# Den Europæiske Unions C 188/2016

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 188 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang27. maj 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 188

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang27. maj 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 188/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7950 — EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 188/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7950 — EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 188/02 | Euroens vekselkurs | 2 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2016/C 188/02

Euroens vekselkurs

2

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 188/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8037 — INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7970 — Air Liquide/OMZ/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8052 — SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 5 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2016/C 188/06 | Offentliggørelse i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer for så vidt angår en betegnelse for en garanteret traditionel specialitet | 6 |
| 2016/C 188/07 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 44 |
| 2016/C 188/08 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 50 |
| 2016/C 188/09 | Ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 | 54 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2016/C 188/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8037 — INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7970 — Air Liquide/OMZ/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8052 — SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

5

ANDET

Europa-Kommissionen

2016/C 188/06

Offentliggørelse i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer for så vidt angår en betegnelse for en garanteret traditionel specialitet

6

2016/C 188/07

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

44

2016/C 188/08

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

50

2016/C 188/09

Ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7950 — EGB/GP)

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 188/01)

Den 19. april 2016 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7950. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32016M7950. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/2

---

Euroens vekselkurs (1)

26. maj 2016

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1168 |
| JPY | japanske yen | 122,93 |
| DKK | danske kroner | 7,4367 |
| GBP | pund sterling | 0,75970 |
| SEK | svenske kroner | 9,2870 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1075 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,2470 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,023 |
| HUF | ungarske forint | 314,39 |
| PLN | polske zloty | 4,4108 |
| RON | rumænske leu | 4,5070 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,2744 |
| AUD | australske dollar | 1,5481 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4443 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6730 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6591 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5381 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 317,87 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,4165 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3237 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4951 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 192,39 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5435 |
| PHP | filippinske pesos | 52,131 |
| RUB | russiske rubler | 72,7420 |
| THB | thailandske bath | 39,758 |
| BRL | brasilianske real | 4,0004 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5139 |
| INR | indiske rupee | 74,9155 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1168

JPY

japanske yen

122,93

DKK

danske kroner

7,4367

GBP

pund sterling

0,75970

SEK

svenske kroner

9,2870

CHF

schweiziske franc

1,1075

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,2470

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,023

HUF

ungarske forint

314,39

PLN

polske zloty

4,4108

RON

rumænske leu

4,5070

TRY

tyrkiske lira

3,2744

AUD

australske dollar

1,5481

CAD

canadiske dollar

1,4443

HKD

hongkongske dollar

8,6730

NZD

newzealandske dollar

1,6591

SGD

singaporeanske dollar

1,5381

KRW

sydkoreanske won

1 317,87

ZAR

sydafrikanske rand

17,4165

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3237

HRK

kroatiske kuna

7,4951

IDR

indonesiske rupiah

15 192,39

MYR

malaysiske ringgit

4,5435

PHP

filippinske pesos

52,131

RUB

russiske rubler

72,7420

THB

thailandske bath

39,758

BRL

brasilianske real

4,0004

MXN

mexicanske pesos

20,5139

INR

indiske rupee

74,9155

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/3

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8037 — INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 188/03)

| 1. | Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1), hvorved virksomhederne Innovation Network Corporation of Japan (»INCJ«, Japan), Sumitomo Chemical Co., Ltd. (»Sumitomo«, Japan) og Sekisui Chemical Co., Ltd. (»Sekisui«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint venture-selskab (»JV«, Japan), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4. Joint venture-selskabet vil beskæftige sig med fremstilling og salg af landbrugsfolie, forseglingsfolie og andre folier. |
| --- | --- |

1.

Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1), hvorved virksomhederne Innovation Network Corporation of Japan (»INCJ«, Japan), Sumitomo Chemical Co., Ltd. (»Sumitomo«, Japan) og Sekisui Chemical Co., Ltd. (»Sekisui«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint venture-selskab (»JV«, Japan), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4. Joint venture-selskabet vil beskæftige sig med fremstilling og salg af landbrugsfolie, forseglingsfolie og andre folier.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   INCJ: erhvervs- og innovationsfremme i Japan, vurdering af forskellige investeringsmuligheder inden for ren energi, elektronik, IT og bioteknologi og infrastrukturrelaterede sektorer såsom vandforsyning.
  —   Sumitomo: fremstilling og salg af en bred vifte af kemiske produkter, herunder petrokemikalier, plast, energi og kemikalier med relation til IT-området, sundhed og afgrøder, lægemidler mv.
  —   Sekisui: fremstilling og salg af højtydende plast, byinfrastruktur og miljøvenlige produkter, boligbyggeri mv. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   INCJ: erhvervs- og innovationsfremme i Japan, vurdering af forskellige investeringsmuligheder inden for ren energi, elektronik, IT og bioteknologi og infrastrukturrelaterede sektorer såsom vandforsyning.

—   Sumitomo: fremstilling og salg af en bred vifte af kemiske produkter, herunder petrokemikalier, plast, energi og kemikalier med relation til IT-området, sundhed og afgrøder, lægemidler mv.

—   Sekisui: fremstilling og salg af højtydende plast, byinfrastruktur og miljøvenlige produkter, boligbyggeri mv.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8037 — INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8037 — INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/4

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7970 — Air Liquide/OMZ/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 188/04)

| 1. | Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Air Liquide Global E&C Solutions (Frankrig) og OMZ (Rusland) erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint-venture, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

1.

Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Air Liquide Global E&C Solutions (Frankrig) og OMZ (Rusland) erhverver fælles kontrol over et nystiftet joint-venture, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Air Liquide E&C er et datterselskab, der ejes og kontrolleres 100 % af Air Liquide S.A., Frankrig, som fremstiller industrigasser og leverer gasser, teknologi og dertil knyttede tjenester på internationalt plan til diverse industrier og sundhedssektoren. Air Liquide E&C er en af Air Liquide-koncernens driftsenheder, der designer, udvikler og producerer gasproduktionsanlæg. |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Air Liquide E&C er et datterselskab, der ejes og kontrolleres 100 % af Air Liquide S.A., Frankrig, som fremstiller industrigasser og leverer gasser, teknologi og dertil knyttede tjenester på internationalt plan til diverse industrier og sundhedssektoren. Air Liquide E&C er en af Air Liquide-koncernens driftsenheder, der designer, udvikler og producerer gasproduktionsanlæg.

| — | OMZ er et offentligt aktieselskab kontrolleret af »Gazprombank«, som er et finansinstitut, der leverer bank- og investeringstjenester. OMZ er aktiv inden for produktion af tunge maskiner, bl.a. udstyr til fremstilling af atomenergi, petrokemisk udstyr, boreudstyr til efterforskning efter olie og gas, produkter fremstillet af legeret eller normalt stål, udstyr til metallurgi, udstyr til minedrift, kryoteknologi, rørventiler og andet ingeniørarbejde, samlede løsninger samt løbende vedligeholdelse. Blandt de mange teknologier, produkter og tjenester, som OMZ beskæftiger sig med, er udvikling, fremstilling og implementering af teknologi og udstyr til luftseparation, levering af industrigasser samt udvikling af samlede løsninger til raffinering af associeret gas, naturgas og flydende naturgas (LNG). |
| --- | --- |

—

OMZ er et offentligt aktieselskab kontrolleret af »Gazprombank«, som er et finansinstitut, der leverer bank- og investeringstjenester. OMZ er aktiv inden for produktion af tunge maskiner, bl.a. udstyr til fremstilling af atomenergi, petrokemisk udstyr, boreudstyr til efterforskning efter olie og gas, produkter fremstillet af legeret eller normalt stål, udstyr til metallurgi, udstyr til minedrift, kryoteknologi, rørventiler og andet ingeniørarbejde, samlede løsninger samt løbende vedligeholdelse. Blandt de mange teknologier, produkter og tjenester, som OMZ beskæftiger sig med, er udvikling, fremstilling og implementering af teknologi og udstyr til luftseparation, levering af industrigasser samt udvikling af samlede løsninger til raffinering af associeret gas, naturgas og flydende naturgas (LNG).

| — | Joint-venturet vil levere ingeniør- og designtjenester samt udstyr relateret til likvefaktion af naturgas. |
| --- | --- |

—

Joint-venturet vil levere ingeniør- og designtjenester samt udstyr relateret til likvefaktion af naturgas.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7970 — Air Liquide/OMZ/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7970 — Air Liquide/OMZ/JV sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EFT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8052 — SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2016/C 188/05)

| 1. | Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SEGRO plc (»SEGRO«, Det Forenede Kongerige) og Public Sector Pension Investment Board (»PSPIB«, Canada) gennem deres i fællesskab kontrollerede joint venture-selskab SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l (»SELP«) gennem opkøb af aktiver erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et i fremtiden indtægtsgenererende logistikaktiv i Italien (»mål-aktivet«), f.eks. logistikaktivet Torino DC1 i Brandizzo (Italien). |
| --- | --- |

1.

Den 19. maj 2016 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SEGRO plc (»SEGRO«, Det Forenede Kongerige) og Public Sector Pension Investment Board (»PSPIB«, Canada) gennem deres i fællesskab kontrollerede joint venture-selskab SEGRO European Logistics Partnership S.à.r.l (»SELP«) gennem opkøb af aktiver erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over et i fremtiden indtægtsgenererende logistikaktiv i Italien (»mål-aktivet«), f.eks. logistikaktivet Torino DC1 i Brandizzo (Italien).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   SEGRO: ejer, forvalter og udvikler moderne ejendomme til oplagring, let industri og datacentre
  —   PSPIB: forvalter aktier, obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt investeringer i unoterede virksomheder, fast ejendom, infrastruktur og naturressourcer
  —   Torino DC 1: lager og distributionscenter, der skal udlejes til Decathlon Italia. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   SEGRO: ejer, forvalter og udvikler moderne ejendomme til oplagring, let industri og datacentre

—   PSPIB: forvalter aktier, obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt investeringer i unoterede virksomheder, fast ejendom, infrastruktur og naturressourcer

—   Torino DC 1: lager og distributionscenter, der skal udlejes til Decathlon Italia.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8052 — SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.8052 — SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/6

---

Offentliggørelse i henhold til artikel 26, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer for så vidt angår en betegnelse for en garanteret traditionel specialitet

(2016/C 188/06)

I overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) har Polen indgivet (2) betegnelserne »Półtorak staropolski tradycyjny«, »Dwójniak staropolski tradycyjny«, »Trójniak staropolski tradycyjny«, »Czwórniak staropolski tradycyjny«, »Kiełbasa jałowcowa staropolska«, »Kiełbasa myśliwska staropolska«, »Olej rydzowy tradycyjny« og »Kabanosy staropolskie« som betegnelser for garanterede traditionelle specialiteter (GTS), der opfylder betingelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012. Betegnelserne »Półtorak«, »Dwójniak«, »Trójniak«, »Czwórniak«, »Kiełbasa jałowcowa«, »Kiełbasa myśliwska«, »Olej rydzowy« og »Kabanosy« er tidligere registreret (3) uden betegnelsesforbehold, jf. artikel 13, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 (4), som garanterede traditionelle specialiteter og er på nuværende tidspunkt beskyttet i henhold til artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Som følge af den nationale indsigelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, er der sket følgende:

| — | betegnelserne »Półtorak«, »Dwójniak«, »Trójniak« og »Czwórniak« er blevet suppleret med udtrykket »staropolski tradycyjny« |
| --- | --- |

—

betegnelserne »Półtorak«, »Dwójniak«, »Trójniak« og »Czwórniak« er blevet suppleret med udtrykket »staropolski tradycyjny«

| — | betegnelserne »Kiełbasa jałowcowa« og »Kiełbasa myśliwska« er blevet suppleret med udtrykket »staropolska« |
| --- | --- |

—

betegnelserne »Kiełbasa jałowcowa« og »Kiełbasa myśliwska« er blevet suppleret med udtrykket »staropolska«

| — | betegnelsen »Olej rydzowy« er blevet suppleret med udtrykket »tradycyjny« |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Olej rydzowy« er blevet suppleret med udtrykket »tradycyjny«

| — | betegnelsen »Kabanosy« er blevet suppleret med udtrykket »staropolskie«. |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Kabanosy« er blevet suppleret med udtrykket »staropolskie«.

