradási arány (legfeljebb 68 %) eléréséhez. |

1. szakasz

–

Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm-es átmérőre).

2. szakasz

–

Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával.

3. szakasz

–

Mechanikai feldolgozás: Az I. osztályú hús aprítása kb. 20 mm-es méretre, a IIA. osztályú hús aprítása kb. 8 mm-es méretre, a III. osztályú hús aprítása 3 mm-es méretre és kutterezése 2 kg jég hozzáadásával.

4. szakasz

–

Páckeverék hozzáadása az I. és a IIA. osztályú húshoz – alapos keverés.

5. szakasz

–

A pépesített III. osztályú sertéshús és a fűszerek hozzáadása – alapos keverés.

6. szakasz

–

Töltés természetes, 32 mm-nél nagyobb átmérőjű sertésbélbe és a szálak megcsavarásával kb. 15 cm-es szálak kialakítása.

7. szakasz

–

Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten, 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül.

8. szakasz

–

A felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 135 percen keresztül) valamint hevítés, amely addig tart, amíg a szál belseje el nem éri a minimum 70 °C hőmérséklet.

9. szakasz

–

Hűtés és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre.

10. szakasz

–

Szárítás 5–7 napon keresztül, 14–18 °C hőmérséklet és 70–80 % páratartalom mellett a kívánt beszáradási arány (legfeljebb 68 %) eléréséhez.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A „kiełbasa myśliwska” különlegessége a termékre jellemző néhány sajátosságából ered:

| — | omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús, |
| --- | --- |

—

omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús,

| — | különleges íz és illat, |
| --- | --- |

—

különleges íz és illat,

| — | rövid, jellegzetes alak, |
| --- | --- |

—

rövid, jellegzetes alak,

| — | kivételesen hosszú eltarthatósági idő. |
| --- | --- |

—

kivételesen hosszú eltarthatósági idő.

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús:

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező hús:

A „kiełbasa myśliwska” jellegzetes tulajdonságait döntő mértékben befolyásolja az, hogy elkészítéséhez a későn érő fajták közé tartozó, a 3.6. pontban leírt genetikai tulajdonságokkal rendelkező, kb. 120 kg testtömegű hízósertéstől származó húst használnak. Az előírt követelmények teljesítésének köszönhetően elérhető a 3 % feletti izomközi zsírtartalomarány, amely biztosítja a „kiełbasa myśliwska” gyártásához szükséges megfelelő íz- és technológiai jellemzőket. Az ilyen alapanyag használata, valamint a hagyományos készítési módszerek betartása, különös figyelemmel a kutterezés, sózás és füstölés egyes szakaszaira, biztosítja a „kiełbasa myśliwska” különleges omlósságát és zamatosságát.

A „kiełbasa myśliwska” gyártásához felhasznált hús omlósságát a speciálisan összeállított, ecet, víz és repce- vagy napraforgóolajból álló páckeverék hozzáadása biztosítja.

Különleges íz és illat:

Különleges íz és illat:

A „kiełbasa myśliwska” ízével és illatával kiemelkedik más kolbászfélék közül. Ezeket a tulajdonságokat a gyártás során alkalmazott, megfelelően kiválasztott és megfelelő arányban használt fűszerek (a borókabogyó, a bors, a cukor és a sózó keverék), valamint a friss fokhagyma és a páckeverék eredményezik.

Ezen felül a különleges íz és illat kialakulásához hozzájárul a füstölés és a szikkasztás, valamint a „kiełbasa myśliwska” esetében alkalmazott hosszú szárítási idő.

Rövid, jellegzetes alak:

Rövid, jellegzetes alak:

A „kiełbasa myśliwska” jellegzetességét elsősorban különleges alakjának köszönheti. A „kiełbasa myśliwska” rövid, egyenletesen ráncos, sarló alakban hajlott és leggyakrabban párban készül (nincs elvágva a megtekerés helyén).

„Kiełbasa myśliwska” legfőbb tulajdonsága és jellegzetessége rendkívüli „kézre állása”. Alakja könnyen felismerhető, a termék nagyon praktikus, különösen kirándulásokon és utazáskor való fogyasztáskor.

Kivételesen hosszú eltarthatósági idő:

Kivételesen hosszú eltarthatósági idő:

A „kiełbasa myśliwska” húskészítménynek, amelyet főleg a vadászok és a turisták úti csomagjában találhatunk meg, lényeges tulajdonsága a kivételesen hosszú eltarthatóság, amely többek között a friss fokhagymának és a készítés utolsó szakaszában alkalmazott hosszú szárítási időnek köszönhető.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

Hagyományos alapanyagok és összetevők:

Hagyományos alapanyagok és összetevők:

| 1. | Hagyományos módon takarmányozott sertés húsa
  A „kiełbasa myśliwska” előállítása céljából tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma 3 % feletti (azaz márványozott) kell, hogy legyen, ami a terméknek kellő omlósságot, zamatosságot és jellegzetes ízt kölcsönöz. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek. |
| --- | --- |

1.

Hagyományos módon takarmányozott sertés húsa

A „kiełbasa myśliwska” előállítása céljából tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma 3 % feletti (azaz márványozott) kell, hogy legyen, ami a terméknek kellő omlósságot, zamatosságot és jellegzetes ízt kölcsönöz. Az ilyen hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét, különleges jellege megfelel a hagyományos készítési módszernek.

| 2. | Megfelelően összeállított fűszerek
  A gyártási folyamat során felhasznált, megfelelően kiválasztott és megfelelő arányban alkalmazott fűszerek, így a borókabogyó, a bors, a cukor és a sózó keverék, valamint a friss fokhagyma és a páckeverék alkalmazása közvetlenül a többéves lengyelországi hústermék-készítési tapasztalatból és hagyományból ered. |
| --- | --- |

2.

Megfelelően összeállított fűszerek

A gyártási folyamat során felhasznált, megfelelően kiválasztott és megfelelő arányban alkalmazott fűszerek, így a borókabogyó, a bors, a cukor és a sózó keverék, valamint a friss fokhagyma és a páckeverék alkalmazása közvetlenül a többéves lengyelországi hústermék-készítési tapasztalatból és hagyományból ered.

Hagyományos gyártási mód:

Hagyományos gyártási mód:

A vadászatban évszázadokon keresztül sajátos jogok és szokások uralkodtak. A lengyel irodalomban többek között Mickiewicz írt a vadászatokról, többek között 1834-ben írt, „Pan Tadeusz” című verses regényében. A vadászat szinte társadalmi ünnep volt, tele szertartásokkal – úgy mint a kürtjelek, a vadászavatás vagy a vadászatot lezáró lakoma. A későbbi években létrejött vadásztársaságok átvették és a mai napig gyakorolják ezeket a szokásokat.

A vadászfelszerelés hagyományos, elválaszthatatlan eleme volt a vadásztarisznya. Ebben főleg száraz élelmet tároltak, amelyre szükség volt az egész napos erdei vándorláshoz. Az étkezésről találunk leírásokat az irodalomban, többek között a már említett „Pan Tadeusz” című verses regényben. A száraz, füstölt, és ezáltal viszonylag tartós, a pihenők alatt fogyasztható kolbász a szárazélelem állandó eleme volt.

A „kiełbasa myśliwska” elnevezés valószínűleg a XX. században, a két világháború közötti időszakban jelent meg, amikor Lengyelországban – mint ezt a „Gospodarka Mięsna” című szakfolyóirat 1949. évi 1-2 száma is közli, számos kisebb feldolgozó üzemben elkezdődött a füstölt hentesáru gyártása.

A II. világháború után a „kiełbasa myśliwska” nagy piaci karriert futott be Lengyelországban. A „Zarządzenie nr 485 z 1953.11.3. Ministra Przemysłu Mięsnego i Mleczarskiego i Ministra Handlu Wewnętrznego” miniszteri rendelettel a „kiełbasa myśliwska” felkerült a forgalomba hozható, füstölt hentesáruk listájára, majd a későbbiekben – a minőség biztosításának céljából – az 1954. december 30-i„RN-54/MPMiMl-Mięs-58 z 1954.12.30.” számú szabvány alapján és az 1964-ben Varsóban kiadott „Przepisy wewnętrzne nr 21 Centrali Przemysłu Mięsnego” szabályozás értelmében szabványosították a recepteket és a technológiai dokumentációt. A „kiełbasa myśliwska” a mai napig a legnépszerűbb és legszívesebben fogyasztott kolbászfélék közé tarozik.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikke)

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikke)

A sajátos jellegére való tekintettel a „kiełbasa myśliwska” ellenőrzése során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:






  — | a hús technológiai alkalmassága, |
| --- | --- | --- |

1.

Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:

—

a hús technológiai alkalmassága,

| — | hizlalási módszer, |
| --- | --- |

—

hizlalási módszer,

| — | a sózás időtartama, |
| --- | --- |

—

a sózás időtartama,

| — | a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányuk. |
| --- | --- |

—

a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányuk.

| 2. | Füstölési eljárás
  Az ellenőrzés során vizsgálni kell:






  — | a hagyományos, meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét, |
| --- | --- | --- |

2.

Füstölési eljárás

Az ellenőrzés során vizsgálni kell:

—

a hagyományos, meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét,

| — | az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét, |
| --- | --- |

—

az előállítási szakaszok időtartamának betartását és a hideg füsttel való füstölés hőmérsékletét,

| — | a bükkforgács használatát a hideg füstöléshez. |
| --- | --- |

—

a bükkforgács használatát a hideg füstöléshez.

| 3. | A késztermék minősége:






  — | fehérjetartalom, |
| --- | --- | --- |

3.

A késztermék minősége:

—

fehérjetartalom,

| — | víztartalom, |
| --- | --- |

—

víztartalom,

| — | zsírtartalom, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom,

| — | nátrium-klorid-tartalom, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid-tartalom,

| — | nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve, |
| --- | --- |

—

nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom NaNO2-ben kifejezve,

2

| — | íz és illat. |
| --- | --- |

—

íz és illat.

| 4. | A termék alakja |
| --- | --- |

4.

A termék alakja

Az ellenőrzés gyakorisága:

Az ellenőrzés gyakorisága:

A fent említett szakaszok ellenőrzését kéthavonta kell végezni. Abban az esetben, ha minden szakasz megfelelően zajlik, az ellenőrzések gyakorisága évi kettőre csökkenthető.

Amennyiben valamelyik szakaszban rendellenség tapasztalható, az adott szakasz ellenőrzését nagyobb gyakorisággal kell végezni (kéthavonta). A többi szakaszt továbbra is félévente egyszer kell ellenőrizni.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

48 226232901

Fax

:

+48 226232099

E-mail

:

–

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság a termékleírásban ismertetett valamennyi szakaszt ellenőrzi.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„OLEJ RYDZOWY”

„OLEJ RYDZOWY”

EK-szám: PL-STG-007-0049-2006.12.28.

EK-szám: PL-STG-007-0049-2006.12.28.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski -Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin, Gorzyń |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski -Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin, Gorzyń

Cím

:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 612920402; +48 603137517

E-mail

:

info@semco.pl

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés

Bejegyzendő elnevezés

„Olej rydzowy”

3.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☐

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

Az „Olej rydzowy”-t (gomborkaolaj vagy sárgarepceolaj) a Camelina sativa, azaz gomborka vagy sárgarepce elnevezésű növényből állítják elő. A növény lengyel neve „lnianka siewna”, további közkeletű elnevezései a „rydz”, a „rydzyk”, a „ryżyk”, ritkábban pedig a „lennica”.

Camelina sativa

Lengyelország egyes részein csak a növény közkeletű „rydz” elnevezését használják, melynek eredete a növény erősen rozsdaszínű magjához kötődik. A növény magjának színe a Lactarius deliciosus (ízletes rizike) gombáéhoz hasonlít, amelyet lengyelül „rydz”-nek hívnak, és amely az ország egész területén elterjedt. A gomborkamag rozsdaszíne indokolja a belőle készített olaj „olej rydzowy” elnevezését.

Lactarius deliciosus

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.5 osztály: Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.).

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

Az „Olej rydzowy” tiszta, átlátszó, rozsdaszínű olajos folyadék, alján kis mennyiségű üledékkel. A növény tavaszi vagy téli változatától (Camelina sativa, Camelina silvestris) függően az olaj színe az aranytól a vörösesbarnáig változhat. A színt a mag hevítésénél alkalmazott hőmérséklet is befolyásolja. Az „Olej rydzowy” jellegzetes hagyma- és mustárízzel és erőteljes, gazdag aromával rendelkezik.

Camelina sativa

Camelina silvestris

Az „Olej rydzowy” a következő fizikai–kémiai tulajdonságokkal rendelkezik:

| — | savérték: legfeljebb 6 mg KOH/g, |
| --- | --- |

—

savérték: legfeljebb 6 mg KOH/g,

| — | peroxidérték, mval aktív oxigén kg-onként: legfeljebb 6, |
| --- | --- |

—

peroxidérték, mval aktív oxigén kg-onként: legfeljebb 6,

| — | jódérték: 140–160, |
| --- | --- |

—

jódérték: 140–160,

| — | fagyáspont: –15 °C és –18 °C között. |
| --- | --- |

—

fagyáspont: –15 °C és –18 °C között.