Alle disse supplerende udtryk angiver produkternes traditionelle og særlige karakter, jf. artikel 26, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

På baggrund af ovenstående offentliggør Kommissionen hermed betegnelserne

»Półtorak staropolski tradycyjny«

»Dwójniak staropolski tradycyjny«

»Trójniak staropolski tradycyjny«

»Czwórniak staropolski tradycyjny«

»Kiełbasa jałowcowa staropolska«

»Kiełbasa myśliwska staropolska«

»Olej rydzowy tradycyjny«

»Kabanosy staropolskie«

med henblik på registrering i det register over garanterede traditionelle specialiteter, der er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod, at betegnelserne »Półtorak staropolski tradycyjny«, »Dwójniak staropolski tradycyjny«, »Trójniak staropolski tradycyjny«, »Czwórniak staropolski tradycyjny«, »Kiełbasa jałowcowa staropolska«, »Kiełbasa myśliwska staropolska«, »Olej rydzowy tradycyjny« og »Kabanosy staropolskie« opføres i det register over garanterede traditionelle specialiteter, der er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1151/2012, jf. artikel 51 i samme forordning.

Såfremt betegnelserne »Półtorak staropolski tradycyjny«, »Dwójniak staropolski tradycyjny«, »Trójniak staropolski tradycyjny«, »Czwórniak staropolski tradycyjny«, »Kiełbasa jałowcowa staropolska«, »Kiełbasa myśliwska staropolska«, »Olej rydzowy tradycyjny« og »Kabanosy staropolskie« opføres i registret i overensstemmelse med artikel 26, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012, anses den nuværende varespecifikation for de garanterede traditionelle specialiteter »Półtorak«, »Dwójniak«, »Trójniak«, »Czwórniak«, »Kiełbasa jałowcowa«, »Kiełbasa myśliwska«, »Olej rydzowy« og »Kabanosy« for at være varespecifikationen, jf. artikel 19 i forordning (EU) nr. 1151/2012, for de garanterede traditionelle specialiteter »Półtorak staropolski tradycyjny«, »Dwójniak staropolski tradycyjny«, »Trójniak staropolski tradycyjny«, »Czwórniak staropolski tradycyjny«, »Kiełbasa jałowcowa staropolska«, »Kiełbasa myśliwska staropolska«, »Olej rydzowy tradycyjny« og »Kabanosy staropolskie«, der er beskyttet med betegnelsesforbehold.

For fuldstændighedens skyld og i overensstemmelse med artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012 ledsages denne offentliggørelse af varespecifikationen for de garanterede traditionelle specialiteter »Półtorak«, »Dwójniak«, »Trójniak«, »Czwórniak«, »Kiełbasa jałowcowa«, »Kiełbasa myśliwska« og »Olej rydzowy«, der allerede er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (5), og for den garanterede traditionelle specialitet »Kabanosy«, der er offentliggjort i bilag II til forordning (EU) nr. 1044/2011 (6).

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GTS

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»PÓŁTORAK«

EF nr. PL-TSG-007-0034 — 6.9.2005

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresse:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Produktspecifikation

3.1.   Navn, som skal registreres

»Półtorak«

Ved markedsføringen af produktet kan etiketten indeholder følgende oplysninger: »miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją« (mjød fremstillet efter en gammel polsk tradition). Denne oplysning bør oversættes til de øvrige officielle sprog.

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☒ | Navnet er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet. |

—

☒

Navnet er specifikt i sig selv

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet.

Navnet »półtorak« stammer fra tallet »1,5« (PL: »półtora«) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for »półtorak« — idet forholdet mellem honning og vand i mjødurten er én del honning til en halv del vand. Navnet betegner derfor produktets specificitet. Eftersom udtrykket »półtorak« er et ord, der alene benyttes til at betegne en bestemt type mjød, bør navnet også betragtes som værende specifikt i sig selv.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1. anvendes på

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1. anvendes på

»Półtorak« er en mjød, en klar drikkevare gæret på mjødurt, som er kendetegnet ved sin karakteristiske honningaroma og smag af den benyttede råvare.

»Półtoraks« smag kan være beriget af smagen af de krydderier, der benyttes. »Półtoraks« farve spænder fra gylden til mørk ravgul og afhænger af, hvilken type honning der benyttes til fremstillingen.

De fysisk-kemiske indikatorer, der er typiske for »półtorakmjød«, er:

| — | indhold af alkohol: 15-18 % vol. |
| --- | --- |

—

indhold af alkohol: 15-18 % vol.

| — | reducerende sukker efter invertering: over 300 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: over 300 g/l

| — | samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l

| — | flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l |
| --- | --- |

—

flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l

| — | samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 600 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 600 g

| — | ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:






  — | 30 g/l |
| --- | --- | --- |

—

ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:

—

30 g/l

| — | 35 g/l, når der er tale om frugtmjød |
| --- | --- |

—

35 g/l, når der er tale om frugtmjød

| — | aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød. |
| --- | --- |

—

aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød.

Det er forbudt at benytte konserveringsmidler, stabiliseringsmidler og kunstige farve- og smagsstoffer ved fremstillingen af »półtorak«.

3.6.   Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1. anvendes på

Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1. anvendes på

Råvarer:

Råvarer:

| — | Bihonning med følgende parametre:






  — | indhold af vand: højst 20 % (m/m) |
| --- | --- | --- |

—

Bihonning med følgende parametre:

—

indhold af vand: højst 20 % (m/m)

| — | indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m) |
| --- | --- |

—

indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m)

| — | kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m) |
| --- | --- |

—

kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m)

| — | samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml

| — | indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning. |
| --- | --- |

—

indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning.

| — | Højtvirkende mjødgær — egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt. |
| --- | --- |

—

Højtvirkende mjødgær — egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt.

| — | Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær. |
| --- | --- |

—

Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær.

| — | Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt. |
| --- | --- |

—

Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt.

| — | Ethanol fremstillet af landbrugsprodukter (eventuelt). |
| --- | --- |

—

Ethanol fremstillet af landbrugsprodukter (eventuelt).

Produktionsmetode:

Produktionsmetode:

Trin 1

Kogning af mjødurten ved en temperatur på 95-105 °C. Det krævede forhold mellem honning og vand til »półtorak« er én del honning til en halv del vand (eller vand blandet med frugtjuice) i slutproduktet. Da sukkerkoncentrationen er for høj til, at gæren virker under gæringsprocessen, fremstilles en urt med følgende bestanddele: én del honning til to dele vand, hvori der tilsættes krydderurter eller krydderier. Når der er tale om frugtmjød, udskiftes mindst 30 % af vandet med frugtjuice. For at opnå det rette forhold mellem honning og vand, som er karakteristisk for »półtorak«, tilsættes resten af honningen i gæringens sidste fase eller under lagringen.

Streng overholdelse af forholdet mellem vand og honning og opnåelse af den krævede ekstrakt i en kedel monteret med dampkappe. Denne brygningsmetode forhindrer, at sukkeret karamelliserer.

Trin 2

Nedkøling af urten til 20-22 °C, som er den optimale temperatur for gæring. Urten skal nedkøles på produktionsdagen, og nedkølingstiden afhænger af køleaggregatets effektivitet. Nedkølingen garanterer, at urten er mikrobiologisk sikker.

Trin 3

Tilsætning af en gæropløsning til urten i en gæringsbeholder.

Trin 4

| A. | Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt. |
| --- | --- |

A.

Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt.

| B. | Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås. |
| --- | --- |

B.

Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås.

På dette trin kan den resterende mængde honning tilsættes for at opnå det krævede forhold i »półtorak«.

Trin 5

Omstikning af den gærede urt.

Efter opnåelse af et alkoholindhold på mindst 12 % vol. bør der foretages omstikning inden lagring. Derved garanteres det, at mjøden har de rette fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Efterlades den gærede urt på bærmen ud over perioden med langsom gæring, vil dette påvirke de organoleptiske egenskaber i uheldig retning på grund af selvopløsning af gæren.

Trin 6

Lagring og klaring — dette gentages, idet det er nødvendigt for at forhindre uønskede processer i at finde sted i bærmen (selvopløsning af gæren). Under lagringen er det muligt at foretage operationer som pasteurisering og filtrering. På dette trin kan den resterende mængde honning tilsættes for at opnå det krævede forhold i »półtorak«, hvis dette ikke allerede er sket i gæringens sidste fase. Denne fase er altafgørende for at sikre, at produktet har de rette organoleptiske egenskaber.

Minimumslagringstiden for »półtorak« er tre år.

Trin 7

Smagsjustering (sammensætning) — denne fase drejer sig om at fremstille et slutprodukt, der har de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber, der kendetegner »półtorak« som anført i punkt 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren. For at sikre, at de krævede parametre opnås, kan de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber korrigeres ved at:

| — | tilsætte honning for gøre mjøden sødere |
| --- | --- |

—

tilsætte honning for gøre mjøden sødere

| — | tilsætte urter og krydderier |
| --- | --- |

—

tilsætte urter og krydderier

| — | tilsætte ethanol fremstillet af landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

—

tilsætte ethanol fremstillet af landbrugsprodukter.

Formålet med dette trin er at opnå et produkt med den karakteristiske »półtorak«-bouquet.

Trin 8

Omhældning i beholdere ved en temperatur på 18-25 °C. Det anbefales, at »półtorak« præsenteres i traditionel indpakning som f.eks. glasballoner, keramiske beholdere eller egefade.