Az „Olej rydzowy” a telített és telítetlen zsírsavakat hasonló összetételben és arányban tartalmazó olajokkal szemben hosszú ideig eltartható. Ennek az az oka, hogy ebben az olajban igen magas a tokoferolcsoporthoz (E-vitamin) tartozó természetes antioxidánsok jelenlétének az aránya: 1 kg olajban kb. 550–1 100 mg.

A telítettzsírsav-tartalom alacsony, 10–11 %, míg a telítetlenzsírsav-tartalom kb. 90 %, ebből az egyszeresen telítetlen zsírsavak 36 %, a többszörösen telítetlenek pedig 50–60 % arányban vannak jelen.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása

| 1. lépés | – | A mag kinyerése:
  A magot a tavaszi vagy a téli gomborka termesztése során nyerik. A növényt fajtától függően ősszel vagy tavasszal aratják.
  A növényeket csak egy alkalommal aratják, a magok érését követően. |
| --- | --- | --- |
| 2. lépés | – | A magok szárítása és tisztítása:
  A magok az aratást követően 6 óra elteltével megszáradnak. 7–12 % nedvességtartalom eléréséig kell szárítani őket.
  Ezt követően a magokat több mint 98 %-os mértékben tisztítják. |
| 3. lépés | – | A préselés előkészítése:
  Az első előkészítő lépés a magok sima hengerrel történő hántolása (zúzása). |
| 4. lépés | – | A magok kondicionálása:
  A hántolt magokat üstben 38 °C-ra hevítik vízköpenyt vagy hevített bádoglapokat alkalmazva. |
| 5. lépés | – | Préselés:
  A kívánt fizikai–kémiai tulajdonságokkal rendelkező olaj kinyerése érdekében a préselésre kizárólag olyan présekben kerülhet sor, amelyekben a zúzott magok hőmérséklete nem emelkedik a 38 °C küszöb fölé. |
| 6. lépés | – | Az olaj tisztítása:
  Az olajat szobahőmérsékleten, 7–10 napon keresztül ülepítéssel tisztítják, melynek során a nehezebb kozmaolajak a tartály aljára kerülnek, ezt követően pedig az olaj felső rétege fogyasztásra alkalmassá válik.
  Az olajat semmilyen módon nem finomítják. |
| 7. lépés | – | Az olaj tárolása:
  Az olajat napfénytől védve, száraz helyen tárolják, legfeljebb 20 °C, legalább 4 °C-on. A megfelelő tárolás kihat az olaj minőségére.
  Tiltott eljárások:
  A gomborkaolaj különleges tulajdonságának megőrzése érdekében az előállítás során az alábbiak alkalmazása nem engedélyezett:






  — | a magvak 38 °C fölé történő hevítése, |

1. lépés

–

A mag kinyerése:

A magot a tavaszi vagy a téli gomborka termesztése során nyerik. A növényt fajtától függően ősszel vagy tavasszal aratják.

A növényeket csak egy alkalommal aratják, a magok érését követően.

2. lépés

–

A magok szárítása és tisztítása:

A magok az aratást követően 6 óra elteltével megszáradnak. 7–12 % nedvességtartalom eléréséig kell szárítani őket.

Ezt követően a magokat több mint 98 %-os mértékben tisztítják.

3. lépés

–

A préselés előkészítése:

Az első előkészítő lépés a magok sima hengerrel történő hántolása (zúzása).

4. lépés

–

A magok kondicionálása:

A hántolt magokat üstben 38 °C-ra hevítik vízköpenyt vagy hevített bádoglapokat alkalmazva.

5. lépés

–

Préselés:

A kívánt fizikai–kémiai tulajdonságokkal rendelkező olaj kinyerése érdekében a préselésre kizárólag olyan présekben kerülhet sor, amelyekben a zúzott magok hőmérséklete nem emelkedik a 38 °C küszöb fölé.

6. lépés

–

Az olaj tisztítása:

Az olajat szobahőmérsékleten, 7–10 napon keresztül ülepítéssel tisztítják, melynek során a nehezebb kozmaolajak a tartály aljára kerülnek, ezt követően pedig az olaj felső rétege fogyasztásra alkalmassá válik.

Az olajat semmilyen módon nem finomítják.

7. lépés

–

Az olaj tárolása:

Az olajat napfénytől védve, száraz helyen tárolják, legfeljebb 20 °C, legalább 4 °C-on. A megfelelő tárolás kihat az olaj minőségére.

Tiltott eljárások:

A gomborkaolaj különleges tulajdonságának megőrzése érdekében az előállítás során az alábbiak alkalmazása nem engedélyezett:

—

a magvak 38 °C fölé történő hevítése,

| — | olyan olajprés alkalmazása, mely a pép hőmérsékletét a megállapított 38 °C hőmérséklet fölé növeli, |
| --- | --- |

—

olyan olajprés alkalmazása, mely a pép hőmérsékletét a megállapított 38 °C hőmérséklet fölé növeli,

| — | az olaj préselése során a nyomás 300A fölé történő növelése. |
| --- | --- |

—

az olaj préselése során a nyomás 300A fölé történő növelése.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága

A gomborkaolaj különleges tulajdonságát a következő alapvető tulajdonságainak köszönheti:

| — | kivételes íz és illat, |
| --- | --- |

—

kivételes íz és illat,

| — | szín, |
| --- | --- |

—

szín,

| — | fizikai–kémiai összetétel, |
| --- | --- |

—

fizikai–kémiai összetétel,

| — | a hosszú tárolás lehetősége. |
| --- | --- |

—

a hosszú tárolás lehetősége.

Íz és illat:

Íz és illat:

Az olajat a hasonló típusú termékektől sajátos ízén – melyben hagyma és mustár érzékelhető – kívül kellemes, mérsékelten erős, tiszta aromája különbözteti meg.

Szín:

Szín:

A gomborkaolaj rozsdaszínű.

Fizikai–kémiai összetétel:

Fizikai–kémiai összetétel:

A gomborkaolaj különleges tulajdonsága elsősorban tápértékében és gazdag kémiai összetételében rejlik. A táplálkozástudomány az olaj számos összetevőjét tartja fontosnak, különösen a többszörösen telítetlen zsírsavakat (PUFA).

A gomborkaolaj az említett savakat 50–60 %-ban tartalmazza, ezek közül az omega-3 savakat 35–40 %, az omega-6 savakat pedig 15–20 % arányban. A gomborkaolaj ezeknek a tulajdonságoknak köszönhetően ismereteink szerint az omega-3 savak egyik legjelentősebb növényi forrása.

A hosszú tárolás lehetősége:

A hosszú tárolás lehetősége:

A gomborkaolaj magas savtartalma ellenére az előállítást követően hat hónapig tartható el és alkalmas fogyasztásra, a tárolásra vonatkozó ajánlások betartása esetén. A termék azért tartható el sokáig, mert az olaj a tokoferolcsoporthoz (E-vitamin) tartozó antioxidánsokat tartalmaz, 1 kg olajban kb. 550–1 100 mg mennyiségben. A termék különleges tulajdonságát ennek a tulajdonságának is köszönheti.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege

Hagyományos nyersanyag:

Hagyományos nyersanyag:

A gomborkaolaj előállítása során alapanyagként a gomborka (vagy sárgarepce) nevű növényt használják, mely a Camelina nemzetségen belül a keresztesvirágúak (Cruciferae) családjához tartozik, számos más fajjal együtt. A gomborka két fajtáját használják az olaj előállítására: a tavaszit (Camelina sativa) és a télit (Camelina silvestris). A gomborka 30–100 cm magas, és hosszú sárgás-fehér fürtökből álló virágzata van. A gomborka termése körte alakú becőtermés (3–7 mm), amely hamar fássá válik és megkeményedik, és kb. 10 rozsdaszínű vagy rozsdasárga magot tartalmaz, amelyek kb. 0,6–2,6 mm hosszúak. A növény könnyű, homokos talajon terem.

Camelina

Cruciferae

Camelina sativa

Camelina silvestris

A növény a Közel-Keletről származik. A növény termesztésének és a belőle préselt olaj előállításának a történetére vonatkozó kutatások szerint a bronzkorból, i. e. 3 000-ből származó gomborkamagot találtak Lengyelország területén, a Strzegom Śląski-i ásatásokon (egy 1966-ban F. Dembiński professzor által „Rośliny oleiste” – „Olajnövények” címen közzétett cikk szerint). A gomborkáról szóló munkájában Marian Nowiński növénytannal foglalkozó professzor hangsúlyozta, hogy a növény magját megtalálták olyan régészeti ásatásokon, melyek a luzsicai kultúrához tartozó protoszláv népek tevékenységeire utalnak, továbbá Biskupin, egy i. e. nyolcadik századból származó település területén, Közép-Európa leghíresebb régészeti rezervátumában.

A gomborkamagok sok évszázadra visszanyúló felhasználásáról a növény számos közkeletű lengyel megnevezése is tanúskodik: rydz, rydzyk, ryżyk, lennica (vö. Szczegółowa uprawa roślin – „Részletes növénytermesztés”; egy 1956-ban Anatol Listkowski professzor által szerkesztett összefoglaló munka).

rydz

rydzyk

ryżyk

lennica

Szczegółowa uprawa roślin

A mai napig közszájon forgó lengyel szólás szerint „lepszy rydz niż nic” [a fordító megjegyzése: a „jobb ma egy veréb, mint holnap egy túzok” szólás lengyel megfelelője], azaz inkább a mindenütt megtalálható „rydz”, vagyis gomborka, mintsem üres kézzel távozni. Ez a szólás is alátámasztja, hogy a lakosság körében a növény igen jól ismert.

lepszy rydz niż nic

rydz

A növény elterjedtségét annak is köszönheti, hogy a talajt tekintve meglehetősen igénytelen, tenyészideje pedig rövid: 70–100 nap.

Tadeusz Zając professzor szerint a gomborkát a tizenkilencedik századig elsősorban rossz minőségű talajon termesztették, az ilyen talajokon viszont igen elterjedt volt a termesztése, magját pedig „gomborkaolaj” előállítására használták (a Magazyn Farmerski című folyóiratban 2006 júliusában megjelent cikk alapján).

Magazyn Farmerski

A gomborka elterjedtsége alapján feltételezhető, hogy az olajpréselést már emberemlékezet óta ismerik, mióta csak szláv törzsek élnek Lengyelország jelenlegi területén. A „gomborkaolajat” évszázadokon át fogyasztotta a lakosság anélkül, hogy kémiai összetételét ismerték volna.

Hagyományos módszer:

Hagyományos módszer:

A gomborkamagokból történő olajpréselés hagyománya igen-igen régi. Régészeti feltárások szerint Biskupin település lakói ismerték a gomborkamagokból történő olajpréselés eljárását. A régészek a gomborkamagok mellett megtalálták a lelőhelyen az olajpréselő berendezések maradványait is. Más régészeti feltárások szerint gomborkamagokból olajat a luzsicai kultúrát követően kezdtek előállítani, amikor is szláv törzsek telepedtek meg Lengyelország területén.

H. Samsonowicz Olejarnia dworska z XVII wieku („Majorsági olajütők a tizenhetedik században”) című könyvében részletesen leírja az adott kor majorsági és jobbágysági olajütőit, illetve az olajpréseléshez akkoriban használt gépeket, például az éksajtókat, továbbá az éksajtók meghajtásának módszerét. A könyv említést tesz arról a tényről is, hogy a gomborkamagolajot jól ismerték a lengyel földbirtokos nemesség körében. Ezt az információt támasztja alá a szreniawai Mezőgazdasági Múzeumben a lengyel majorságokban olajpréselésre használt gépekről és berendezésekről szóló kiállítás.

Olejarnia dworska z XVII wieku

H. Olszański Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Hagyományos olajütés Lengyelországban”) című könyvében leírja, hogy az olajütésnél használt hagyományos berendezéseket, például darálókat, mozsarat vagy éksajtókat a tizenkilencedik században bekövetkező technológiai fejlődés során hogy váltották fel a keverőlapátos hevítőrendszerek, a magok hántolására szánt többhengeres berendezések és a kerekes prések, később pedig taposómalommal meghajtott hidraulikus prések, majd a gőzmotorok, az üzemanyaggal működő motorok, legújabban pedig a villanymotorok. A mai napig használják ezeket a gépeket, az olaj kinyerésének alapvető módszere, vagyis az, hogy a zúzott magok hőmérséklete nem emelkedhet 38 °C fölé, továbbra is változatlan.

Tradycyjne olejarstwo w Polsce

Ez a tulajdonság szintén a gomborkaolaj hagyományos jellegét támasztja alá, és nem csupán a változatlan előállítási folyamat miatt, hanem azért is, mert bizonyítja az eljárás kiválóságát.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A gomborkaolaj különleges tulajdonságát illetően különösen az alábbiakat kell ellenőrizni:

Az előállításhoz használt nyersanyag minősége, vagyis:

| — | a magok tisztaságának ellenőrzése, és |
| --- | --- |

—

a magok tisztaságának ellenőrzése, és

| — | a magok zúzásának, hevítésének és préselésének ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

a magok zúzásának, hevítésének és préselésének ellenőrzése.

A késztermék minősége, vagyis:

| — | a jellegzetes hagyma- és mustáríz, |
| --- | --- |

—

a jellegzetes hagyma- és mustáríz,

| — | a kellemes, tiszta aroma, |
| --- | --- |

—

a kellemes, tiszta aroma,

| — | az aranytól a barnásig terjedő színű, tiszta folyadék, amelynek kis mennyiségű üledék van az alján. |
| --- | --- |

—

az aranytól a barnásig terjedő színű, tiszta folyadék, amelynek kis mennyiségű üledék van az alján.

Az ellenőrzésekre évente legalább egy alkalommal kerül sor.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232901

Fax

:

+48 226232099

E-mail

:

–

| ☒ állami hatóság | ☐ állami szerv |
| --- | --- |

☒ állami hatóság

☐ állami szerv

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

Az ellenőrző hatóság feladata a termékleírás egészének ellenőrzése.

HKT BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

„KABANOSY”

„KABANOSY”

EK-szám: PL-TSG-0007-0050-2007.1.22.

EK-szám: PL-TSG-0007-0050-2007.1.22.

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Név | : | Związek „Polskie Mięso” |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Związek „Polskie Mięso”

Cím

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 228302657

Fax

:

+48 228301648

E-mail

:

info@polskie-mieso.pl.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   Termékleírás

Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek) (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 2. cikke)

Bejegyzendő elnevezés(ek) (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 2. cikke)

„Kabanosy”

A címkén fel kell tüntetni „A lengyel hagyomány szerint készült” tájékoztatást annak az országnak a nyelvére lefordítva, amelyben a terméket forgalmazzák.

3.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☐

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

Az elnevezés a termék különleges tulajdonságát fejezi ki. A 19. századi Lengyelországban és Litvániában a „kaban” szóval vagy annak kicsinyítőképzős alakjával („kabanek”) az extenzíven tartott, főleg burgonyával takarmányozott fiatal hízósertést illették, a belőle származó húst pedig általában a „kabanina” szóval jelölték. A „kabanos” elnevezés a szóban forgó sertések megjelölésére használt szóból származik.

3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.5.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A „Kabanosy” hosszú és vékony szárazkolbász, amelyik egyik végén meg van csavarva, felülete pedig egyenletesen ráncos. A félbehajtott kolbászszálak hajtásában a felfüggesztés nyoma látható.

A „Kabanosy” felülete sötétvörös bordó árnyalattal. Metszéslapján sötétvörös húsdarabok és krémszínű zsírdarabok láthatóak.

Tapintásra felülete sima, száraz és egyenletesen ráncos.

A „Kabanosy” terméket a sült, sózott sertéshús határozott íze jellemzi, valamint enyhe köménymag-, bors- és füstölt íz.

Kémiai összetétel:

| — | fehérjetartalom: legalább 15,0 % |
| --- | --- |

—

fehérjetartalom: legalább 15,0 %

| — | nedvességtartalom: legfeljebb 60,0 % |
| --- | --- |

—

nedvességtartalom: legfeljebb 60,0 %

| — | zsírtartalom: legfeljebb 35,0 % |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: legfeljebb 35,0 %

| — | sótartalom: legfeljebb 3,5 % |
| --- | --- |

—

sótartalom: legfeljebb 3,5 %

| — | a NaNO2-ben kifejezett nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom: legfeljebb 0,0125 % |
| --- | --- |

—

a NaNO2-ben kifejezett nitrát(III)- és nitrát(V)-tartalom: legfeljebb 0,0125 %

2

A kémiai összetétel fenti értékei biztosítják a termék hagyományos minőségét. A késztermék mennyisége nem érheti el a felhasznált húsalapanyag mennyiségének 68 %-át.

3.6.   A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

A 3.1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt mezőgazdasági termék vagy élelmiszer előállítási módjának leírása (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

Nyersanyagok:

Nyersanyagok:

Hús (100 kg nyersanyag):

| — | I. osztályú sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 30 kg |
| --- | --- |

—

I. osztályú sertéshús legfeljebb 15 %-os zsírtartalommal – 30 kg

| — | IIA. osztályú sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 40 kg |
| --- | --- |

—

IIA. osztályú sertéshús legfeljebb 20 %-os zsírtartalommal – 40 kg

| — | IIB. osztályú sertéshús legfeljebb 40 %-os zsírtartalommal – 30 kg |
| --- | --- |

—

IIB. osztályú sertéshús legfeljebb 40 %-os zsírtartalommal – 30 kg

Ízesítők (100 kg húshoz):

| — | természetes bors – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

természetes bors – 0,15 kg

| — | szerecsendió – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

szerecsendió – 0,05 kg

| — | köménymag – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

köménymag – 0,07 kg

| — | cukor – 0,20 kg |
| --- | --- |

—

cukor – 0,20 kg

Más adalékanyagok:

| — | sózó keverék [étkezési só (NaCl) és nátrium-nitrit (NaNO2)] – kb. 2 kg |
| --- | --- |

—

sózó keverék [étkezési só (NaCl) és nátrium-nitrit (NaNO2)] – kb. 2 kg

2

Takarmányozás a „Kabanosy” gyártására szánt sertéshús előállítása során:

Takarmányozás a „Kabanosy” gyártására szánt sertéshús előállítása során:

A takarmányozás a sertések zsír- és hústömegének növelésére irányul. Célja a közel 120 kg-os, 3 % feletti izomközi zsírarányú sertések tenyésztése.

| — | Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYR 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő. |
| --- | --- |

—

Hizlalásra a későn érő fajták alkalmasak, a kívánt izomközi zsírtartalom megfelelő takarmányozással érhető el. A hizlaláshoz használt fajták nem rendelkeznek az RN génnel, az RYR 1T gén pedig a populáció legfeljebb 20 %-ánál fordul elő.

| — | A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart. |
| --- | --- |

—

A hizlalást három szakaszban kell végezni – az I. szakasz kb. 60 kg, a II. szakasz kb. 90 kg, a III. szakasz pedig kb. 120 kg eléréséig tart.

| — | A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensként: gabonaőrlemények (búza, árpa, rozs, zab, tritikálé vagy kukorica), valamint kukorica-takarmányliszt és csupasz zabfajták takarmánylisztje összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig; |
| --- | --- | --- |

—

A hizlalás 90 kg-os testtömegig kétféle takarmánykeverék alkalmazásával történik. A keverékekben (dózisokban) a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensként: gabonaőrlemények (búza, árpa, rozs, zab, tritikálé vagy kukorica), valamint kukorica-takarmányliszt és csupasz zabfajták takarmánylisztje összesen a keverék legfeljebb 30 %-ig;

| — | fehérjekomponensként: csillagfürt, bükköny, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő vagy szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensként: csillagfürt, bükköny, borsóőrlemények, extrahált szójadara, extrahált repcedara, extrahált repcepogácsa, takarmányélesztő vagy szárított zöldtakarmány.

| — | A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:






  — | energetikai komponensként: búza-, árpa-, rozs-, zab- és tritikaléőrlemények. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukorica-takarmányliszt és csupaszzabfajták takarmánylisztje; |
| --- | --- | --- |

—

A 90 kg-tól 120 kg-ig terjedő testtömegű állatok hizlalásában a következő összetevőket alkalmazzák:

—

energetikai komponensként: búza-, árpa-, rozs-, zab- és tritikaléőrlemények. A takarmánykeverékekben (dózisokban) nem alkalmazható kukorica-takarmányliszt és csupaszzabfajták takarmánylisztje;

| — | fehérjekomponensként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, extrahált repcedara, valamint szárított zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

fehérjekomponensként: hüvelyes őrlemények (csillagfürt, bükköny, borsó), extrahált szójadara, extrahált repcepogácsa, extrahált repcedara, valamint szárított zöldtakarmány.

| — | A hizlalás időtartamának egyetlen szakaszában sem használhatók növényi olajok, illetve állati eredetű takarmányok, például tejpor, savópor, halliszt. |
| --- | --- |

—

A hizlalás időtartamának egyetlen szakaszában sem használhatók növényi olajok, illetve állati eredetű takarmányok, például tejpor, savópor, halliszt.

| — | A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ ME/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %. |
| --- | --- |

—

A takarmánykeverékek metabolikus energiatartalma a hizlalás minden szakaszában 12–13 MJ ME/kg. A takarmánykeverékek fehérjetartalma a hizlalás I. szakaszában 16–18 % körüli, a hizlalás II. szakaszában kb. 15–16 %, a hizlalás III. szakaszában pedig hozzávetőleg 14 %.

| — | A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány. |
| --- | --- |

—

A hízósertés takarmányadagjai állhatnak csak abraktakarmányból, vagy abraktakarmányból és tömegtakarmányból – ilyen pl. a burgonya és a zöldtakarmány.

A „Kabanosy” készítése a következő műveletekből áll:

A „Kabanosy” készítése a következő műveletekből áll:

| 1. szakasz | – | Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre). |
| --- | --- | --- |
| 2. szakasz | – | Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával. |
| 3. szakasz | – | Az I. osztályú hús aprítása kb. 10 mm-es méretre, a IIA. és IIB. osztályú húsok aprítása kb. 8 mm-es méretre. |
| 4. szakasz | – | Az összes húsalapanyag összekeverése az ízesítőkkel (bors, szerecsendió, köménymag és cukor). |
| 5. szakasz | – | Vékony, 20–22 mm átmérőjű birkabélbe töltés; a bél egyik végének megcsavarásával kb. 25 cm-es szálak kialakítása. |
| 6. szakasz | – | Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül. |
| 7. szakasz | – | Felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 150 percen keresztül), valamint hevítés a szál belsejében minimum 70 °C hőmérséklet eléréséig. |
| 8. szakasz | – | Pihentetés 1 órán keresztül kikapcsolt füstölőben, utána hűtés légbefúvással és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre. |
| 9. szakasz | – | Szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C-os hőmérséklet és 80 %-os nedvesség mellett a kívánt (legfeljebb 68 %-os) beszáradási arány eléréséhez |

1. szakasz

–

Az összes húsalapanyag előzetes aprítása. A húsdarabok homogenizálása (kb. 5 cm átmérőre).

2. szakasz

–

Hagyományos sózás (száraz módszerrel) kb. 48 órán keresztül, sózó keverék alkalmazásával.

3. szakasz

–

Az I. osztályú hús aprítása kb. 10 mm-es méretre, a IIA. és IIB. osztályú húsok aprítása kb. 8 mm-es méretre.

4. szakasz

–

Az összes húsalapanyag összekeverése az ízesítőkkel (bors, szerecsendió, köménymag és cukor).

5. szakasz

–

Vékony, 20–22 mm átmérőjű birkabélbe töltés; a bél egyik végének megcsavarásával kb. 25 cm-es szálak kialakítása.

6. szakasz

–

Szikkasztás 30 °C-nál alacsonyabb hőmérsékleten 2 órán keresztül. Előzetes felületi szárítás, az összetevők „összeérlelődése” a szálakon belül.

7. szakasz

–

Felület szárítása és hagyományos füstölés meleg füsttel (kb. 150 percen keresztül), valamint hevítés a szál belsejében minimum 70 °C hőmérséklet eléréséig.

8. szakasz

–

Pihentetés 1 órán keresztül kikapcsolt füstölőben, utána hűtés légbefúvással és lehűtés 10 °C alatti hőmérsékletre.

9. szakasz

–

Szárítás 3–5 napon keresztül 14–18 °C-os hőmérséklet és 80 %-os nedvesség mellett a kívánt (legfeljebb 68 %-os) beszáradási arány eléréséhez

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A „Kabanosy” különleges tulajdonsága a termékre jellemző több sajátosságából ered:

| — | omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús, |
| --- | --- |

—

omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús,

| — | különleges íz és illat, |
| --- | --- |

—

különleges íz és illat,

| — | jellegzetes, egységes alak. |
| --- | --- |

—

jellegzetes, egységes alak.

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús:

Omlós, zamatos, jellegzetes tulajdonságokkal bíró hús:

A „Kabanosy” jellegzetes tulajdonságait befolyásoló lényeges összetevő a későn érő fajtájú, hozzávetőleg 120 kg-os felhizlalt hízósertés húsa, amelyet a 3.6. pontban leírt genetikai tulajdonságok jellemeznek. A követelmények teljesítésének köszönhetően elérhető a 3 % feletti izomközi zsírtartalom aránya, amely biztosítja a „Kabanosy” gyártásához szükséges megfelelő íz- és technológiai jellemzőket. Az ilyen alapanyag felhasználása, valamint a hagyományos készítési módszerek betartása – különös figyelemmel az aprítás, a sózás és a füstölés egyes szakaszaira – biztosítja a „Kabanosy” különleges omlósságát és zamatosságát. A „Kabanosy” termékre jellegzetes a tisztán hallható reccsenő hang, amikor kettétörik. Ez az omlósság a megfelelő elkészítés, különösen a szárítás és a füstölés eredménye.

Különleges íz és illat:

Különleges íz és illat:

A „Kabanosy” ízével és illatával kiemelkedik a többi kolbászfélék közül. Ezeket a tulajdonságokat a gyártás során alkalmazott, megfelelően kiválasztott és megfelelő arányban használt fűszerek: bors, szerecsendió, köménymag és cukor, valamint az íz értékeit kiemelő, megfelelő füstölési eljárás eredményezik.