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

»Półtoraks« specificitet hidrører fra:

| — | forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem) |
| --- | --- |

—

forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem)

| — | lagringen og modningen |
| --- | --- |

—

lagringen og modningen

| — | dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber.

Forberedelsen af urten (sammensætning):

Forberedelsen af urten (sammensætning):

»Półtoraks« specificitet hidrører især fra brugen og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand — en del honning til en halv del vand — i mjødurten. Dette forhold er den afgørende faktor i alle de efterfølgende faser af fremstillingen af »półtorak«, som giver den dens unikke egenskaber.

Lagringen og modningen:

Lagringen og modningen:

Ifølge den traditionelle gamle polske opskrift afhænger produktets karakter af, at det lagres og modnes i et bestemt tidsrum. For »półtoraks« vedkommende er dette tidsrum på mindst tre år.

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

Overholdelsen af alle faser af fremstillingen i specifikationen sikrer, at der opnås et produkt med en helt særlig smag og aroma. »Półtoraks« unikke smag og duft er resultatet af et passende sukker- og alkoholindhold:

| — | reducerende sukker efter invertering: > 300 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: > 300 g/l

| — | samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 600 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 600 g

| — | alkohol: 15-18 % vol. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15-18 % vol.

På grund af det nøje definerede forhold mellem ingredienserne i dens fremstilling har »półtorak« en typisk viskos og letflydende konsistens, som adskiller den fra andre typer mjød.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Traditionel produktionsmetode:

Traditionel produktionsmetode:

Mjødfremstillingen i Polen er en tradition, som er mere end 1000 år gammel og er kendetegnet ved stor variation. Udviklingen og forbedringen af produktionsmetoden igennem århundreder har frembragt mange forskellige typer mjød. Mjødfremstillingens historie går helt tilbage til staten Polen oprindelse. I 966 skrev den spanske diplomat, købmand og rejsende, Ibrahim ibn Yaqub: »Ud over mad, kød og jord til pløjning flyder Mieszko I's land med mjød, som er navnet på de slaviske vine og berusende drikke« (Mieszko I var Polens første historiske konge). Krøniken skrevet af Gallus Anonymus, som nedskrev Polens historie ved århundredeskriftet mellem det 11. og 12 århundrede, indeholder også talrige beskrivelser af fremstillingen af mjød.

Polens nationale episke digt »Pan Tadeusz« af Adam Mickiewicz, som fortæller om adelen mellem 1811 og 1812, indeholder ikke så få oplysninger om fremstillingen og forbruget af mjød og de forskellige typer mjød. Omtaler af mjød findes også i Tomasz Zans (1796-1855) digte og i Henryk Sienkiewiczs trilogi, der beskriver begivenheder i Polen i det 17. århundrede (»Ogniem i mieczem«, offentliggjort i 1884, »Potop«, offentliggjort i 1886, og »Pan Wołodyjowski«, offentliggjort i 1887 og 1888).

Kildemateriale om Polens kulinariske traditioner i det 17. og 18. århundrede indeholder ikke blot generelle henvisninger til mjød, men også henvisninger til forskellige typer mjød. Alt efter produktionsmetoden blev de betegnet »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak«. Hvert af disse navne betegner en bestemt type mjød fremstillet på basis af et forskelligt forhold mellem honning og vand eller juice og forskellige lagringstider. Teknikken til fremstilling af »półtorak« har med mindre ændringer været benyttet i århundreder.

Traditionel sammensætning:

Traditionel sammensætning:

Den traditionelle inddeling af mjød i »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak« har eksisteret i Polen i århundreder og findes stadig i forbrugernes bevidsthed den dag i dag. Efter Anden Verdenskrig blev der gjort forsøg på at regulere den traditionelle inddeling af mjød i fire kategorier. Denne inddeling blev til sidst stadfæstet i polsk ret i 1948 ved loven om fremstilling af vine, vinmost og mjød og handel med sådanne produkter (Republikken Polens statstidende af 18. november 1948). Loven indeholder regler om fremstilling af mjød med angivelse af forholdet mellem honning og vand og de teknologiske krav. Forholdet mellem vand og honning til »półtorak« opgives på følgende måde: »Kun mjød fremstillet af én del bihonning og en halv del vand må betegnes »półtorak«.«

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Den obligatoriske kontrol omfatter:

| — | overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten |
| --- | --- |

—

overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten

| — | overholdelse af lagringens varighed |
| --- | --- |

—

overholdelse af lagringens varighed

| — | de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed) |
| --- | --- |

—

de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed)

| — | de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen. |
| --- | --- |

—

de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen.

Den obligatoriske kontrol foretages mindst en gang om året.

Det anbefales, at der også udføres kontroller i de nedenfor anførte produktionsfaser. Kontrollerne i de nedenfor anførte produktionsfaser er ikke obligatoriske, men tilrådes, fordi de bidrager til at eliminere eventuelle fejl i de forskellige produktionsfaser:

Trin 4:

Under gæringsprocessen bør der gennemføres regelmæssige laboratorietest af de organoleptiske egenskaber (smag og duft) og de fysisk-kemiske parametre som f.eks. alkoholindholdet og sukkerindholdet, som kan ændre sig under alkoholgæringsprocessen.

Trin 6:

Under lagringen bør der gennemføres regelmæssige kontroller af produktets basale organoleptiske egenskaber og de fysisk-kemiske indikatorer som alkoholindholdet, det samlede sukkerindhold, det samlede syreindhold og det flygtige syreindhold.

Trin 8:

Inden produktet hældes på flaske, udføres de kontroller af de forskellige fysisk-kemiske og organoleptiske parametre, der er angivet i 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GTS

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»DWÓJNIAK«

»DWÓJNIAK«

EF-nr.: PL-TSG-007-0036 — 6.9.2005

EF-nr.: PL-TSG-007-0036 — 6.9.2005

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresse:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Produktspecifikation

Produktspecifikation

3.1.   Navn, som skal registreres

Navn, som skal registreres

»Dwójniak«

Ved markedsføringen af produktet kan etiketten indeholder følgende oplysninger: »miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją« (mjød fremstillet efter en gammel polsk tradition). Denne oplysning bør oversættes til de øvrige officielle sprog.

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☒ | Navnet er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet. |

—

☒

Navnet er specifikt i sig selv

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet.

Navnet »dwójniak« stammer fra tallet »2« (PL: »dwa«) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for »dwójniak« — idet forholdet mellem honning og vand i mjødurten er én del honning til én del vand. Navnet betegner derfor produktets specificitet. Eftersom udtrykket »dwójniak« er et ord, der alene benyttes til at betegne en bestemt type mjød, bør navnet også betragtes som værende specifikt i sig selv.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.8 — Andre produkter i bilag I

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

»Dwójniak« er en mjød, en klar drikkevare gæret på mjødurt, som er kendetegnet ved sin karakteristiske honningaroma og smag af den anvendte råvare.

»Dwójniaks« smag kan være beriget af smagen af de krydderier, der anvendes. »Dwójniaks« farve spænder fra gylden til mørk ravgul og afhænger af, hvilken type honning der anvendes til fremstillingen.

De fysisk-kemiske indikatorer, der er typiske for »dwójniakmjød«, er:

| — | alkoholindhold: 15-18 % vol. |
| --- | --- |

—

alkoholindhold: 15-18 % vol.

| — | reducerende sukker efter invertering: 175-230 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 175-230 g/l

| — | samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l

| — | flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l |
| --- | --- |

—

flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l

| — | samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 490 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 490 g

| — | ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:






  — | 25 g/l |
| --- | --- | --- |

—

ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:

—

25 g/l

| — | 30 g/l, når der er tale om frugtmjød |
| --- | --- |

—

30 g/l, når der er tale om frugtmjød

| — | aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød. |
| --- | --- |

—

aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød.

Det er forbudt at benytte konserveringsmidler, stabiliseringsmidler og kunstige farve- og smagsstoffer ved fremstillingen af »dwójniak«.

3.6.   Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Råvarer:

Råvarer:

| — | Bihonning med følgende parametre:






  — | vandindhold: højst 20 % (m/m) |
| --- | --- | --- |

—

Bihonning med følgende parametre:

—

vandindhold: højst 20 % (m/m)

| — | indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m) |
| --- | --- |

—

indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m)

| — | kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m) |
| --- | --- |

—

kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m)

| — | samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml

| — | indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning. |
| --- | --- |

—

indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning.

| — | Højtvirkende mjødgær, som er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt. |
| --- | --- |

—

Højtvirkende mjødgær, som er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt.

| — | Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær. |
| --- | --- |

—

Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær.

| — | Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt. |
| --- | --- |

—

Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt.

| — | Ethanol fremstillet af landbrugsprodukter (eventuelt). |
| --- | --- |

—

Ethanol fremstillet af landbrugsprodukter (eventuelt).

Produktionsmetode:

Produktionsmetode:

Trin 1

Kogning af mjødurten ved en temperatur på 95-105 °C. Det krævede forhold mellem honning og vand til »dwójniak« er én del honning til én del vand (eller vand blandet med frugtjuice) i slutproduktet. Da sukkerkoncentrationen er for høj til, at gæren virker under gæringsprocessen, fremstilles en urt med følgende bestanddele: én del honning til to dele vand, hvori der tilsættes krydderurter eller krydderier. Når der er tale om frugtmjød, udskiftes mindst 30 % af vandet med frugtjuice. For at opnå det rette forhold mellem honning og vand, som er karakteristisk for »dwójniak«, tilsættes resten af honningen i gæringens sidste fase eller under lagringen.

Streng overholdelse af forholdet mellem vand og honning og opnåelse af den krævede ekstrakt i en kedel monteret med dampkappe. Denne brygningsmetode forhindrer, at sukkeret karamelliserer.

Trin 2

Nedkøling af urten til 20-22 °C, som er den optimale temperatur for gæring. Urten skal nedkøles på produktionsdagen, og nedkølingstiden afhænger af køleaggregatets effektivitet. Nedkølingen garanterer urtens mikrobiologiske sikkerhed.

Trin 3

Tilsætning af en gæropløsning til urten i en gæringsbeholder.

Trin 4

| A. | Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt. |
| --- | --- |

A.

Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt.

| B. | Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås. |
| --- | --- |

B.

Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås.

På dette trin kan den resterende mængde honning tilsættes for at opnå det krævede forhold i »dwójniak«.

Trin 5

Omstikning af den gærede urt.

Efter opnåelse af et alkoholindhold på mindst 12 % vol. bør der foretages omstikning inden lagring. Derved garanteres det, at mjøden har de rette fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Efterlades den gærede urt på bærmen ud over perioden med langsom gæring, vil dette påvirke de organoleptiske egenskaber i uheldig retning på grund af selvopløsning af gæren.

Trin 6

Lagring og klaring — dette gentages, idet det er nødvendigt for at forhindre uønskede processer i at finde sted i bærmen (selvopløsning af gæren). Under lagringen er det muligt at foretage operationer som pasteurisering og filtrering.

På dette trin kan den resterende mængde honning tilsættes for at opnå det krævede forhold i »dwójniak«, hvis dette ikke allerede er sket i gæringens sidste fase. Denne fase er altafgørende for at sikre, at produktet har de rette organoleptiske egenskaber.

Minimumslagringstiden for »dwójniak« er to år.

Trin 7

Smagsjustering (sammensætning) — denne fase drejer sig om at fremstille et slutprodukt, der har de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber, der kendetegner »dwójniak« som anført i punkt 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren. For at sikre, at de krævede parametre opnås, kan de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber korrigeres ved at:

| — | tilsætte honning for give mjøden større sødme |
| --- | --- |

—

tilsætte honning for give mjøden større sødme

| — | tilsætte urter og krydderier |
| --- | --- |

—

tilsætte urter og krydderier

| — | tilsætte ethanol fremstillet af landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

—

tilsætte ethanol fremstillet af landbrugsprodukter.

Formålet med dette trin er at opnå et produkt med den karakteristiske »dwójniak«-bouquet.

Trin 8

Omhældning i beholdere ved en temperatur på 18-25 °C. Det anbefales, at »dwójniak« præsenteres i traditionel indpakning som f.eks. glasballoner, keramiske beholdere eller egefade.

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

»Dwójniaks« specificitet hidrører fra:

| — | forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem) |
| --- | --- |

—

forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem)

| — | lagringen og modningen |
| --- | --- |

—

lagringen og modningen

| — | dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber.

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem):

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem):

»Dwójniaks« specificitet hidrører især fra brugen og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand — én del honning til én del vand — i mjødurten. Dette forhold er den afgørende faktor i alle de efterfølgende faser af fremstillingen af »dwójniak«, som giver den dens unikke egenskaber.

Lagringen og modningen:

Lagringen og modningen:

Ifølge den traditionelle gamle polske opskrift er produktets karakter betinget af, at det lagres og modnes i et bestemt tidsrum. For »dwójniaks« vedkommende er dette tidsrum på mindst to år.

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

Overholdelsen af alle faser af fremstillingen i specifikationen sikrer, at der opnås et produkt med en helt særlig smag og aroma. »Dwójniaks« unikke smag og duft er resultatet af et passende sukker- og alkoholindhold:

| — | reducerende sukker efter invertering: 175-230 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 175-230 g/l

| — | samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 490 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 490 g

| — | alkohol: 15-18 % vol. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15-18 % vol.

På grund af det nøje definerede forhold mellem ingredienserne i dens fremstilling har »dwójniak« en typisk viskos og letflydende konsistens, som adskiller den fra andre typer mjød.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Traditionel produktionsmetode:

Traditionel produktionsmetode:

Mjødfremstillingen i Polen er en tradition, som er mere end 1000 år gammel og er kendetegnet ved stor variation. Udviklingen og forbedringen af produktionsmetoden igennem århundreder har frembragt mange forskellige typer mjød. Mjødfremstillingens historie går helt tilbage til staten Polens oprindelse. I 966 skrev den spanske diplomat, købmand og rejsende, Ibrahim ibn Yaqub: »Ud over mad, kød og jord til pløjning flyder Mieszko I's land med mjød, som er navnet på de slaviske vine og berusende drikke« (Mieszko I var Polens første historiske konge). Krøniken skrevet af Gallus Anonymus, som nedskrev Polens historie ved århundredeskriftet mellem det 11. og 12 århundrede, indeholder også talrige beskrivelser af fremstillingen af mjød.

Polens nationale episke digt »Pan Tadeusz« af Adam Mickiewicz, som fortæller om adelen mellem 1811 og 1812, indeholder ikke så få oplysninger om fremstillingen og forbruget af mjød og de forskellige typer mjød. Omtaler af mjød findes også i Tomasz Zans (1796-1855) digte og i Henryk Sienkiewiczs trilogi, der beskriver begivenheder i Polen i det 17. århundrede (»Ogniem i mieczem«, offentliggjort i 1884, »Potop«, offentliggjort i 1886, og »Pan Wołodyjowski«, offentliggjort i 1887 og 1888).

Kildemateriale om Polens kulinariske traditioner i det 17. og 18. århundrede indeholder ikke blot generelle henvisninger til mjød, men også henvisninger til forskellige typer mjød. Alt efter produktionsmetoden blev de betegnet »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak«. Hvert af disse navne betegner en bestemt type mjød fremstillet på basis af et forskelligt forhold mellem honning og vand eller juice og forskellige lagringstider. Teknikken til fremstilling af »dwójniak« har med mindre ændringer været benyttet i århundreder.

Traditionel sammensætning:

Traditionel sammensætning:

Den traditionelle inddeling af mjød i »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak« har eksisteret i Polen i århundreder og findes stadig i forbrugernes bevidsthed den dag i dag. Efter Anden Verdenskrig blev der gjort forsøg på at regulere den traditionelle inddeling af mjød i fire kategorier. Denne inddeling blev til sidst stadfæstet i polsk ret i 1948 ved loven om fremstilling af vine, vinmost og mjød og handel med sådanne produkter (Republikken Polens statstidende af 18. november 1948). Loven indeholder regler om fremstilling af mjød med angivelse af forholdet mellem honning og vand og de teknologiske krav. Forholdet mellem vand og honning til »dwójniak« opgives på følgende måde: »Kun mjød fremstillet af én del bihonning og én del vand må betegnes »dwójniak«.«

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Den obligatoriske kontrol omfatter:

| — | overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten |
| --- | --- |

—

overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten

| — | overholdelse af lagringens varighed |
| --- | --- |

—

overholdelse af lagringens varighed

| — | de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed) |
| --- | --- |

—

de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed)

| — | de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen. |
| --- | --- |

—

de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen.

Den obligatoriske kontrol foretages mindst en gang om året.

Det anbefales, at der også udføres kontroller i de nedenfor anførte produktionsfaser. Kontrollerne i de nedenfor anførte produktionsfaser er ikke obligatoriske, men tilrådes, fordi de bidrager til at eliminere eventuelle fejl i de forskellige produktionsfaser:

Trin 4:

Under gæringsprocessen bør der gennemføres regelmæssige laboratorietest af de organoleptiske egenskaber (smag og duft) og de fysisk-kemiske parametre som f.eks. alkoholindholdet og sukkerindholdet, som kan ændre sig under alkoholgæringsprocessen.

Trin 6:

Under lagringen bør der gennemføres regelmæssige kontroller af produktets basale organoleptiske egenskaber og de fysisk-kemiske indikatorer som alkoholindholdet, det samlede sukkerindhold, det samlede syreindhold og det flygtige syreindhold.

Trin 8:

Inden produktet hældes på flaske, udføres de kontroller af de forskellige fysisk-kemiske og organoleptiske parametre, der er angivet i 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GTS

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»TRÓJNIAK«

»TRÓJNIAK«

EF-nr.: PL-TSG-007-0033 — 6.9.2005

EF-nr.: PL-TSG-007-0033 — 6.9.2005

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresse:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Produktspecifikationer

Produktspecifikationer

3.1.   Navn, som skal registreres

Navn, som skal registreres

»Trójniak«

Ved markedsføringen af produktet kan etiketten indeholde følgende oplysninger: »miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją« (mjød fremstillet efter en gammel polsk tradition). Denne oplysning bør oversættes til de øvrige officielle sprog.

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☒ | Navnet er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet. |

—

☒

Navnet er specifikt i sig selv

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet.

Navnet »trójniak« stammer fra tallet »3« (PL: »trzy«) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for »trójniak« — idet forholdet mellem honning og vand i mjødurten er én del honning til to dele vand. Navnet betegner derfor produktets specificitet. Eftersom udtrykket »trójniak« er et ord, der alene benyttes til at betegne en bestemt type mjød, bør navnet også betragtes som en specificitet i sig selv.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

»Trójniak« er en mjød, en klar drikkevare gæret på mjødurt, som er kendetegnet ved sin karakteristiske honningaroma og smag af den benyttede råvare.

»Trójniaks« smag kan være beriget af smagen af de krydderier, der benyttes. »Trójniaks« farve spænder fra gylden til mørk ravgul og afhænger af, hvilken type honning der benyttes til fremstillingen.

De fysisk-kemiske indikatorer, der er typiske for »trójniakmjød«, er:

| — | alkoholindhold: 12-15 % vol. |
| --- | --- |

—

alkoholindhold: 12-15 % vol.

| — | reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l

| — | samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l

| — | flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l |
| --- | --- |

—

flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l

| — | samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 323 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 323 g

| — | ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:






  — | 20 g/l |
| --- | --- | --- |

—

ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:

—

20 g/l

| — | 25 g/l, når der er tale om frugtmjød |
| --- | --- |

—

25 g/l, når der er tale om frugtmjød

| — | aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød. |
| --- | --- |

—

aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød.

Det er forbudt at benytte konserveringsmidler, stabiliseringsmidler og kunstige farve- og smagsstoffer ved fremstillingen af »trójniak«.

3.6.   Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Råvarer:

Råvarer:

| — | Bihonning med følgende parametre:






  — | vandindhold: højst 20 % (m/m) |
| --- | --- | --- |

—

Bihonning med følgende parametre:

—

vandindhold: højst 20 % (m/m)

| — | indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m) |
| --- | --- |

—

indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m)

| — | saccharose og melezitose i kombination: højst 5 % (m/m) |
| --- | --- |

—

saccharose og melezitose i kombination: højst 5 % (m/m)

| — | samlet syreindhold — 1 mol/l NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold — 1 mol/l NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml

| — | indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning. |
| --- | --- |

—

indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning.

| — | Højtvirkende mjødgær, der er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt. |
| --- | --- |

—

Højtvirkende mjødgær, der er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt.

| — | Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær. |
| --- | --- |

—

Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær.

| — | Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt. |
| --- | --- |

—

Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

Trin 1

Kogning af mjødurten bestående af én del honning og to dele vand (eller vand blandet med frugtjuice), hvori der kan tilsættes krydderurter eller krydderier, ved en temperatur på 95-105 °C. Når der er tale om frugtmjød, udskiftes mindst 30 % af vandet med frugtjuice.

Streng overholdelse af forholdet mellem vand og honning og opnåelse af den krævede ekstraktkoncentration i en kedel monteret med dampkappe. Denne brygningsmetode forhindrer, at sukkeret karamelliserer.

Trin 2

Nedkøling af urten til 20-22 °C, som er den optimale temperatur for gæring. Urten skal nedkøles på produktionsdagen, og nedkølingstiden afhænger af køleaggregatets effektivitet. Nedkølingen garanterer urtens mikrobiologiske sikkerhed.

Trin 3

Tilsætning af en gæropløsning til urten i en gæringsbeholder.