Jellegzetes, egységes alak:

Jellegzetes, egységes alak:

A „Kabanosy” jellegzetes tulajdonságát elsősorban egyedi alakjának köszönheti. A „Kabanosy” hosszú és vékony szárazkolbász, amelyik egyik végén meg van csavarva, felülete pedig egyenletesen ráncos.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

A mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer hagyományos jellege (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

A készítés és összetétel hagyományos jellege:

A készítés és összetétel hagyományos jellege:

„Kabanosy”-t, vagyis vékony, enyhén szárított és füstölt, birkabélbe töltött sertéskolbászt már a 20. század húszas, harmincas éveiben is fogyasztottak Lengyelország-szerte. A kis helyi hentesüzletekben és mészárszékekben készítették ugyanazzal az elnevezéssel, de különböző táji változatokban. A különbségek főleg a fűszerezésből adódtak, de a kolbász minőségét is érintették. Az akkori gasztronómiai és élelmiszer-ipari kiadványok – mint pl. M. Karczewska „Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym” című, 1937-ben Varsóban kiadott műve – népszerűsítették a „Kabanosy” készítésének receptjeit és szabványos előállítási technológiáját, ami elősegítette a márka megerősödését és a minőség javulását. E kolbász egyedi íztulajdonságokkal rendelkezett, a tartósítási módszerek – mint például a füstölés és a szárítás – pedig a hosszabb eltarthatóságot biztosítottak.

1945 után a termék minőségi fejlesztésére irányuló törekvés eredményeképpen minőségi előírásokat vezettek be. 1948-ban a „Rozporządzenie Ministrów Aprowizacji oraz Przemysłu i Handlu z 1948.9.15. – Dz.U. nr 44 poz. 334, 1948 rok” című rendelettel hivatalosan engedélyezték a „Kabanosy” kereskedelmi forgalmazását. Ezt követően a technológiai-gyártási kérdéseket szabályozták az RN-54/MPMIM1-Mięs-56 számú, 1954. december 30-i előírással, majd 1964-ben az előállítás történelmi hagyományai alapján kidolgozták a kolbász szabványos receptjét, amelyet a Varsóban kiadott „Norma Centrali Przemysłu Mięsnego – Przepisy wewnętrzne nr 21 – Kabanosy – receptura” tartalmaz.

A „Kabanosy” nagy népszerűségnek örvendett a Lengyel Népköztársaság idejében (1945–1989) – mindenki vásárolta. Díszítette az ünnepi asztalokat, valamint jó szolgálatot tett az úti csomagban, ajándékként, illetve kísérőételként egy pohár vodka mellé. A sonka és a szalonna mellett a „Kabanosy” is lengyel exportspecialitás lett.

Hagyományos alapanyag – sertéshús:

Hagyományos alapanyag – sertéshús:

A „Kabanosy” különleges módon hizlalt, régebben „kabannak” nevezett sertés húsából készül. A „kaban” kifejezés a híres lengyel költő, Adam Mickiewicz 1834-ben írt Pan Tadeusz című verses regényében is szerepel. Habár a „kaban” eredetileg vaddisznót, sertést, sőt lovat is jelentett, a 19. században – ahogy arra az 1863-ban kiadott Encyklopedyja Powszechna 13. kötete is rámutat – már általánosan a jól táplált, kövér, fiatal sertés meghatározásaként használták. A sertést különleges módon hizlalták, hogy húsa finom és jó minőségű legyen, magas izomközi zsírtartalommal, ami a belőle készült termékeknek erőteljes, jellegzetes ízt, textúrát és omlósságot adott. A „kaban” szóból ered az akkor elterjedtté vált „kabanina” kifejezés, amely az 1861-ben Vilniusban kiadott Słownik języka polskiego című szótár szerint általában sertéshúst jelent.

A „Kabanosy” gyártására tenyésztett sertés húsának izomközi zsírtartalma meg kell, hogy haladja a 3 %-ot. A hús márványossága kellő omlósságot, zamatosságot és rendkívüli ízt ad a terméknek. A szóban forgó hús használata döntően befolyásolja a végtermék minőségét és különleges jellegét, és megfelel a hagyományos készítési módszernek.

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikke)

A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikke)

A különleges tulajdonságokra való tekintettel a „Kabanosy” ellenőrzése során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| 1. | Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:






  — | a hús technológiai alkalmassága, |
| --- | --- | --- |

1.

Az előállításhoz használt alapanyagok minősége (sertéshús, fűszerek), ezen belül:

—

a hús technológiai alkalmassága,

| — | hizlalási módszer, |
| --- | --- |

—

hizlalási módszer,

| — | a sózás időtartama, |
| --- | --- |

—

a sózás időtartama,

| — | a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányok. |
| --- | --- |

—

a gyártáshoz felhasznált fűszerek és alkalmazott arányok.

| 2. | A „Kabanosy” füstölési eljárása
  Az ellenőrzés során vizsgálni kell:






  — | a hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét, |
| --- | --- | --- |

2.

A „Kabanosy” füstölési eljárása

Az ellenőrzés során vizsgálni kell:

—

a hagyományos meleg füsttel való füstölés hőmérsékletét és a hevítés hőmérsékletét,

| — | a hideg füsttel való újbóli füstölés időtartamának és hőmérsékletének a betartását, |
| --- | --- |

—

a hideg füsttel való újbóli füstölés időtartamának és hőmérsékletének a betartását,

| — | bükkforgács használatát a hideg füstöléshez. |
| --- | --- |

—

bükkforgács használatát a hideg füstöléshez.

| 3. | A késztermék minősége:






  — | fehérjetartalom, |
| --- | --- | --- |

3.

A késztermék minősége:

—

fehérjetartalom,

| — | nedvességtartalom, |
| --- | --- |

—

nedvességtartalom,

| — | zsírtartalom, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom,

| — | nátrium-klorid-tartalom, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid-tartalom,

| — | nitrát(III)-tartalom és nitrát(V)-tartalom, |
| --- | --- |

—

nitrát(III)-tartalom és nitrát(V)-tartalom,

| — | íz és illat. |
| --- | --- |

—

íz és illat.

| 4. | A termék alakja |
| --- | --- |

4.

A termék alakja

Az ellenőrzés gyakorisága

Az ellenőrzés gyakorisága

A fent említett szakaszok ellenőrzését kéthavonta kell végezni. Abban az esetben, ha minden szakasz megfelelően zajlik, az ellenőrzések gyakorisága évi kettőre csökkenthető.

Amennyiben valamelyik szakaszban rendellenesség tapasztalható, az adott szakasz ellenőrzését nagyobb gyakorisággal kell végezni (kéthavonta). A többi szakasz továbbra is félévente egyszeri gyakorisággal ellenőrizhető.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Név

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Cím

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel.

:

+48 226232901

Fax

:

+48 226232099

E-mail

:

–

| ☒ Állami | ☐ Magán |
| --- | --- |

☒ Állami

☐ Magán

4.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A fent említett felügyeleti hatóság feladata a termékleírás egészéhez kapcsolódó ellenőrzések végrehajtása.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1151/2012/EU rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

1

(2)  EU-szám: PL-TSG-0107-01407 – 2015.12.22.

2

(3)  A Tanács 2006. március 20-i 509/2006/EK rendelete a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (HL L 93., 2006.3.31., 1. o.). A rendeletet az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezte, és annak helyébe lépett.

3

(4)  A Bizottság 2008. július 28-i 729/2008/EK rendelete egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Czwórniak [HKT], Dwójniak [HKT], Półtorak [HKT], Trójniak [HKT]), (HL L 200., 2008.7.29., 6. o.).

4

A Bizottság 2011. április 18-i 379/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába való bejegyzéséről („Kiełbasa jałowcowa” [HKT]), (HL L 103., 2011.4.19., 2. o.).

A Bizottság 2011. április 18-i 382/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába való bejegyzéséről („Kiełbasa myśliwska” [HKT]), (HL L 103., 2011.4.19., 6. o.).

A Bizottság 2009. június 15-i 506/2009/EK rendelete egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Olej rydzowy (HKT)), (HL L 151., 2009.6.16., 26. o.).

A Bizottság 2011. október 19-i 1044/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába való bejegyzéséről (Kabanosy [HKT]), (HL L 275., 2011.10.20., 16. o.).

(5)  Półtorak, EK-szám: PL/TSG/007/0034/2005.9.6. (HL C 267., 2007.11.9., 40. o.).

5

Dwójniak, EK-szám: PL/TSG/007/036/2005.9.6. (HL C 268., 2007.11.10., 22. o.).

Trójniak, EK-szám: PL/TSG/007/0033/2005.9.6. (HL C 265., 2007.11.7., 29. o.).

Czwórniak, EK-szám: PL/TSG/007/0035/2006.9.6. (HL C 266., 2007.11.8., 27. o.).

Kiełbasa jałowcowa, EK-szám: PL-TSG-007-0047-2006.12.5. (HL C 158., 2009.7.11., 24. o.).

Kiełbasa myśliwska, EK-szám: PL-TSG-007-0053-2007.3.19. (HL C 160., 2009.7.14., 12. o.).

Olej rydzowy, EK-szám: PL-STG-007-0049-2006.12.28. (HL C 244., 2008.9.25., 27. o.).

(6)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

6

---

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/44

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 188/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„GORGONZOLA”

EK-szám: IT-PDO-0217-01214 – 2014.3.18.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás módosítással érintett szakaszcímei

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☐ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☐ | Nemzeti előírások |
| — | ☒ | Egyéb [a csomagolásra vonatkozó szabályok módosítása] |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☐

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☐

Nemzeti előírások

—

☒

Egyéb [a csomagolásra vonatkozó szabályok módosítása]

2.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre |
| — | ☐ | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés) |
| — | ☐ | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi- vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés) |

—

☒

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

☐

Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre

—

☐

A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikk (3) bekezdés)

—

☐

A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi- vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés)

3.   Módosítás(ok):

A termék leírása

A termék változatlan maradt. Mindazonáltal törlésre kerül a „lágy” jelző, mivel nem alkalmazható a „Gorgonzola” valamennyi típusa esetében: különösen a „pikáns” típus nem minősíthető lágy sajttésztájú sajtnak. A „lágy” jelölésnek tehát a „Gorgonzola” valamennyi típusa esetében történő használata helytelennek bizonyul, ezenkívül félrevezető lehet a „pikáns” típusú termék vonatkozásában, a termékleírás betartásának hivatalos ellenőrzése során. Törlésre kerül továbbá a „zsíros” jelző, mert – tekintettel az egységes dokumentum 3.2. pontjában szereplő, a szárazanyag legkisebb zsírtartalma százalékos arányának feltüntetésére – fölösleges.

Az érvényben lévő termékleírásban a sajttészta színe „zöldeskék”-ként kerül feltüntetésre: az előírás szerint lehet még „szürkéskék” – a cél a „Gorgonzola” különféle típusaira nézve az összes lehetséges szín ismertetése. Ugyanis, noha a sajttészta jellegzetes színe „zöldeskék” marad, az élő és aerob penész létrejötte nyomán, az eltérő érési időtartamok függvényében az emberi szem számára „szürkéskék”-ként érzékelhető szín is kialakulhat. A „szürkéskék” szín lehetséges előfordulásának fel nem tüntetése ebben az esetben is félrevezető lehet a termékleírás sajttészta színére vonatkozó előírásai betartásának hivatalos ellenőrzése során.

Az érvényben lévő termékleírás szerint a legrövidebb érlelési idő a „Gorgonzola” egyes típusai függvényében változik: ezért törlésre kerül a jelen termékleírásban nem megfelelően szereplő, legalább ötven napos érlelési időre vonatkozó általános előírás.

A termék változatlan marad. Mindazonáltal helytelennek bizonyul, ezért törlésre kerül az arra a körülményre vonatkozó utalás, hogy a termék íze kizárólag az érés előrehaladtától függ, mivel – noha csak kisebb mértékben, de – a termék íze függhet más tényezőktől, például a sajtforma súlyától is.

Megfelelőbb módon meghatározásra kerülnek a „Gorgonzola” különböző – súly, íz és érési idő alapján osztályozásra kerülő – típusai: bebizonyosodott, hogy a korábbi, a 2009-ben bejegyzett módosítás szerinti osztályozás megtévesztő lehet, mivel látszólag csak a sajtformák méretén alapul, a „nagy”, „közepes” és „kicsi” kifejezések használatával. Ennélfogva, az egyértelműbb megfogalmazás érdekében pontosításra kerül, hogy a termék osztályozása során a súlyon kívül az íz és az érlelés kritériumát is figyelembe veszik. Az „édes”, „pikáns” és „kis pikáns” kifejezések osztályozási céllal történő használata helyesebbnek bizonyul a „Gorgonzola” sajt típusainak azonnali azonosítása szempontjából. Az „édes” sajtforma a korábbi osztályozás szerinti „nagy” sajtformának felel meg. A „vagy enyhén pikáns” kifejezés törlésre kerül, mivel nem megfelelő, tekintettel arra, hogy a szóban forgó termék „édes ízű”, amint az már a termékleírásban is meghatározásra kerül. A „pikáns” sajtforma a korábbi osztályozás szerinti „közepes” sajtformának felel meg. A „kis pikáns” sajtforma a korábbi osztályozás szerinti „kicsi” sajtformának felel meg.