Trin 4

| A. | Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt. |
| --- | --- |

A.

Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt.

| B. | Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås. |
| --- | --- |

B.

Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås.

Trin 5

Omstikning af den gærede urt.

Efter opnåelse af et alkoholindhold på mindst 12 % vol. bør der foretages omstikning inden lagring. Derved garanteres det, at mjøden har de rette fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Efterlades den gærede urt på bærmen efter den langsomme gæringsperiode, vil dette påvirke de organoleptiske egenskaber i uheldig retning på grund af selvopløsning af gæren.

Trin 6

Lagring og klaring — dette gentages, idet det er nødvendigt for at forhindre uønskede processer i at finde sted i bærmen (selvopløsning af gæren). Under lagringen er det muligt at foretage operationer som pasteurisering og filtrering. Denne fase er altafgørende for at sikre, at produktet har de rette organoleptiske egenskaber.

Minimumslagringstiden for »trójniak« er et år.

Trin 7

Smagsjustering (sammensætning) — denne fase drejer sig om at fremstille et slutprodukt, der har de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber, der kendetegner »trójniak« som anført i punkt 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren. For at sikre, at de krævede indikatorer opnås, kan de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber korrigeres ved at:

| — | tilsætte honning for gøre mjøden sødere |
| --- | --- |

—

tilsætte honning for gøre mjøden sødere

| — | tilsætte urter og krydderier. |
| --- | --- |

—

tilsætte urter og krydderier.

Formålet med dette trin er at opnå et produkt med den karakteristiske »trójniak«-bouquet.

Trin 8

Omhældning i beholdere ved en temperatur på 55-60 °C. Det anbefales, at »trójniak« præsenteres i traditionelle beholdere som f.eks. glasballoner, keramikbeholdere eller egefade.

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

»Trójniaks« specificitet hidrører fra:

| — | forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem) |
| --- | --- |

—

forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem)

| — | lagringen og modningen |
| --- | --- |

—

lagringen og modningen

| — | dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber.

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem):

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem):

»Trójniaks« specificitet hidrører især fra brugen og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand — én del honning til to dele vand — i mjødurten. Dette forhold er den afgørende faktor i alle de efterfølgende faser af fremstillingen af »trójniak«, som giver den dens unikke egenskaber.

Lagringen og modningen:

Lagringen og modningen:

Ifølge den traditionelle gamle polske opskrift er produktets karakter betinget af, at det lagres og modnes i et bestemt tidsrum. For »trójniaks« vedkommende er dette tidsrum på mindst et år.

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

Behørig overholdelse af alle faser af fremstillingen i specifikationen sikrer, at der opnås et produkt med en helt særlig smag og aroma. »Trójniaks« unikke smag og duft er resultatet af et passende sukker- og alkoholindhold:

| — | reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l

| — | samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 323 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold baseret på den faktiske alkoholkoncentration (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 323 g

| — | alkoholindhold: 12-15 % vol. |
| --- | --- |

—

alkoholindhold: 12-15 % vol.

På grund af det nøje definerede forhold mellem de ingredienser, der anvendes til fremstillingen, har »trójniak« en typisk viskos og letflydende konsistens, som adskiller den fra andre typer mjød.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Traditionel produktionsmetode:

Traditionel produktionsmetode:

Mjødfremstillingen i Polen er en mere end 1000 år gammel tradition, som er kendetegnet ved stor variation. Udviklingen og forbedringen af produktionsmetoden igennem århundreder har frembragt mange forskellige typer mjød. Mjødfremstillingens historie går helt tilbage til staten Polens oprindelse. I 966 skrev den spanske diplomat, købmand og rejsende, Ibrahim ibn Yaqub: »Ud over mad, kød og jord til pløjning flyder Mieszko I's land med mjød, som er navnet på de slaviske vine og berusende drikke« (Mieszko I var Polens første historiske konge). Krøniken skrevet af Gallus Anonymus, som nedskrev Polens historie ved århundredeskriftet mellem det 11. og det 12. århundrede, indeholder også talrige beskrivelser af fremstillingen af mjød.

Polens nationale episke digt »Pan Tadeusz« af Adam Mickiewicz, som fortæller om adelen mellem 1811 og 1812, indeholder ikke så få oplysninger om fremstillingen og forbruget af mjød og de forskellige typer mjød. Omtaler af mjød findes også i Tomasz Zans (1796-1855) digte og i Henryk Sienkiewiczs trilogi, der beskriver begivenheder i Polen i det 17. århundrede (»Ogniem i mieczem«, offentliggjort i 1884, »Potop«, offentliggjort i 1886, og »Pan Wołodyjowski«, offentliggjort i 1887 og 1888).

Kildemateriale om Polens kulinariske traditioner i det 17. og det 18. århundrede indeholder ikke blot generelle henvisninger til mjød, men også henvisninger til forskellige typer mjød. Alt efter produktionsmetoden blev de betegnet »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak«. Hvert af disse navne betegner en bestemt type mjød fremstillet på basis af et forskelligt forhold mellem honning og vand eller juice og forskellige lagringstider. Teknikken til fremstilling af »trójniak« har med mindre ændringer været benyttet i århundreder.

Traditionel sammensætning:

Traditionel sammensætning:

Den traditionelle inddeling af mjød i »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak« har eksisteret i Polen i århundreder og findes stadig i forbrugernes bevidsthed den dag i dag. Efter Anden Verdenskrig blev der gjort forsøg på at regulere den traditionelle inddeling af mjød i fire kategorier. Denne inddeling blev til sidst stadfæstet i polsk ret i 1948 ved loven om fremstilling af vine, vinmost og mjød og handel med sådanne produkter (Republikken Polens officielle tidende af 18. november 1948). Loven indeholder regler om fremstilling af mjød med angivelse af forholdet mellem honning og vand og de teknologiske krav. Forholdet mellem vand og honning til »trójniak« opgives på følgende måde: »Kun mjød fremstillet af én del bihonning og to dele vand må betegnes »trójniak«.«

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Den obligatoriske kontrol omfatter:

| — | overholdelse af det fastlagte forhold mellem ingredienserne i mjødurten |
| --- | --- |

—

overholdelse af det fastlagte forhold mellem ingredienserne i mjødurten

| — | overholdelse af lagringens varighed |
| --- | --- |

—

overholdelse af lagringens varighed

| — | de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed) |
| --- | --- |

—

de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed)

| — | de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen. |
| --- | --- |

—

de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen.

Den obligatoriske kontrol foretages mindst en gang om året.

Det anbefales, at der også udføres kontroller i de nedenfor anførte produktionsfaser. Kontrollerne i de nedenfor anførte produktionsfaser er ikke obligatoriske, men tilrådes, fordi de bidrager til at eliminere eventuelle fejl i de forskellige produktionsfaser:

Trin 4:

Under gæringsprocessen bør der gennemføres regelmæssige laboratorietest af de organoleptiske egenskaber (smag og duft) og de fysisk-kemiske parametre som f.eks. alkoholindholdet og sukkerindholdet, som kan ændre sig under alkoholgæringsprocessen.

Trin 6:

Under lagringen bør der gennemføres regelmæssige kontroller af produktets basale organoleptiske egenskaber og de fysisk-kemiske indikatorer som alkoholindholdet, det samlede sukkerindhold, det samlede syreindhold og indholdet af flygtige syrer.

Trin 8:

Inden produktet hældes på flaske, udføres de kontroller af de forskellige fysisk-kemiske og organoleptiske parametre, der er angivet i 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i dens helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GTS

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»CZWÓRNIAK«

»CZWÓRNIAK«

EF-nr.: PL-TSG-007-0035 — 6.9.2006

EF-nr.: PL-TSG-007-0035 — 6.9.2006

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Adresse:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228282721

E-mail:

krwim@sitspoz.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Produktspecifikation

Produktspecifikation

3.1.   Navn, som skal registreres

Navn, som skal registreres

»Czwórniak«

Ved markedsføringen af produktet kan etiketten indeholder følgende oplysninger: »miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją« (mjød fremstillet efter en gammel polsk tradition). Denne oplysning bør oversættes til de øvrige officielle sprog.

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☒ | Navnet er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet |

—

☒

Navnet er specifikt i sig selv

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Navnet »czwórniak« stammer fra tallet »4« (PL: »cztery«) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for »czwórniak« — idet forholdet mellem honning og vand i mjødurten er én del honning til tre dele vand. Navnet betegner derfor produktets specificitet. Eftersom udtrykket »czwórniak« er et ord, der alene benyttes til at betegne en bestemt type mjød, bør navnet også betragtes som værende specifikt i sig selv.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.8 — Andre produkter i bilag I

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

»Czwórniak« er en mjød, en klar drikkevare gæret på mjødurt, som er kendetegnet ved sin karakteristiske honningaroma og smag af den benyttede råvare.

»Czwórniaks« smag kan være beriget af smagen af de krydderier, der benyttes. »Czwórniaks« farve spænder fra gylden til mørk ravgul og afhænger af, hvilken type honning der benyttes til fremstillingen.

De fysisk-kemiske indikatorer, der er typiske for »czwórniakmjød«, er:

| — | alkoholindhold: 9-12 % vol. |
| --- | --- |

—

alkoholindhold: 9-12 % vol.

| — | reducerende sukker efter invertering: 35-90 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 35-90 g/l

| — | samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold, udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l

| — | flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l |
| --- | --- |

—

flygtige syrer, udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l

| — | samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (% vol.) multipliceret med 18: mindst 240 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (% vol.) multipliceret med 18: mindst 240 g

| — | ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:






  — | 15 g/l |
| --- | --- | --- |

—

ikke-sukkerholdigt ekstrakt: ikke under:

—

15 g/l

| — | 20 g/l, når der er tale om frugtmjød |
| --- | --- |

—

20 g/l, når der er tale om frugtmjød

| — | aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød. |
| --- | --- |

—

aske: mindst 1,3 g/l, når der er tale om frugtmjød.

Det er forbudt at benytte konserveringsmidler, stabiliseringsmidler og kunstige farve- og smagsstoffer ved fremstillingen af »czwórniak«.

3.6.   Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Beskrivelse af fremstillingsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet under punkt 3.1 anvendes på

Råvarer:

Råvarer:

| — | Bihonning med følgende parametre:






  — | vandindhold: højst 20 % (m/m) |
| --- | --- | --- |

—

Bihonning med følgende parametre:

—

vandindhold: højst 20 % (m/m)

| — | indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m) |
| --- | --- |

—

indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m)

| — | kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m) |
| --- | --- |

—

kombineret indhold af saccharose og melezitose: højst 5 % (m/m)

| — | samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml |
| --- | --- |

—

samlet syreindhold — 1 mol/1 NaOH opløsning pr. 100 g honning: inden for intervallet 1-5 ml

| — | indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning. |
| --- | --- |

—

indhold af 5-hydroxy-methyl-furfurol (HMF): højst 4,0 mg pr. 100 g honning.

| — | Højtvirkende mjødgær, som er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt. |
| --- | --- |

—

Højtvirkende mjødgær, som er egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt.

| — | Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær. |
| --- | --- |

—

Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær.

| — | Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt. |
| --- | --- |

—

Naturlige frugtjuicer eller frisk frugt.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

Trin 1

Kogning af mjødurten ved en temperatur på 95-105 °C. Det krævede forhold mellem honning og vand for »czwórniak« er én del honning og tre dele vand (eller vand blandet med frugtjuice), hvori der kan tilsættes krydderurter eller krydderier. Når der er tale om frugtmjød, udskiftes mindst 30 % af vandet med frugtjuice.