A sajtformák legkisebb és legnagyobb mérete, a valós gyártáshoz történő igazítás érdekében kismértékben módosításra került: a termék tömege ugyanis lehet kisebb vagy nagyobb, a formák nedvességtartalmától függően.

Bevezetésre kerül az érlelésre vonatkozó leghosszabb időtartamra vonatkozó előírás (lásd az „Előállítás módja” című pontot).

A „Gorgonzola” egyes típusai tehát a súly, íz és érlelés kritériumának figyelembevételével kerülnek meghatározásra:

| — | „édes” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze édes, érlelési ideje ötven és százötven nap között változik; |
| --- | --- |

—

„édes” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze édes, érlelési ideje ötven és százötven nap között változik;

| — | „pikáns” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje nyolcvan és kétszázhetven nap között változik; |
| --- | --- |

—

„pikáns” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje nyolcvan és kétszázhetven nap között változik;

| — | „kis pikáns” sajtforma: súlya 5,5–9 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje hatvan és kétszáz nap között változik; |
| --- | --- |

—

„kis pikáns” sajtforma: súlya 5,5–9 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje hatvan és kétszáz nap között változik;

A származás igazolása

A „Gorgonzola” sajt, hitelességének biztosítása érdekében egészben, vízszintesen félbevágva, illetve darabolva, hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolva bocsátható forgalomba.

A termék minőségének megőrzése, eredetének és ellenőrzésének biztosítása érdekében, a „Gorgonzola” forgalomba bocsátható hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül előrecsomagolt darabokban is, az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával.

Az előállítás módja

Kismértékben módosításra kerülnek az érlelőhelyiségek hőmérsékletére és relatív páratartalmára vonatkozó értékek, a berendezésekben és technológiában – az érlelés szakaszában, a „Gorgonzola” minőségjegyei javára – bevezetett újításokhoz történő hozzáigazítás érdekében.

Bevezetésre került a leghosszabb érlelési idő, mivel a további érlelés súlyosan veszélyeztetné a termék specifikus tulajdonságait és organoleptikus (érzékszervi) sajátosságait.

Címkézés

Bevezetésre kerül „pikáns” sajtforma esetében a „pikáns” megjelölésnek, a vízszintesen félbevágott, illetve a darabolt sajtforma esetében pedig a „kis pikáns” megjelölésnek a hullámosított felületű alumíniumfólián történő kötelező feltüntetéséről szóló előírás. A módosítás a termékleírás betartásának könnyebb ellenőrizhetősége és különösen a fogyasztó tudatos döntésének elősegítése érdekében kerül bevezetésre.

Szintén a termékleírás betartásának könnyebb ellenőrizhetősége és különösen a fogyasztó tudatos döntésének elősegítése érdekében, a „pikáns” és a „kis pikáns” sajtformából nyert előrecsomagolt darabok esetében bevezetésre kerül a „pikáns” megjelölésnek az elsődleges csomagolóanyagokon történő kötelező feltüntetéséről szóló előírás.

Egyéb

A termék minőségének megőrzése, eredetének és ellenőrzésének biztosítása érdekében, az előrecsomagolt darabokban forgalomba kerülő „Gorgonzola” esetében előírása kerül, hogy a darabolást és előrecsomagolást az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával kell ellátni. Ennek oka egyrészt, hogy élelmiszer-biztonsági szempontból nem lehetséges a hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtforma, illetve a vízszintesen félbevágott sajtforma mechanikus darabolása, másrészt pedig az alumíniumfólia nélküli darabok származásának az ellenőrző szerv által történő biztosítása – tekintve hogy a „Gorgonzola” sajtformák oldalán nincs jelölés. A szóban forgó intézkedés nem tiltja, hogy a fogyasztó kérésére, vagy közvetlen értékestésre a kiskereskedők a terméket kézzel feldarabolják és a darabokat becsomagolják. A kiskereskedőknél ugyanis, a hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtforma, illetve a félbevágott sajtforma kézzel, késsel történő darabolása nem jár semmilyen élelmiszer-biztonsági kockázattal, annak során a hullámosított felületű alumíniumfóliát nem kell eltávolítani a termékről. Ezenkívül az említett műveletet elvileg a fogyasztó szeme láttára kell végrehajtani, legalábbis kérheti ezt a fogyasztó; különösen annak ellenőrizése érdekében, hogy a darabolásra kerülő sajtformán vagy a félbevágott sajtformán megvan-e a hullámosított felületű alumíniumfólia. A hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtforma, illetve félbevágott sajtforma kiskereskedők által végzett, kézzel történő darabolása szintén engedélyezett, azzal a feltétellel, hogy a termék eredetiségének garanciájaként, a sajtdarabokon minden esetben rajta marad az alumíniumfólia egy része.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (3)

„GORGONZOLA”

EK-szám: IT-PDO-0217-01214 – 2014.3.18.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Gorgonzola”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály. Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Gorgonzola” egy kizárólag teljes, pasztőrözött tehéntejből készülő, nyers, homogén, fehér és szalmasárga színű, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított tésztájú kéksajt.

A „Gorgonzola” az alábbi sajátosságokkal írható le:

—   Forma:

Forma

| — | henger alakú, egyenes oldalú, sík felületű, |
| --- | --- |

—

henger alakú, egyenes oldalú, sík felületű,

| — | méretek: a sajtforma legkisebb oldalmagassága 13 cm; átlója 20 és 32 cm, |
| --- | --- |

—

méretek: a sajtforma legkisebb oldalmagassága 13 cm; átlója 20 és 32 cm,

| — | besorolás: a súly, íz és érlelés kritériumai szerint.






  1. | „édes” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze édes, érlelési ideje ötven és százötven nap között változik; |
| --- | --- | --- |

—

besorolás: a súly, íz és érlelés kritériumai szerint.

1.

„édes” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze édes, érlelési ideje ötven és százötven nap között változik;

| 2. | „pikáns” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje nyolcvan és kétszázhetven nap között változik; |
| --- | --- |

2.

„pikáns” sajtforma: súlya 9–13,5 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje nyolcvan és kétszázhetven nap között változik;

| 3. | „kis pikáns” sajtforma: súlya 5,5–9 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje hatvan és kétszáz nap között változik, |
| --- | --- |

3.

„kis pikáns” sajtforma: súlya 5,5–9 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje hatvan és kétszáz nap között változik,

—   Kéreg: szürke és/vagy rózsaszínes, nem ehető,

Kéreg

—   Sajttészta: homogén, fehér és szalmasárga, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított

Sajttészta

—   A szárazanyag zsírtartalma: legalább 48 %.

A szárazanyag zsírtartalma

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Teljes tehéntej, borjúból származó tejoltó, só.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A szarvasmarhaféléknek adott, egy évre elegendő takarmány szárazanyag-tartalmának legalább 50 %-a az előállítási területről származik.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej előállítása, feldolgozása, a „Gorgonzola” előállítására alkalmas sajt érlelése, továbbá a 3.7. pont szerinti azonosító jelzésnek a sajtformákon történő elhelyezése a körülhatárolt földrajzi területen történik.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Gorgonzola” egészben, vízszintesen félbevágva, vagy darabolva kerülhet forgalomba, hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolva.

A „Gorgonzola” előrecsomagolva, hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül is forgalomba hozható, az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával ellátva. A termék minőségének megőrzése, eredetének és ellenőrzésének biztosítása érdekében, az előrecsomagolt darabokban forgalomba kerülő „Gorgonzola” esetében a darabolást és előrecsomagolást az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával kell ellátni. Ennek oka egyrészt, hogy élelmiszer-biztonsági szempontból nem lehetséges a hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtforma, illetve a vízszintesen félbevágott sajtforma kézi darabolása, másrészt, hogy az alumíniumfólia nélküli darabok származása biztosítva legyen az ellenőrző szerv által – tekintve, hogy a „Gorgonzola” sajtformák oldalán nincs jelölés.

A kiskereskedelmi értékesítési pontokon, a fogyasztók kérésére engedélyezett a „Gorgonzola” darabolása és csomagolása, azzal a feltétellel, hogy látható a hullámosított felületű alumíniumfólia. Szintén engedélyezett a „Gorgonzola” kiskereskedelmi értékesítési pontokon, közvetlen értékesítésre történő darabolása és csomagolása, amennyiben a termék eredetiségének garanciájaként, a sajtdarabokon minden esetben rajta marad az alumíniumfólia egy része.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Gorgonzola” sajtforma két, a körülhatárolt földrajzi területen elhelyezett azonosító jelzéssel különböztethető meg, nevezetesen:

| — | A származási helyen, a termék mindkét sík lapján elhelyezett azonosító jelzés, amely tartalmazza a sajtüzem azonosító számát (lásd 1. ábra).

  1. ábra |
| --- | --- |

—

A származási helyen, a termék mindkét sík lapján elhelyezett azonosító jelzés, amely tartalmazza a sajtüzem azonosító számát (lásd 1. ábra).

1. ábra

1. ábra

| — | Amikor a terméknek kialakulnak azok a sajátosságai, amelyekkel forgalomba bocsátható, az azonosító jelzés egy hullámosított felületű alumíniumfólia, rajta a szintén hullámosított azonosító jelzéssel (lásd 2. ábra), amely a sajtformát, a vízszintesen félbevágott sajtformát, és – a 3.6. pontnak az előrecsomagolt darabokra vonatkozó előírásaitól eltekintve – a darabokat körbeveszi; a hullámosított felületű alumíniumfólián ezenkívül szerepel még a „Gorgonzola” OEM jelzés, az OEM termék uniós szimbóluma, továbbá a „pikáns” és „kis pikáns” sajtformából nyert termék és a vízszintesen félbevágott, illetve a darabolt sajtforma esetében a „pikáns” jelölés, a „Gorgonzola” OEM jelzés mellett vagy alatta, az utóbbinál kisebb betűmérettel feltüntetve.

  2. ábra |
| --- | --- |

—

Amikor a terméknek kialakulnak azok a sajátosságai, amelyekkel forgalomba bocsátható, az azonosító jelzés egy hullámosított felületű alumíniumfólia, rajta a szintén hullámosított azonosító jelzéssel (lásd 2. ábra), amely a sajtformát, a vízszintesen félbevágott sajtformát, és – a 3.6. pontnak az előrecsomagolt darabokra vonatkozó előírásaitól eltekintve – a darabokat körbeveszi; a hullámosított felületű alumíniumfólián ezenkívül szerepel még a „Gorgonzola” OEM jelzés, az OEM termék uniós szimbóluma, továbbá a „pikáns” és „kis pikáns” sajtformából nyert termék és a vízszintesen félbevágott, illetve a darabolt sajtforma esetében a „pikáns” jelölés, a „Gorgonzola” OEM jelzés mellett vagy alatta, az utóbbinál kisebb betűmérettel feltüntetve.

2. ábra

2. ábra

2. ábra

Előrecsomagolt darabok

A darabolva előrecsomagolt „Gorgonzola” esetében az elsődleges csomagoláson, a látótér fő helyén az alábbi jelölések láthatók:

| — | a „Gorgonzola” OEM jelölés, valamint az OEM termék közösségi szimbóluma, |
| --- | --- |

—

a „Gorgonzola” OEM jelölés, valamint az OEM termék közösségi szimbóluma,

| — | a „pikáns” és „kis pikáns” sajtformából nyert termék esetében a „pikáns” jelölés, a „Gorgonzola” OEM jelölés mellett vagy alatta, utóbbinál kisebb betűmérettel feltüntetve. |
| --- | --- |

—

a „pikáns” és „kis pikáns” sajtformából nyert termék esetében a „pikáns” jelölés, a „Gorgonzola” OEM jelölés mellett vagy alatta, utóbbinál kisebb betűmérettel feltüntetve.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A termék előállítási területe az alábbi tartományok területét foglalja magában:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

Ezenkívül az alábbi, Alessandria tartomány területén elhelyezkedő településeket foglalja magában:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino és Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino és Frassineto Po.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

A természeti tényezők szoros kapcsolatban állnak a termék előállítási területének éghajlati körülményeivel, amelyek kedveznek a tejet adó marháknak szánt minőségi takarmány bőséges előfordulásának, valamint a sajt organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságait és színét meghatározó mikrobiológiai reagensek kifejlődésének. Az emberi tényezők vonatkozásában, a sajttermelés által a helyi gazdaságban betöltött, hagyományosan fontos szerepen túlmenően ki kell emelni, hogy a „Gorgonzola” összetett termelési eljárásai a hagyományos kézi sajtkészítésből erednek: a tej tejsavbaktériumokkal, valamint Penicillium-spórákat és válogatott élesztőgombákat tartalmazó szuszpenzióval történő beoltása, a borjúból származó tejoltó megfelelő hőmérsékleten történő hozzáadása, a szárazon történő sózás, a sajttészta érlelés során történő jellegzetes kilyukasztása az előállítási terület lakosai között évszázadokon át továbbörökített művelet.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Gorgonzola” nyers, homogén, fehér és szalmasárga színű, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított tésztájú kéksajt.