Streng overholdelse af forholdet mellem vand og honning og opnåelse af den krævede ekstrakt i en kedel monteret med dampkappe. Denne brygningsmetode forhindrer, at sukkeret karamelliserer.

Trin 2

Nedkøling af urten til 20-22 °C, som er den optimale temperatur for gæring. Urten skal nedkøles på produktionsdagen, og nedkølingstiden afhænger af køleaggregatets effektivitet. Nedkølingen garanterer urtens mikrobiologiske sikkerhed.

Trin 3

Tilsætning af en gæropløsning til urten i en gæringsbeholder.

Trin 4

| A. | Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt. |
| --- | --- |

A.

Voldsom gæring — 6-10 dage. Ved at holde temperaturen på højst 28 °C sikres det, at gæringsprocessen forløber planmæssigt.

| B. | Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås. |
| --- | --- |

B.

Langsom gæring — 3-6 uger. Denne gæringsperiode sikrer, at de rette fysisk-kemiske parametre opnås.

Trin 5

Omstikning af den gærede urt.

Efter opnåelse af et alkoholindhold på mindst 9 % vol. bør der foretages omstikning inden lagring. Derved garanteres det, at »czwórniak« har de rette fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Efterlades den gærede urt på bærmen efter den langsomme gæringsperiode, vil dette påvirke de organoleptiske egenskaber i uheldig retning på grund af selvopløsning af gæren.

Trin 6

Lagring og klaring — dette gentages, idet det er nødvendigt for at forhindre uønskede processer i at finde sted i bærmen (selvopløsning af gæren). Under lagringen er det muligt at foretage operationer som pasteurisering og filtrering.

Denne fase er altafgørende for at sikre, at produktet har de rette organoleptiske egenskaber.

Minimumslagringstiden for »czwórniak« er ni måneder.

Trin 7

Smagsjustering (sammensætning) — denne fase drejer sig om at fremstille et slutprodukt, der har de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber, der kendetegner »czwórniak« som anført i punkt 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren. For at sikre, at de krævede parametre opnås, kan de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber korrigeres ved at:

| — | tilsætte honning for give mjøden større sødme |
| --- | --- |

—

tilsætte honning for give mjøden større sødme

| — | tilsætte urter og krydderier. |
| --- | --- |

—

tilsætte urter og krydderier.

Formålet med dette trin er at opnå et produkt med den karakteristiske »czwórniak«-bouquet.

Trin 8

Omhældning i beholdere ved en temperatur på 55-60 °C. Det anbefales, at »czwórniak« præsenteres i traditionelle beholdere som f.eks. glasballoner, keramiskbeholdere eller egefade.

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

»Czwórniaks« specificitet hidrører fra:

| — | forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem) |
| --- | --- |

—

forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forholdet mellem dem)

| — | lagringen og modningen |
| --- | --- |

—

lagringen og modningen

| — | dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

dens fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber.

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forhold):

Forberedelsen af urten (råvarernes sammensætning og forhold):

»Czwórniaks« specificitet hidrører især fra brugen og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand — én del honning til tre dele vand — i mjødurten. Dette forhold er den afgørende faktor i alle de efterfølgende faser af fremstillingen af »czwórniak«, som giver den dens unikke egenskaber.

Lagringen og modningen:

Lagringen og modningen:

Ifølge den traditionelle gamle polske opskrift er produktets karakter betinget af, at det lagres og modnes i et bestemt tidsrum. For »czwórniaks« vedkommende er dette tidsrum på mindst ni måneder.

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

De fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

Overholdelsen af alle faser af fremstillingen i specifikationen sikrer, at der opnås et produkt med en helt særlig smag og aroma. »Czwórniaks« unikke smag og duft er resultatet af et passende sukker- og alkoholindhold:

| — | reducerende sukker efter invertering: 35-90 g/l |
| --- | --- |

—

reducerende sukker efter invertering: 35-90 g/l

| — | samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 240 g |
| --- | --- |

—

samlet sukkerindhold (g) plus faktisk alkoholindhold (i % vol.) multipliceret med 18: mindst 240 g

| — | alkoholindhold: 9-12 % vol. |
| --- | --- |

—

alkoholindhold: 9-12 % vol.

På grund af det nøje definerede forhold mellem ingredienserne i dens fremstilling har »czwórniak« en typisk viskos og letflydende konsistens, som adskiller den fra andre typer mjød.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Traditionel produktionsmetode:

Traditionel produktionsmetode:

Mjødfremstillingen i Polen er en tradition, som er mere end 1000 år gammel og er kendetegnet ved stor variation. Udviklingen og forbedringen af produktionsmetoden igennem århundreder har frembragt mange forskellige typer mjød. Mjødfremstillingens historie går helt tilbage til staten Polens oprindelse. I 966 skrev den spanske diplomat, købmand og rejsende, Ibrahim ibn Yaqub: »Ud over mad, kød og jord til pløjning flyder Mieszko I's land med mjød, som er navnet på de slaviske vine og berusende drikke« (Mieszko I var Polens første historiske konge). Krøniken skrevet af Gallus Anonymus, som nedskrev Polens historie ved århundredeskriftet mellem det 11. og 12 århundrede, indeholder også talrige beskrivelser af fremstillingen af mjød.

Polens nationale episke digt »Pan Tadeusz« af Adam Mickiewicz, som fortæller om adelen mellem 1811 og 1812, indeholder ikke så få oplysninger om fremstillingen og forbruget af mjød og de forskellige typer mjød. Omtaler af mjød findes også i Tomasz Zans (1796-1855) digte og i Henryk Sienkiewiczs trilogi, der beskriver begivenheder i Polen i det 17. århundrede (»Ogniem i mieczem«, offentliggjort i 1884, »Potop«, offentliggjort i 1886, og »Pan Wołodyjowski«, offentliggjort i 1887 og 1888).

Kildemateriale om Polens kulinariske traditioner i det 17. og 18. århundrede indeholder ikke blot generelle henvisninger til mjød, men også henvisninger til forskellige typer mjød. Alt efter produktionsmetoden blev de betegnet »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak«. Hvert af disse navne betegner en bestemt type mjød fremstillet på basis af et forskelligt forhold mellem honning og vand eller juice og forskellige lagringstider. Teknikken til fremstilling af »czwórniak« har med mindre ændringer været benyttet i århundreder.

Traditionel sammensætning:

Traditionel sammensætning:

Den traditionelle inddeling af mjød i »półtorak«, »dwójniak«, »trójniak« og »czwórniak« har eksisteret i Polen i århundreder og findes stadig i forbrugernes bevidsthed den dag i dag. Efter Anden Verdenskrig blev der gjort forsøg på at regulere den traditionelle inddeling af mjød i fire kategorier. Denne inddeling blev til sidst stadfæstet i polsk ret i 1948 ved loven om fremstilling af vine, vinmost og mjød og handel med sådanne produkter (Republikken Polens officielle tidende af 18. november 1948). Loven indeholder regler om fremstilling af mjød med angivelse af forholdet mellem honning og vand og de teknologiske krav. Forholdet mellem vand og honning til »czwórniak« opgives på følgende måde: »Kun mjød fremstillet af én del bihonning og tre dele vand må betegnes »czwórniak«.«

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Den obligatoriske kontrol omfatter:

| — | overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten |
| --- | --- |

—

overholdelse af det etablerede forhold mellem ingredienserne i mjødurten

| — | overholdelse af lagringens varighed |
| --- | --- |

—

overholdelse af lagringens varighed

| — | de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed) |
| --- | --- |

—

de organoleptiske egenskaber i slutproduktet (smag, duft, farve, klarhed)

| — | de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen. |
| --- | --- |

—

de fysisk-kemiske indikatorer i slutproduktet: alkoholindhold, samlet sukkerindhold, reducerende sukker efter invertering, samlet syreindhold, flygtigt syreindhold, ikke-sukkerholdigt ekstrakt og aske, når der er tale om frugtmjød — værdierne skal opfylde de værdier, der er angivet i punkt 3.5 i specifikationen.

Den obligatoriske kontrol foretages mindst en gang om året.

Det anbefales, at der også udføres kontroller i de nedenfor anførte produktionsfaser. Kontrollerne i de nedenfor anførte produktionsfaser er ikke obligatoriske, men tilrådes, fordi de bidrager til at eliminere eventuelle fejl i de forskellige produktionsfaser:

Trin 4:

Under gæringsprocessen bør der gennemføres regelmæssige laboratorietest af de organoleptiske egenskaber (smag og duft) og de fysisk-kemiske parametre som f.eks. alkoholindholdet og sukkerindholdet, som kan ændre sig under alkoholgæringsprocessen.

Trin 6:

Under lagringen bør der gennemføres regelmæssige kontroller af produktets basale organoleptiske egenskaber og de fysisk-kemiske indikatorer som alkoholindholdet, det samlede sukkerindhold, det samlede syreindhold og det flygtige syreindhold.

Trin 8:

Inden produktet hældes på flaske, udføres de kontroller af de forskellige fysisk-kemiske og organoleptiske parametre, der er angivet i 3.5 — Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen:

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232900

Fax

+48 226232998

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»KIEŁBASA JAŁOWCOWA«

»KIEŁBASA JAŁOWCOWA«

EF-nr.: PL-TSG-007-0047 — 5.12.2006

EF-nr.: PL-TSG-007-0047 — 5.12.2006

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Związek »Polskie Mięso« (den polske kødindustris brancheorganisation) |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Związek »Polskie Mięso« (den polske kødindustris brancheorganisation)

Adresse:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Varespecifikation

Varespecifikation

3.1.   Navn(e), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Navn(e), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

»Kiełbasa jałowcowa«

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☐ | Navnet er specifikt i sig selv. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet. |

—

☐

Navnet er specifikt i sig selv.

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet.

Navnet »kiełbasa jałowcowa« (»enebærpølse«) udtrykker det særegne ved produktet, som primært ligger i dets uforvekslelige smag og aroma. Den særlige karakter kommer af, at der i produktionsprocessen bruges enebær, som hakkes fint lige før de tilsættes kødet, og at der bruges enebærgrene til røgningen.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt. |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt.

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt.

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.2 — Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1. henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1. henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Kiełbasa jałowcowa er en kransformet pølse med en regelmæssigt rynket overflade. Den er rund og uden dybe, langsgående riller. Den kransformede pølse findes i to størrelser:

| — | lille, i naturtarm med en diameter på mere end 32 mm og en vægt på cirka 0,5 kg |
| --- | --- |

—

lille, i naturtarm med en diameter på mere end 32 mm og en vægt på cirka 0,5 kg

| — | stor, i proteintarm med en diameter på 36 mm og en vægt på cirka 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

stor, i proteintarm med en diameter på 36 mm og en vægt på cirka 0,8 kg.

Kiełbasa jałowcowa-pølsen er ensartet mørkebrun på hele overfladen, som det er typisk for kraftigt røgede pølser.

Konsistens og taktil karakter: en tør, regelmæssigt rynket overflade, der samtidig føles glat; pølseskindet smyger sig tæt op ad fyldet.

Pølsens fine smag og sprøde skind skyldes de omhyggeligt udvalgte råvarer og krydderier (især enebærrene) og den naturlige røgning.

Kemisk sammensætning:

| — | mindst 15 % protein |
| --- | --- |

—

mindst 15 % protein

| — | højst 60 % vand |
| --- | --- |

—

højst 60 % vand

| — | højst 35 % fedt |
| --- | --- |

—

højst 35 % fedt

| — | højst 3,5 % salt |
| --- | --- |

—

højst 3,5 % salt

| — | højst 0,0125 % nitrat(III) og nitrat(V) udtrykt som NaNO2. |
| --- | --- |

—

højst 0,0125 % nitrat(III) og nitrat(V) udtrykt som NaNO2.

2

Denne kemiske sammensætning sikrer produktets traditionelle kvalitet. Udbyttet i form af slutprodukt er på 75 % (+/-3 %) i forhold til det kød, der bruges som råvare.

3.6.   Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1. henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1. henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Ingredienser:

Ingredienser:

Kød (100 kg råvare)

| — | 20 kg svinekød i klasse I med et fedtindhold på op til 15 %. |
| --- | --- |

—

20 kg svinekød i klasse I med et fedtindhold på op til 15 %.

| — | 50 kg svinekød i klasse IIA med et fedtindhold på op til 20 %. |
| --- | --- |

—

50 kg svinekød i klasse IIA med et fedtindhold på op til 20 %.

| — | 20 kg svinekød i klasse III med et fedtindhold på op til 25 %. |
| --- | --- |

—

20 kg svinekød i klasse III med et fedtindhold på op til 25 %.

| — | 10 kg små, hårde fedtstykker. |
| --- | --- |

—

10 kg små, hårde fedtstykker.

Det er tilladt at erstatte op til 50 % af svinekødet i klasse IIA eller klasse III med oksekød.

Krydderier (per 100 kg kød):

| — | 0,17 kg sort peber |
| --- | --- |

—

0,17 kg sort peber

| — | 0,12 kg enebær |
| --- | --- |

—

0,12 kg enebær

| — | 0,20 kg sukker |
| --- | --- |

—

0,20 kg sukker

Andet:

| — | Cirka 2 kg saltlageblanding (blanding af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2)). |
| --- | --- |

—

Cirka 2 kg saltlageblanding (blanding af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2)).

2

Fodring af svin til fremstilling af kiełbasa jałowcowa:

Fodring af svin til fremstilling af kiełbasa jałowcowa:

Fodringen sigter mod opdræt af fede og kødfulde svin. Målet er at producere svin med en kropsvægt på op til 120 kg og en forhøjet fedtmarmorering af muskelvævet på over 3 %.

| — | Der bruges langsomt voksende svineracer i opfedningen, som gør det muligt at opnå den ønskede andel af fedt i muskelvævet ved en bestemt fodring. De racer, der anvendes, har ikke noget RN-gen, og RYR-1T-genet forekommer i maksimalt 20 % af populationen. |
| --- | --- |

—

Der bruges langsomt voksende svineracer i opfedningen, som gør det muligt at opnå den ønskede andel af fedt i muskelvævet ved en bestemt fodring. De racer, der anvendes, har ikke noget RN-gen, og RYR-1T-genet forekommer i maksimalt 20 % af populationen.

| — | Opfedningen bør foregå i tre faser: fase 1 indtil ca. 60 kg, fase 2 indtil ca. 90 kg og fase 3 indtil ca. 120 kg. |
| --- | --- |

—

Opfedningen bør foregå i tre faser: fase 1 indtil ca. 60 kg, fase 2 indtil ca. 90 kg og fase 3 indtil ca. 120 kg.

| — | Op til en kropsvægt på 90 kg opfedes dyrene med to typer af foderblandinger. Disse foderblandinger (rationer) indeholder:






  — | energikomponenter: kornskrå af hvede, byg, rug, havre, triticale eller majs; majsskrå og skrå af sorter af nøgen havre udgør op til 30 % af foderblandingen |
| --- | --- | --- |

—

Op til en kropsvægt på 90 kg opfedes dyrene med to typer af foderblandinger. Disse foderblandinger (rationer) indeholder:

—

energikomponenter: kornskrå af hvede, byg, rug, havre, triticale eller majs; majsskrå og skrå af sorter af nøgen havre udgør op til 30 % af foderblandingen

| — | proteinkomponenter: lupiner, agerbønne- og ærtefodermel, soja- og rapsskrå, rapskage, fodergær eller tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

proteinkomponenter: lupiner, agerbønne- og ærtefodermel, soja- og rapsskrå, rapskage, fodergær eller tørret grøntfoder.

| — | Foderblandingerne (rationerne) for dyr på 90 til 120 kg indeholder:






  — | energikomponenter: kornskrå af hvede, byg, rug, og triticale; der må ikke bruges kornskrå af majs eller af sorter af nøgen havre i disse foderblandinger (rationer) |
| --- | --- | --- |

—

Foderblandingerne (rationerne) for dyr på 90 til 120 kg indeholder:

—

energikomponenter: kornskrå af hvede, byg, rug, og triticale; der må ikke bruges kornskrå af majs eller af sorter af nøgen havre i disse foderblandinger (rationer)

| — | proteinkomponenter: fodermel af bælgfrugter (lupiner, agerbønner, ærter) sojaskrå, rapskager eller rapsskrå og tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

proteinkomponenter: fodermel af bælgfrugter (lupiner, agerbønner, ærter) sojaskrå, rapskager eller rapsskrå og tørret grøntfoder.

| — | På intet tidspunkt under opfedningen må der bruges planteolie, foder af animalsk oprindelse, f.eks. mælkepulver, tørret valle eller fiskemel, i foderblandinger eller rationer. |
| --- | --- |

—

På intet tidspunkt under opfedningen må der bruges planteolie, foder af animalsk oprindelse, f.eks. mælkepulver, tørret valle eller fiskemel, i foderblandinger eller rationer.

| — | Foderblandingerne indeholder i alle faser af opfedningen 12-13 MJ metabolisk energi per kg. Proteinindholdet i blandingerne bør ligge omkring 16-18 % under opfedningens fase 1, 15-16 % i fase 2 og cirka 14 % i fase 3. |
| --- | --- |

—

Foderblandingerne indeholder i alle faser af opfedningen 12-13 MJ metabolisk energi per kg. Proteinindholdet i blandingerne bør ligge omkring 16-18 % under opfedningens fase 1, 15-16 % i fase 2 og cirka 14 % i fase 3.

| — | Rationerne til fedesvinene kan bestå af kraftfoderblandinger alene eller af kraftfoderblandinger og volumenfoder (kartofler og grøntfoder). |
| --- | --- |

—

Rationerne til fedesvinene kan bestå af kraftfoderblandinger alene eller af kraftfoderblandinger og volumenfoder (kartofler og grøntfoder).

Trin i fremstillingen af kiełbasa jałowcowa:

Trin i fremstillingen af kiełbasa jałowcowa:

| Trin 1 | — | Første opskæring af alle kødingredienserne. Alle kødstykker skal have cirka samme størrelse (5 cm i diameter). |
| --- | --- | --- |
| Trin 2 | — | Traditionel saltning (tørsaltning) i cirka 48 timer ved påføring af en saltblanding. |
| Trin 3 | — | Mekanisk forarbejdning: Klasse I-kødet hakkes til stykker på cirka 20 mm, klasse IIA-kødet til cirka 8 mm og klasse III-kødet til cirka 3 mm, og derefter hakkes det hele sammen under tilsætning af cirka 5 kg is. |
| Trin 4 | — | Alle kødingredienserne blandes sammen med krydderierne: sort peber, sukker og friskmalede enebær. |
| Trin 5 | — | Indholdet proppes i naturlige svinetarme på over 32 mm i diameter eller proteintarme på 36 mm, som afbindes og opkvejles i ringe. De to slags tarme giver pølser i to størrelser:






  — | mindre pølser i en tynd svinetarm med en vægt på 0,5 kg |

Trin 1

—

Første opskæring af alle kødingredienserne. Alle kødstykker skal have cirka samme størrelse (5 cm i diameter).

Trin 2

—

Traditionel saltning (tørsaltning) i cirka 48 timer ved påføring af en saltblanding.

Trin 3

—

Mekanisk forarbejdning: Klasse I-kødet hakkes til stykker på cirka 20 mm, klasse IIA-kødet til cirka 8 mm og klasse III-kødet til cirka 3 mm, og derefter hakkes det hele sammen under tilsætning af cirka 5 kg is.

Trin 4

—

Alle kødingredienserne blandes sammen med krydderierne: sort peber, sukker og friskmalede enebær.

Trin 5

—

Indholdet proppes i naturlige svinetarme på over 32 mm i diameter eller proteintarme på 36 mm, som afbindes og opkvejles i ringe. De to slags tarme giver pølser i to størrelser:

—

mindre pølser i en tynd svinetarm med en vægt på 0,5 kg

| — | større pølser i proteintarm med en vægt på 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

større pølser i proteintarm med en vægt på 0,8 kg.

Trin 6

—

Pølserne hænges til hvile i 2 timer ved en temperatur på højst 30 °C. Derved indledes tørringen af overfladen, og pølsens indhold »sætter sig«.

Trin 7

—

Tørring af overfladen fulgt af varmrøgning (i cirka 120 minutter) til den ønskede farve er nået; derpå opvarmning i ovn til den indvendige temperatur er nået op på mindst 70 °C.

Trin 8

—

Afkøling i 24 timer.

Trin 9

—

Koldrøgning med bøgetræsspåner og enebærgrene (i cirka 120 minutter) fulgt af tørring i 3-5 dage ved en temperatur på 14-18 °C til der er nået et udbytte på 75 % (+/-3 %).