Íze különféle tényezőktől – köztük különösen az érlelési idő hosszától – függően változhat, az édestől a határozottan pikánsig.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A tejet adó marháknak szánt minőségi takarmány bőséges előfordulása, valamint a hagyományos sajtkészítési műveletek sora – különösen a tejnek a Penicillium-spórákkal történő beoltása, a szárazon történő sózás, a sajttészta érlelés során történő kilyukasztása – együttesen határozzák meg a „Gorgonzola” organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságait és színét.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (4) 5. cikk (7) bekezdés)

4

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

Közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Prodotti DOP IGP” (OEM OFJ termékek) címszóra, majd a „Prodotti DOP IGP STG” (OEM OFJ HKT termékek) (a képernyő bal oldalán), végül pedig a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet

2

(3)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

---

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/50

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 188/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG)

EK-szám: TH-PGI-0005-01115 – 2013.5.27.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” (Khao Sangyod Muang Phatthalung)

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Thaiföldi Királyság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály. Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” elnevezésű fényérzékeny síkvidéki rizst a Sangyod Phatthalung fajtából termesztik. Ez a rizsfajta a Thaiföld déli részén található Phatthalung tartományban őshonos, illetve itt történik a vetése, termesztése, betakarítása, hántolása, csomagolása és címkézése. A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” nem ragadós, világos, kicsi, vékony és enyhén illatos. Hántolatlan rizs, barna rizs és félig hántolt rizs lehet.

Fizikai tulajdonságok

| — | A hántolatlan rizs szalmasárga színű. |
| --- | --- |

—

A hántolatlan rizs szalmasárga színű.

| — | A barna rizsnél ugyanannak a szemnek a színe a pirostól a sötétpirosig változhat. |
| --- | --- |

—

A barna rizsnél ugyanannak a szemnek a színe a pirostól a sötétpirosig változhat.

| — | A félig hántolt rizs világospiros színű. |
| --- | --- |

—

A félig hántolt rizs világospiros színű.

| — | Szeme hosszú, vékony és kicsi. A terméshéj piros. |
| --- | --- |

—

Szeme hosszú, vékony és kicsi. A terméshéj piros.

| — | Sajátos, enyhe illatú. |
| --- | --- |

—

Sajátos, enyhe illatú.

| Fizikai jellemző | Hántolatlan rizs | Barna rizs | Félig hántolt rizs |
| --- | --- | --- | --- |
| Hosszúság (mm) | (9,33 ) 9,1 –9,4 | 6,50 –6,90 | 6,40 –6,80 |
| Szélesség (mm) | (2,11 ) 1,9 –2,25 | 1,61 –1,81 | 1,57 –1,87 |
| Vastagság (mm) | (1,77 ) 1,7 –1,8 | 1,51 –1,71 | 1,44 –1,64 |
| Szín | Szalmasárga | Piros vagy sötétpiros | Világospiros |

Fizikai jellemző

Hántolatlan rizs

Barna rizs

Félig hántolt rizs

Hosszúság (mm)

(9,33 ) 9,1 –9,4

6,50 –6,90

6,40 –6,80

Szélesség (mm)

(2,11 ) 1,9 –2,25

1,61 –1,81

1,57 –1,87

Vastagság (mm)

(1,77 ) 1,7 –1,8

1,51 –1,71

1,44 –1,64

Szín

Szalmasárga

Piros vagy sötétpiros

Világospiros

Kémiai tulajdonságok

| Kémiai jellemzők | Hántolatlan rizs | Barna rizs | Félig hántolt rizs |
| --- | --- | --- | --- |
| Fehérje (%) | N/A | 7–10 | 6–9 |
| Amilóz (% sz.a.) | N/A | 13–17 |
| Szemnyúlási arány | N/A | 1,5 –1,8 |

Kémiai jellemzők

Hántolatlan rizs

Barna rizs

Félig hántolt rizs

Fehérje (%)

N/A

7–10

6–9

Amilóz (% sz.a.)

N/A

13–17

Szemnyúlási arány

N/A

1,5 –1,8

Főzési jellemzők

Rizs/főzővíz arány: 1 csésze rizs/1,25–2 csésze víz.

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” extra lágy állagához főzés előtt 5–10 percre vízbe kell áztatni a szemeket.

Aroma és íz

A megfőtt rizs lágy és kicsit ragadós. Íze édeskés, enyhén aromás illat mellett.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A Khao Sangyod Muang Phattalung előállításához a Sangyod Phatthalung fajtából nyert vetőmagokat kell használni és a termesztést Phatthalung tartományban kell végezni, mivel Phatthalung tartomány földrajzi elhelyezkedése alkalmas a Sangyod Phattalung rizs termesztéséhez, amely a Khao Sangyod Muang Phattalung sajátos jellemzőit és minőségét adja.

A vetőmagvak előállítása a Thaiföldi Rizsfőosztály és a hozzá tartozó intézmények – a Phatthalungi Rizskutatási Központ és a Phatthalungi Vetőmag Központ – feladata, mivel ezek felelnek meg a rizs vetőmag előállítási szabványoknak és rendelkeznek megbízható létesítményekkel a Khao Sangyod Muang Phattalung sajátos jellemzőit mutató tiszta vetőmag előállításához.

Ha a vetőmagok beszerzése más forrásokból – például termelői szervezetektől vagy magánszervezetektől – történik, akkor e forrásoknak a Thaiföldi Rizsfőosztály jóváhagyásával kell rendelkezniük és meg kell felelniük a rizs vetőmag előállítási szabványoknak.

Ha a gazdálkodók maguk termesztik a rizst, akkor a fenti jóváhagyott fajtát kell használniuk (a vetőmagot a forrásból történő beszerzést követő 3 éven belül el kell vetni).

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” teljes termelési ciklusának a meghatározott földrajzi területen kell zajlania annak érdekében, hogy az teljes mértékben az adott geomorfológiai körülmények között menjen végbe. A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztését, szárítását, tárolását, hántolását és feldolgozását Phatthalung tartományban kell végezni. A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” minden egyes szakaszban nyomon követhető a kísérő dokumentumok, szállítólevelek és nyilvántartások alapján.

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztését augusztus és október között, betakarítását pedig a december és február közötti érési szakaszban kell végezni. A betakarítási időpont a klíma és rizs érettségi állapota szerint kerül meghatározásra. A betakarított rizs tárolása a földrajzi területen belül kialakított silókban, szabályozott hőmérsékleten és páratartalom mellett történik a más rizsfajtákkal való keveredés, az esetleges szennyeződés és a nagy nedvességtartalom kockázatának elkerülése, illetve a sajátos illat felhígulásának megelőzése érdekében.

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztési gyakorlatának fő elemei az alábbiak:

| — | Talajelőkészítés; első durva szántás, majd második szántás az árvakelésű rizsnövények (az előző idényből visszamaradt vetőmagvakból kicsírázó rizsnövények) és a fajtaidegen rizsnövények (a rizstáblán termesztett más rizsfajták egyedei, a gyomrizs kivételével) számának megfelelő mértékű csökkentése céljából. |
| --- | --- |

—

Talajelőkészítés; első durva szántás, majd második szántás az árvakelésű rizsnövények (az előző idényből visszamaradt vetőmagvakból kicsírázó rizsnövények) és a fajtaidegen rizsnövények (a rizstáblán termesztett más rizsfajták egyedei, a gyomrizs kivételével) számának megfelelő mértékű csökkentése céljából.

| — | Talajtrágyázást és talajjavítást rendszeresen kell végezni. |
| --- | --- |

—

Talajtrágyázást és talajjavítást rendszeresen kell végezni.

| — | Növényápolás; megfelelő vízgazdálkodás folytatása, a fajtaidegen rizsnövények eltávolítása a bokrosodási szakaszban, reprodukciós szakaszban és érési szakaszban, megfelelő védekezés a kártevők ellen. |
| --- | --- |

—

Növényápolás; megfelelő vízgazdálkodás folytatása, a fajtaidegen rizsnövények eltávolítása a bokrosodási szakaszban, reprodukciós szakaszban és érési szakaszban, megfelelő védekezés a kártevők ellen.

| — | Kultivátorozás; a déli esős évszak (augusztus–október) során esedékes, az érési szakasz után. Phatthalung tartományban hagyománynak számít a már beérett rizs kultivátorozása. |
| --- | --- |

—

Kultivátorozás; a déli esős évszak (augusztus–október) során esedékes, az érési szakasz után. Phatthalung tartományban hagyománynak számít a már beérett rizs kultivátorozása.

| — | Szemnedvesség – a rizsszemek nedvességtartalmát legalább 14 %-ra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

—

Szemnedvesség – a rizsszemek nedvességtartalmát legalább 14 %-ra kell csökkenteni.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” csomagolását és címkézését Phatthalung tartományban kell végezni. Ez nyújt a fogyasztók számára valódi garanciát a rizs származási helyét és minőségét illetően. A rizs esetleges keveredésének, szennyeződésének vagy megváltozásának elkerülése érdekében az újracsomagolás nem megengedett. Sajátos illata miatt a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” csomagolását Phatthalung tartományban kell végezni az illat felhígulásának elkerülése érdekében.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A csomagokon a tömeget, a hántolás és csomagolás dátumát, a malom, illetve a termesztő vagy szövetkezet nevét, valamint a csomag tételszámát vagy sorszámát tartalmazó címkét kell elhelyezni.

Minden csomagon szerepelnie kell a „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง” és/vagy „Khao Sangyod Muang Phatthalung” feliratnak.

A földrajzi jelzésre vonatkozó thai logó és (az OFJ odaítélését követően) az uniós logó elhelyezése szintén kötelező.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Phatthalung tartomány

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Phatthalung egyike a Thaiföld déli részén található tartományoknak. Szomszédos tartományok északról, az óramutató járása szerint haladva: Nakhonszíthammarát, Szongkhla, Szatun és Trang. Területe 3 424,5 km2 vagy 2 140 296 rai.

A síkvidéki jellegű Phatthalung keleten a Szongkhla-tóval, nyugaton a Bantat-hegységgel határos. A síkság a monszun időszakban megáradó tóból származó üledékekből alakult ki. A területen a Szongkhla-tó jelenti a mezőgazdasági célú víz fő forrását.

A talaj vízelvezető képessége segíti a „Khao Sangyod Muang Phattalung” megfelelő fejlődését és érését, a vízmegtartó és újraelosztó képesség pedig mérsékelt szintű, de folyamatos öntözést biztosít még a száraz időszakokban is.

Phatthalung éghajlata jelentősen kihat a „Khao Sangyod Muang Phattalung” jellemzőire. Déli fekvése miatt Phatthalung tartományban két éghajlati befolyás – óceáni és kontinentális – érvényesül. A kontinentális befolyás felelős a sajátos száraz évszakért, amelynek jellemzője a hosszú fényperiódus.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Khao Sangyod Muang Phattalung” elnevezést a Phatthalung tartomány területén az esős évszakban termesztett, természetes aromájú hántolatlan rizsre, barna rizsre és félig hántolt rizsre használják. Jellemzője a piros terméshéj, a főzött állapotban lágy állag és az enyhe illat.

A természeti tényezők komoly hatással vannak a rizs minőségére, jellemzőire és egyedi jellegére. Phatthalung tartományban a termékeny üledékből álló altalajnak vízelvezető, továbbá vízmegkötő és újraelosztó képessége is van. Phatthalung tartományban két éghajlati befolyás – óceáni és kontinentális – érvényesül. Az óceáni befolyás (thaiföldi Golf-áramlat) miatt az esős évszakban jelentős mennyiségű csapadék hullik és az évszakok során kisebbek a hőmérsékleti szélsőségek. Síkvidéki jellege és időjárása miatt Phatthalung tartományban a termékeny talaj és az éghajlat is hozzájárul a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” sajátos jellemzőihez és vékony szemformájához. A más tartományokban termesztett Sangyod Phatthalung rizs jellemzői eltérőek, például a szemek vastagabbak és kevésbé pirosak. A helyi hagyomány szerint a rizst az érési szakasz után takarítják be, ezáltal a szemek pirosabbak, illatosabbak és megfőzve puhábbak lesznek, mint a máshol termesztett Sangyod Phatthalung rizsszemek.

Ezek a kiemelkedő jellemzők csak a Thaiföld déli részén uralkodó geomorfológiai viszonyok között (különös tekintettel a talaj jellegére, a vízminőségre, a napsütéses órák számára, a szűk hőmérsékleti tartományra és a csapadékos esős évszakra) lehetségesek.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Phatthalung már ősidők óta fontos rizsforrása Thaiföld déli részének. Hatalmas sík területei, megfelelő éghajlata és jó vízellátottsága miatt ideális hely a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztéséhez. A KhaoHin Look Doan hegyek között elterülő síkságról szóló legenda szerint a látogatók a végtelen rizstáblák friss zöld színét látják a termesztési idény elején, majd ugyanezek a rizstáblák januárban és februárban az aratás közeledtével aranyszínűvé változnak.

A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztése már több mint száz éve folyik Phatthalung tartományban, de a helyi lakosok nem a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” fajtához hasonlóan puhára főzhető, hanem a kemény és nagy amilóztartalmú rizsfajtákat fogyasztják. A „Khao Sangyod Muang Phatthalung” fajtát ezért hagyományosan ajándékba adják a köztiszteletben álló időseknek, illetve különleges személyek, például királyi vendégek, hivatalos külföldi látogatók részére főzik meg különleges alkalmak, vallási ünnepek vagy hagyományos fesztiválok során. E hagyomány miatt Phatthalung tartományban a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” úgy ismert, mint különleges személyeknek és alkalmakra szánt rizsfajta.

Phatthalung tartomány természeti viszonyai is jelentősen kihatnak a Khao Sangyod Muang Phattalung termesztésére. Különösen a monszun időszakban megáradt folyóból származó, tápanyagokkal teli üledékekből álló phatthalungi síkság támasztja alá azt, hogy ez a hely alkalmas a „Khao Sangyod Muang Phatthalung” termesztésére. Ez biztosítja az itt termesztett „Khao Sangyod Muang Phatthalung” különleges jellemzőjének számító vékony szemformát és enyhe illatot.

Ezt egészítik ki a körültekintően kiválasztott vetőmagok, a gondos ápolási és betakarítási eljárások és a standard termesztési folyamat. Ezek az eljárások és ellenőrzések is hozzájárulnak a rizs egyedi minőségének megőrzéséhez.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(az 510/2006/EK rendelet (3) 5. cikkének (7) bekezdése)

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

---

| 27.5.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/54

---

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

(2016/C 188/09)

Az Európai Bizottság jóváhagyta ezt a 2013. december 18-i 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségű módosítást.

KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„CRUDO DI CUNEO”

EU-szám: PDO-IT-02118 – 2016.2.4.

OEM ( X ) OFJ ( ) HKT ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” (a „Crudo di Cuneo” oltalom alatt álló eredetmegjelölés védelmére alakult társulás) |
| --- |
| Corso Dante Alighieri 51. |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| OLASZORSZÁG |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” (a „Crudo di Cuneo” oltalom alatt álló eredetmegjelölés védelmére alakult társulás)

Corso Dante Alighieri 51.

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

OLASZORSZÁG

A Consorzio di tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo” (a „Crudo di Cuneo” oltalom alatt álló eredetmegjelölés védelmére alakult társulás) a Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e Forestali (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium) 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének 1. albekezdése értelmében kérelem benyújtására jogosult.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☒ | A termék leírása |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☐ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb [Jogszabályi változások] |

—

☒

A termék leírása

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☐

Címkézés

—

☒

Egyéb [Jogszabályi változások]

4.   A módosítás típusa

| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |
| — | ☐ | Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása. |

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

—

☐

Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása.

5.   Módosítás(ok)

A termék leírása

Az alábbi két pontban történt módosítások egymással összefüggenek.

| — | A termékleírás 2. cikke 2.2. pontjának utolsó bekezdésében szereplő következő mondat:

  „A felnevelt sertéseknek átlagosan 156 kg súlyt (élősúly) kell elérniük, amitől +/-10 % eltérés megengedett.”

  az alábbiak szerint módosul:

  „A felnevelt sertéseknek átlagosan 165 kg súlyt (élősúly) kell elérniük, amitől +/-10 % eltérés megengedett.” |
| --- | --- |

—

A termékleírás 2. cikke 2.2. pontjának utolsó bekezdésében szereplő következő mondat:

„A felnevelt sertéseknek átlagosan 156 kg súlyt (élősúly) kell elérniük, amitől +/-10 % eltérés megengedett.”

az alábbiak szerint módosul:

„A felnevelt sertéseknek átlagosan 165 kg súlyt (élősúly) kell elérniük, amitől +/-10 % eltérés megengedett.”

| — | A termékleírás 2. cikkének 2.6. pontja szerinti következő követelmény:

  „A termék súlya az érlelés befejeztével 7–10 kg.”

  az alábbiak szerint módosul:

  „A termék súlya az érlelés befejeztével 8,5–12 kg.”

  A módosítással mind a sertések átlagsúlya, mind az érett sonka súlya vonatkozásában magasabb értékek kerülnek meghatározásra. Az elmúlt évek során a tenyésztők azt tapasztalták, hogy a vágóhídra kerülő sertések súlya nagyobb, mint a velük azonos korú és azonos érettségű állatoké volt 10–15 évvel ezelőtt. A genetikai kiválasztásnak köszönhetően – a sonka előállítására szánt húsok belső tulajdonságainak megőrzése mellett – a sertések vágósúlya a korábbi évekhez képest megnövekedett. Az új genetikai típusok átlagos napi súlygyarapodása, valamint takarmányértékesítése fokozódott; összességében a kiegyensúlyozottabb és hatékonyabb takarmányozásnak, valamint az állatok nagyobb jólétének köszönhetően ugyanannyi idő alatt nagyobb súlygyarapodás érhető el, és a sertéscomb minősége is optimális.
  A sertések átlagos vágósúlyának, és ebből következően az érlelt sonkák súlyának a termékleírás módosításában szereplő megemelésével az alábbi két cél érhető el egyidejűleg: a sonkatermelésnek a tenyészetek valódi termelési helyzetéhez történő igazítása, valamint az optimális mértékben érett sertések combjának felhasználása révén a „Crudo di Cuneo” OEM nyers sonka minőségének biztosítása.
  A szóban forgó módosítás kisebb jelentőségűnek minősül, mivel az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a)–e) pontjaiban foglaltakkal összhangban áll. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 2. cikkének 2.6. pontja szerinti következő követelmény:

„A termék súlya az érlelés befejeztével 7–10 kg.”

az alábbiak szerint módosul:

„A termék súlya az érlelés befejeztével 8,5–12 kg.”

A módosítással mind a sertések átlagsúlya, mind az érett sonka súlya vonatkozásában magasabb értékek kerülnek meghatározásra. Az elmúlt évek során a tenyésztők azt tapasztalták, hogy a vágóhídra kerülő sertések súlya nagyobb, mint a velük azonos korú és azonos érettségű állatoké volt 10–15 évvel ezelőtt. A genetikai kiválasztásnak köszönhetően – a sonka előállítására szánt húsok belső tulajdonságainak megőrzése mellett – a sertések vágósúlya a korábbi évekhez képest megnövekedett. Az új genetikai típusok átlagos napi súlygyarapodása, valamint takarmányértékesítése fokozódott; összességében a kiegyensúlyozottabb és hatékonyabb takarmányozásnak, valamint az állatok nagyobb jólétének köszönhetően ugyanannyi idő alatt nagyobb súlygyarapodás érhető el, és a sertéscomb minősége is optimális.

A sertések átlagos vágósúlyának, és ebből következően az érlelt sonkák súlyának a termékleírás módosításában szereplő megemelésével az alábbi két cél érhető el egyidejűleg: a sonkatermelésnek a tenyészetek valódi termelési helyzetéhez történő igazítása, valamint az optimális mértékben érett sertések combjának felhasználása révén a „Crudo di Cuneo” OEM nyers sonka minőségének biztosítása.

A szóban forgó módosítás kisebb jelentőségűnek minősül, mivel az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a)–e) pontjaiban foglaltakkal összhangban áll.

Az előállítás módja

Az előállítás módja

| — | Az 5. cikk 5.5. pontjában („a sózás szakasza”) a következő mondat:

  „A sózás műveletének időtartama legalább 2 hét.”

  az alábbiak szerint módosul:

  „A sózás műveletének időtartama legalább 12 nap.”

  A sózási időtartam 14 napról 12 napra történő csökkentésének igénye a húsfeldolgozási és -tartósítási technikák javítása érdekében végzett kutatásokhoz kötődik – amelyek nyomán lehetővé válik a néhány évvel korábbihoz képest kisebb mennyiségű só felhasználása. Következésképp a sózás műveletének időtartama megrövidül. Főként a kisebb, 12–13 kg súlyú tisztított sertéscombok esetében válik szükségessé a sózás időtartamának csökkentése, így elkerülhető a combok túlsózása, ami a fogyasztók új étkezési igényeinek nem megfelelő sonka előállítását eredményezné.
  A szóban forgó módosítás kisebb jelentőségűnek minősül, mivel az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a)-e) pontjaiban foglaltakkal összhangban áll. |
| --- | --- |

—

Az 5. cikk 5.5. pontjában („a sózás szakasza”) a következő mondat:

„A sózás műveletének időtartama legalább 2 hét.”

az alábbiak szerint módosul:

„A sózás műveletének időtartama legalább 12 nap.”

A sózási időtartam 14 napról 12 napra történő csökkentésének igénye a húsfeldolgozási és -tartósítási technikák javítása érdekében végzett kutatásokhoz kötődik – amelyek nyomán lehetővé válik a néhány évvel korábbihoz képest kisebb mennyiségű só felhasználása. Következésképp a sózás műveletének időtartama megrövidül. Főként a kisebb, 12–13 kg súlyú tisztított sertéscombok esetében válik szükségessé a sózás időtartamának csökkentése, így elkerülhető a combok túlsózása, ami a fogyasztók új étkezési igényeinek nem megfelelő sonka előállítását eredményezné.

A szóban forgó módosítás kisebb jelentőségűnek minősül, mivel az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a)-e) pontjaiban foglaltakkal összhangban áll.

Egyéb – Jogszabályi változások

Egyéb – Jogszabályi változások

| — | A 8. cikk szövege:

  „A »Crudo di Cuneo« oltalom alatt álló eredetmegjelölésű sonka e termékleírás előírásainak való megfelelését az 510/2006/EK tanácsi rendelet 10. cikkében foglaltak szerint elismert szervezet ellenőrzi.”

  az alábbiak szerint módosul:

  „A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt előírásoknak megfelelően történik. A termékleírás betartásának ellenőrzésére kijelölt szervezet az ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82 -12033 Moretta (CN), Olaszország.”

  Az 1151/2012/EU rendelet hatálybalépését követően indokoltnak tűnt az említett cikk jogszabályi hivatkozásainak aktualizálása és az ellenőrző szervezetre való utalás beillesztése. |
| --- | --- |

—

A 8. cikk szövege:

„A »Crudo di Cuneo« oltalom alatt álló eredetmegjelölésű sonka e termékleírás előírásainak való megfelelését az 510/2006/EK tanácsi rendelet 10. cikkében foglaltak szerint elismert szervezet ellenőrzi.”

az alábbiak szerint módosul:

„A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt előírásoknak megfelelően történik. A termékleírás betartásának ellenőrzésére kijelölt szervezet az ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82 -12033 Moretta (CN), Olaszország.”

Az 1151/2012/EU rendelet hatálybalépését követően indokoltnak tűnt az említett cikk jogszabályi hivatkozásainak aktualizálása és az ellenőrző szervezetre való utalás beillesztése.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„CRUDO DI CUNEO”

„CRUDO DI CUNEO”

EU-szám: PDO-IT-02118 – 2016.2.4.

EU-szám: PDO-IT-02118 – 2016.2.4.

OEM ( X ) OFJ ( )

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

Elnevezés

„Crudo di Cuneo”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.2. osztály. Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Crudo di Cuneo” előállításához kizárólag a meghatározott előállítási területen született, nevelt és levágott állatból származó friss sertéscomb használható fel.

A „Crudo di Cuneo” terméknek forgalomba bocsátáskor a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie: a feldolgozás megkezdésétől számított legalább 10 hónapos érlelési idő; az érlelés befejeztével 8,5–12 kg súly; a felvágáskor egységes vörös szín; a külső sovány és a belső lágy hús állaga szilárd, nem petyhüdt; a látható külső zsírréteg (fedőzsír) sárgásfehér, szilárd, nem ragadós; aroma és íz felvágáskor: illatos, érett, édes; a főbb izomkötegekben és közöttük kis mennyiségű fehér belső zsír; rendellenes szagok hiánya. Megszúráskor a zsír nem áraszthat erőteljes avas szagot, tej-, hal- vagy más rendellenes szagot. A kétfejű combizmon található sovány hús kémiai összetételének a következő értéktartományok között kell lennie: sótartalom 4,5–6,9 %; nedvességtartalom 57–63 %; fehérje-bomlástermék 22–31 %. Külső rendellenességek hiánya: a bőrnek és a csontoknak épnek kell lenniük, nem lehetnek egyértelműen kérgesedésre utaló jelek vagy túlzott puhaságok. Szín a felvágáskor: a terméken nem lehetnek egyenetlenségek, foltok vagy csíkok.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány

Az állatok takarmány-fejadagja oly módon kerül összeállításra, hogy analitikus összetétele az elválasztási, növekedési és hizlalási szakaszban megfeleljen a sertés szükségleteinek.

1.   ELVÁLASZTÁSI SZAKASZ (30 kg élősúlyig)

A fejadag jellemzői

| — | nyersfehérje-tartalom: 16–22 % |
| --- | --- |

—

nyersfehérje-tartalom: 16–22 %

| — | emészthető energia/nap: 3 230–3 900 |
| --- | --- |

—

emészthető energia/nap: 3 230–3 900

| — | lizin (g/kg): 10–16 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg): 10–16 %

| — | nyersrost-tartalom: 3–5 % |
| --- | --- |

—

nyersrost-tartalom: 3–5 %

Napi fejadag (a napi fejadag egyes összetevőinek százalékos aránya; az élő tömeg 4 %-ának megfelelő mennyiségben kerül adásra)

| — | kukorica: 35–40 |
| --- | --- |

—

kukorica: 35–40

| — | szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 16–20 |
| --- | --- |

—

szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 16–20

| — | búza: 12–15 |
| --- | --- |

—

búza: 12–15

| — | árpa: 13–17 |
| --- | --- |

—

árpa: 13–17

| — | szójaolaj: 1–3 |
| --- | --- |

—

szójaolaj: 1–3

| — | közönséges búzakorpa: 8–12 |
| --- | --- |

—

közönséges búzakorpa: 8–12

| — | ásványi és vitamin kiegészítők: 3–5 |
| --- | --- |

—

ásványi és vitamin kiegészítők: 3–5

Ebben a szakaszban tilos a porlasztott sertésplazma, valamint a tejből készült friss és sűrített származékok és melléktermékek alkalmazása.

2.   NÖVEKEDÉSI SZAKASZ (30–80 kg élősúlyig)

A fejadag jellemzői

| — | nyersfehérje-tartalom: 15,50–18 % |
| --- | --- |

—

nyersfehérje-tartalom: 15,50–18 %

| — | emészthető energia/nap: 3 200–3 600 |
| --- | --- |

—

emészthető energia/nap: 3 200–3 600

| — | lizin (g/kg): 7 %–16 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg): 7 %–16 %

| — | nyersrost-tartalom: 3,5–5 % |
| --- | --- |

—

nyersrost-tartalom: 3,5–5 %

Napi fejadag (a napi fejadag egyes összetevőinek százalékos aránya; az élő tömeg 3 %-ának megfelelő mennyiségben kerül adásra)

| — | kukorica: 45–49 |
| --- | --- |

—

kukorica: 45–49

| — | szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 14–18 |
| --- | --- |

—

szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 14–18

| — | búza: 10–13 |
| --- | --- |

—

búza: 10–13

| — | árpa: 9–12 |
| --- | --- |

—

árpa: 9–12

| — | zsírtartalom: 1,5–2 |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: 1,5–2

| — | közönséges búzakorpa: 10–14 |
| --- | --- |

—

közönséges búzakorpa: 10–14

| — | ásványi- és vitamin kiegészítők: 3–5 |
| --- | --- |

—

ásványi- és vitamin kiegészítők: 3–5

3.   HÍZLALÁSI SZAKASZ (80–165 kg végső élősúly)

A fejadag jellemzői

| — | nyersfehérje-tartalom: 13,5–17,5 % |
| --- | --- |

—

nyersfehérje-tartalom: 13,5–17,5 %

| — | emészthető energia/nap: 3 100–3 400 |
| --- | --- |

—

emészthető energia/nap: 3 100–3 400

| — | lizin (g/kg): 6–9 % |
| --- | --- |

—

lizin (g/kg): 6–9 %

| — | nyersrost-tartalom: 3,5–5,5 % |
| --- | --- |

—

nyersrost-tartalom: 3,5–5,5 %

Napi fejadag (a napi fejadag egyes összetevőinek százalékos aránya; az élő tömeg 2,3 %-ának megfelelő mennyiségben kerül adásra)

| — | kukorica: 49–53 |
| --- | --- |

—

kukorica: 49–53

| — | szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 12–16 |
| --- | --- |

—

szója (kivonás után visszamaradt szójapogácsa): 12–16

| — | búza: 9–12 |
| --- | --- |

—

búza: 9–12

| — | árpa: 8–11 |
| --- | --- |

—

árpa: 8–11

| — | zsírtartalom: 1–1,5 |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: 1–1,5

| — | közönséges búzakorpa: 10–14 |
| --- | --- |

—

közönséges búzakorpa: 10–14

| — | ásványi- és vitamin kiegészítők: 3–5 |
| --- | --- |

—

ásványi- és vitamin kiegészítők: 3–5

Ebben a szakaszban tilos a következők adása: étkezési hulladék; 40 kg élősúly fölött halolaj; 120 kg fölött 4 %-nál nagyobb zsírtartalmú takarmánypogácsa; 60 kg élősúlytól a vágásig keksz, grissini, snack; vágóhídi hulladék és állati liszt általában; rizsből készült melléktermékek.

A hasznosítási szakaszokon belül a szükségletek a sertés növekedésének függvényében, vagy a rendkívüli nyári meleg miatt bekövetkező éghajlati szélsőségek miatt módosulhatnak.

A takarmányozáshoz felhasznált alapanyagok elsősorban a „Crudo di Cuneo” sonka előállítási területéről származnak, a gabona jelentős részét a sertéstenyésztő gazdaságok termesztik.

Nyersanyagok

Nyersanyagok

A „Crudo di Cuneo” sonka előállítására alkalmas sertésfajták és genetikai típusok kizárólag az olasz Törzskönyv (OTK) szerinti fajtatiszta, hagyományos Olasz Large White és az Olasz Landrace fajtákhoz tartozó sertések, ugyanezen fajták kan disznóitól, illetve az OTK szerinti Olasz Duroc fajta kanjaitól, más fajták kanjaitól, illetve hibrid kan disznóktól származó utódok, amennyiben ezek az utódok olyan válogatásból vagy keresztezésből származnak, amely kompatibilis az OTK zsírsertés tenyésztésére vonatkozó előírásaival.

A „Crudo di Cuneo” előállításához fagyasztott sertéscomb felhasználása nem engedélyezett. Nem használhatók továbbá felnőtt kan- vagy nősténysertések. A sertéscombok feldolgozását 24–120 órával a sertések vágását követően kezdik meg.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Crudo di Cuneo” OEM előállításához csak magas szintű állatjóléti előírások betartása mellett született és nevelt állatokból származó, friss sertéscombok kerülnek felhasználásra. Az állatok jólétét az biztosítja, ha nem éri őket stressz a szállítás során, illetve az elválasztáskor. A tenyésztés során ezenkívül biztosítani kell, hogy a hízlalási szakasz olyan eredményekkel záruljon, amelyek összhangban vannak a végtermék tulajdonságaival. A „Crudo di Cuneo” jellemzője ugyanis az optimális zsírréteg. A fentiek miatt kell a születésnek és a tenyésztésnek az előállítási területen végbemennie.

Ezen túlmenően a vágásnak is az előállítási területen kell megtörténnie, hiszen egyrészt tiszteletben kell tartani a vágás és a hús feldolgozása között eltelt idő hosszát, másrészt pedig, mert a hosszas szállítás zúzódásokat, vérömlenyeket és eresedést okozna, ami veszélyeztethetné a sertéscomb feldolgozásának a feltételeit.

A comb feldolgozási műveletei és érlelése szorosan kötődik az előállítási terület emberi és természeti tényezőihez, ezért ezeknek a műveleteknek az előállítási területre történő korlátozása a „Crudo di Cuneo” előállításának kötelező feltételévé válik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Crudo di Cuneo” termék értékesíthető egészben, csonttal vagy kicsontozva vákuumzáras csomagolásban, darabolva és szeletelve.

A „Crudo di Cuneo” sonka darabolásának úgy kell történnie, hogy minden egyes darabon látható legyen a terméken korábban, a sonkaüzemekben elhelyezett tanúsító jelzés.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Crudo di Cuneo” OEM terméken forgalomba kerülésekor, a termék eredetének és azonosíthatóságának biztosítása érdekében, szerepelnie kell a speciális tanúsító jelzésnek, ami a comb nagyobb oldalaira a sonkaüzemekben beégetett logóból áll.

A „Crudo di Cuneo” OEM csomagolásán vagy a ráerősített címkén vagy a termékhez kapcsolódó táblán, gyűrűn és cédulán világos, letörölhetetlen és a rajta szereplő többi felirattól egyértelműen megkülönböztethető betűkkel fel kell tüntetni az alábbiakat: a sajátos és összetéveszthetetlen grafikai szimbólumot, az 1151/2012/EU rendelet 12. cikke szerinti közösségi szimbólumot, valamint az ellenőrzési rendszerben szereplő termelőhöz hozzárendelt azonosító számot. A „Crudo di Cuneo” OEM logóján, a termék felismerhetősége érdekében két főbb elem szerepel: a sonka stilizált formája és a Cuneo megye székhelyével való kapcsolatra utaló háromszög, vagy ék (olaszul „cuneo”), mivel Cuneo eredeti alaprajza pontosan ék alakú volt.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Crudo di Cuneo” OEM előállítási területe a Liguri-Alpok (a Cadibona-hágótól a Nava-hágóig), a Tengeri-Alpok – a Tenda-hágó tömbjéig – és a Cotti-Alpok közé esik. A hegyvonulatok egy nagy, U alakú peremet képeznek; ezen belül terül el a délről észak felé tartó Tanaro, Pó és mellékfolyóik által barázdált fennsík. A terület Cuneo és Asti megyét, valamit Torino megye alábbi településeit foglalja magában: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora’, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone, Vinovo. A földrajzi térségben az enyhe légáramlatok kialakulásának köszönhetően nagyjából állandóan 50–70 %-os a páratartalom, illetve mérsékelt – télen nem rendkívül hideg, nyáron pedig nem perzselő – a hőmérséklet, ami a „Crudo di Cuneo” termékre jellemző fehérjebomlás-értéket, valamint alacsony nedvességtartalmat eredményező, egységes érlelést tesz lehetővé.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Crudo di Cuneo” OEM előállítási területe a más térségektől eltérő, sajátos talaj- és éghajlati viszonyokkal jellemezhető; ezek jellegzetes, a végső felhasználó számára jól felismerhető minőségjegyeket kölcsönöznek a terméknek, ezért van az, hogy a terület ősidők óta összekapcsolódik a sertéstenyésztéssel, illetve a „Crudo di Cuneo” készítésének és érlelésének történetével.

A „Crudo di Cuneo” termék nedvességtartalmát – amely egyébként szoros összefüggésben áll a sótartalmával – a légáramlatok határozzák meg. Az előállítási területen található hegyek felől érkező – éjjel és napközben váltakozó irányú – légáramlatok nyomán alacsony légköri nedvességtartalom jellemzi a területet, ami optimális érést biztosít a termék számára: ez a „Crudo di Cuneo” nedvességtartalmában, az érlelés időtartamában, valamint a fehérjebomlási értékekben egyaránt visszatükröződik. A termék és előállítási területe közötti szoros kapcsolat fontos tényezője a nyersanyag; ugyanis a sonka fehérjebomlásának meghatározásában maga a nyersanyag is fontos szerepet tölt be. A Cuneo-i sertéseket átlag 350 méter tengerszint feletti magasságban található területeken tenyésztik; az ilyen területeket a téli köd és a nyári hőség egyaránt elkerüli, aminek következtében az állatok rendkívül jó egészségnek örvendenek. A levegő egészséges volta és a vizek tisztasága mellett a hagyományos – egészséges és természetes, helyben termesztett gabonaféléken alapuló – tápláléknak köszönhető a hús rövidebb érési ideje. A fehérjebomlás jelensége a felszíni mikroorganizmusok kifejlődéséhez kapcsolódik: a böllérek által végzett enyhe sózás következtében a húsban még meglévő nedvesség a hajszálereken keresztül távozik. Következésképp a sonka sovány részének felületén megnövekszik a nedvességtartalom – ez kedvező hatással van a sovány rész fehérjetartalmának bontására alkalmas penész- és élesztőgombák kialakulására – a bomlás közben olyan peptid-részek szabadulnak fel, amelyek meghatározó módon befolyásolják mind a „Crudo di Cuneo” ízét, mind pedig az illatát.

Az OEM termék minőségéhez, nemkülönben az évszázadok során, a piacokon elterjedt jó híréhez és hírnevéhez nagyban hozzájárult az emberi tényező – az előállítók idővel egyedi feldolgozási technikákat fejlesztettek ki, amelyek aztán nemzedékről nemzedékre átörökítve maradtak fenn mind a mai napig. Erről a kifinomult mesterségről tanúskodik Guglielmino Prato 1618-ban, „Clypeo del gentilhuomo” (A nemesember pajzsa) címmel napvilágot látott, a piemonti böllérek munkáját részletesen ismertető műve is.

A „Crudo di Cuneo” fogyasztását igazolja a térség nemeseitől, kolostoraitól és apátságaitól érkezett számos megrendelésről fennmaradt történelmi dokumentum. A sonka iránti kereslet megnövekedése befolyásolta jelentősen az előállítók számának növekedését.

A „Crudo di Cuneo” OEM termék létrejötte tehát az emberi és környezeti tényezők együtthatásának eredménye, amelyek az idők során befolyásolták előállítási módját, és hozzájárultak jellegzetes minőségjegyeinek kialakulásához.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

Ez a közigazgatási szerv a „Crudo di Cuneo” OEM elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2015. november 13-i, 265. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével, a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Prodotti DOP IGP” (OEM/OFJ elnevezéssel ellátott termékek), majd a (a képernyő bal oldalán) „Prodotti DOP IGP STG” címszóra (OEM/OFJ/HKT elnevezéssel ellátott termékek), végül pedig a „Disciplinari di produzione all’Esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

1

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

2

---