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Kiełbasa jałowcowa får sin særlige karakter fra følgende egenskaber, der er typiske for produktet:

| — | kødets bløde konsistens og særlige karakter |
| --- | --- |

—

kødets bløde konsistens og særlige karakter

| — | den usædvanlig gode smag og duft |
| --- | --- |

—

den usædvanlig gode smag og duft

| — | den ensartede form. |
| --- | --- |

—

den ensartede form.

Kødets bløde og saftige konsistens og særlige karakter:

Kødets bløde og saftige konsistens og særlige karakter:

Den ingrediens, der er afgørende for kiełbasa jałowcowa-pølsens særlige karakter, er svinekødet, der kommer fra langsomtvoksende svineracer, der opfedes til en kropsvægt på cirka 120 kg og har de under punkt 3.6 anførte genetiske egenskaber. Ved at følge anvisningerne opnår man en fedtmarmorering af muskelvævet på over 3 %, og dermed sikres kødet de smagsmæssige og teknologiske egenskaber, som er afgørende for fremstillingen af kiełbasa jałowcowa. Denne råvare og overholdelsen af den traditionelle produktionsmetode — særlig med hensyn til hakningen, saltningen og røgningen — gør kiełbasa jałowcowa-pølsen usædvanlig blød og saftig.

Den særlig gode smag og duft:

Den særlig gode smag og duft:

Det særlige ved kiełbasa jałowcowa ligger først og fremmest i den enestående smag og duft, der man opnår ved at bruge bærkogler af enebær (Juniperus) i fremstillingen. Pølsens karakteristiske smag og aroma fremhæves yderligere, ved at bærkoglerne først males lige inden produktionsprocessen starter, og ved at der bruges eneved til røgningen.

Ensartet form:

Ensartet form:

Kiełbasa jałowcowa-pølsen adskiller sig sidst, men ikke mindst fra andre pølser ved sin form. Den sælges kun i to næsten ens varianter, som forbrugerne derfor let kan genkende. Kiełbasa jałowcowa er en kransformet pølse med en regelmæssigt rynket overflade. Den er rund og uden dybe, langsgående riller.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Traditionelle råvarer:

Traditionelle råvarer:

| 1. | Enebær (Juniperus)
  »Når enebærved brændes, breder der sig en behagelig, aromatisk duft.« Sådan står der i Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (»Den Store Illustrerede Almene Encyklopædi«) fra 1903 om en af de værdifulde egenskaber ved enebærbusken, der i århundreder har været ret almindelig i Polen. Dette leksikon fortæller også, at grene, spåner og bær fra enebærbusken gerne anvendes til røgning af kød (og også kan bruges til røgelse), og at de giver kødvarer en raffineret smag og duft. Dokumenter fra anden halvdel af 1800-tallet viser, at enebær allerede dengang blev brug som tilsætning eller ingrediens i kødretter og -produkter. Encyklopedyja Powszechna (»Den Almene Encyklopædi«, Warszawa 1863) fortæller: »Enebær har en krydret, bittersød smag og en behagelig duft; kendskabet til deres anvendelse som krydderi (...) er vidt udbredt.« En ensartet metode til fremstilling af pølser med anvendelse af enebærkogler og røgning med enebærved etablerede sig i Polen allerede i slutningen af 1940'erne og begyndelsen af 1950'erne. Det fremgår af en artikel i kødbranchens fagblad, Gospodarka Mięsna, 1954, nr. 3: Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku (»regulering af udbuddet af pølser på markedet«). |
| --- | --- |

1.

Enebær (Juniperus)

»Når enebærved brændes, breder der sig en behagelig, aromatisk duft.« Sådan står der i Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana (»Den Store Illustrerede Almene Encyklopædi«) fra 1903 om en af de værdifulde egenskaber ved enebærbusken, der i århundreder har været ret almindelig i Polen. Dette leksikon fortæller også, at grene, spåner og bær fra enebærbusken gerne anvendes til røgning af kød (og også kan bruges til røgelse), og at de giver kødvarer en raffineret smag og duft. Dokumenter fra anden halvdel af 1800-tallet viser, at enebær allerede dengang blev brug som tilsætning eller ingrediens i kødretter og -produkter. Encyklopedyja Powszechna (»Den Almene Encyklopædi«, Warszawa 1863) fortæller: »Enebær har en krydret, bittersød smag og en behagelig duft; kendskabet til deres anvendelse som krydderi (...) er vidt udbredt.« En ensartet metode til fremstilling af pølser med anvendelse af enebærkogler og røgning med enebærved etablerede sig i Polen allerede i slutningen af 1940'erne og begyndelsen af 1950'erne. Det fremgår af en artikel i kødbranchens fagblad, Gospodarka Mięsna, 1954, nr. 3: Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku (»regulering af udbuddet af pølser på markedet«).

| 2. | Svinekød
  Kød fra svin, der holdes specielt med henblik på fremstilling af kiełbasa jałowcowa, skal have over 3 % fedtindhold i muskelvævet. Det er denne marmorering, der giver pølsen den ønskede bløde konsistens og saftighed og dens fortræffelige smag. Brugen af dette kød er afgørende for kvaliteten af slutproduktet og dets særlige karakter og svarer til den traditionelle fremstillingsmåde. |
| --- | --- |

2.

Svinekød

Kød fra svin, der holdes specielt med henblik på fremstilling af kiełbasa jałowcowa, skal have over 3 % fedtindhold i muskelvævet. Det er denne marmorering, der giver pølsen den ønskede bløde konsistens og saftighed og dens fortræffelige smag. Brugen af dette kød er afgørende for kvaliteten af slutproduktet og dets særlige karakter og svarer til den traditionelle fremstillingsmåde.

Traditionel fremstillingsmetode og sammensætning:

Traditionel fremstillingsmetode og sammensætning:

Røgning er en måde at konservere kød på, og i de fleste tilfælde er der blevet brugt enebærved til røgningen. Det fremgår bl.a. af gamle polske håndskrifter som f.eks. optegnelserne fra en ukendt godsforvalter fra 1780'erne med opskrifter på røgede pølser (håndskrift fra Archiwum Główne Akt Dawnych (AGAD) (»centralakriv for historiske dokumenter«) i Warszawa, arkivenhed: »Zbiór z Muzeum Narodowego«, nr. 1249) Hvor populær enebærrøgning var viser følgende beskrivelse af morgenmaden på en herregård fra den polske nationalskjald Adam Mickiewicz' episke digt »Pan Tadeusz« fra 1834: »Alle (kødvarer) af fortræffelig smag, hjemmerøget over enebærild i kaminen«.

Traditionen for at krydre og røge med enebær er blevet plejet i lokale og regionale varianter, der dels adskiller sig ved små forskelle mellem de fremgangsmåder, der anvendes, men sommetider også ved anvendelse af forskellige typer kød. Således fortæller W. Łęg i en artikel om »erfaringerne med kødvareproduktion« (»Z doświadczeń przy produkcji wędlin« i »Gospodarka Mięsna«, 1953, nr. 6) om forsøg med enebærpølse af vildt (hare- og vildsvinekød tilsat svinekød). Disse pølser smagte anderledes, men hovedprincippet i opskriften var det samme overalt (krydring og røgning med ene). En kender af kødbranchen beskrev efter en rejse i Kurpie-området den lokale variant af enebærpølsen på denne måde: »I Myszyniec i Kurpie-området fremstilles der enebærrøget pølse, der også indeholder enebær. Tør med fortræffelig, karakteristisk smag og duft.« (Artikel om »regionale bondekødvarer«: »Wiejskich wędlinach regionalnych« i »Gospodarka Mięsna«, 1950, nr. 7-8).

Efter 1945 indledtes opbygningen af en kødindustri efter planøkonomiske principper med basis i store kødkombinater. For at sikre kødvarernes kvalitet og smag blev produkterne standardiseret, og de traditionelle opskrifter dannede grundlag for tekniske normer. Kiełbasa jałowcowa optræder første gang som produktnavn i regler for fødevarehandel fra 1947-1948. I 1954 blev der udarbejdet en standardopskrift for kiełbasa jałowcowa; den udvikledes senere til 1964-standarden fra kødvareindustriens centralkontor (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Warszawa, 1964), som er grundlaget for denne ansøgning.

Formålet med disse standarder var at sikre den højest mulige kvalitet for kiełbasa jałowcowa. Selvom den standard, der er grundlag for denne ansøgning, ikke længere er bindende, indeholder den stadig de højeste kvalitetskrav til kiełbasa jałowcowa-pølser.

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

For at fastholde den specifikke karakter af kiełbasa jałowcowa skal der navnlig føres kontrol på følgende punkter:

| 1. | Kvaliteten af de råvarer (kød og krydderier), der bruges i produktionen, herunder:






  — | kødets teknologiske egnethed |
| --- | --- | --- |

1.

Kvaliteten af de råvarer (kød og krydderier), der bruges i produktionen, herunder:

—

kødets teknologiske egnethed

| — | opfedningsmetoden |
| --- | --- |

—

opfedningsmetoden

| — | tørsaltningens varighed |
| --- | --- |

—

tørsaltningens varighed

| — | krydderiernes art og mængde. |
| --- | --- |

—

krydderiernes art og mængde.

| 2. | Røgningen af kiełbasa jałowcowa-pølserne:
  Ved kontrollen skal man være opmærksom på følgende:






  — | om den foreskrevne temperatur for traditionel varmrøgning og opvarmningstemperaturen overholdes |
| --- | --- | --- |

2.

Røgningen af kiełbasa jałowcowa-pølserne:

Ved kontrollen skal man være opmærksom på følgende:

—

om den foreskrevne temperatur for traditionel varmrøgning og opvarmningstemperaturen overholdes

| — | om forskrifterne for varighed og temperatur overholdes for den efterfølgende koldrøgning |
| --- | --- |

—

om forskrifterne for varighed og temperatur overholdes for den efterfølgende koldrøgning

| — | om der bruges bøgespåner og enebærgrene til koldrøgningen. |
| --- | --- |

—

om der bruges bøgespåner og enebærgrene til koldrøgningen.

| 3. | Slutproduktets kvalitet:






  — | proteinindhold |
| --- | --- | --- |

3.

Slutproduktets kvalitet:

—

proteinindhold

| — | vandindhold |
| --- | --- |

—

vandindhold

| — | fedtindhold |
| --- | --- |

—

fedtindhold

| — | natriumkloridindhold |
| --- | --- |

—

natriumkloridindhold

| — | indhold af nitrat (III) og nitrat (V) |
| --- | --- |

—

indhold af nitrat (III) og nitrat (V)

| — | smag og duft. |
| --- | --- |

—

smag og duft.

| 4. | Produktets form: |
| --- | --- |

4.

Produktets form:

Kontrolhyppighed:

Kontrolhyppighed:

Ovennævnte produktionstrin skal kontrolleres hver anden måned. Findes alle disse faser i orden, kan kontrolhyppigheden nedsættes til to gange om året.

Konstateres der uregelmæssigheder i et af produktionstrinnene, strammes kontrollen af dette trin (til en gang hver anden måned). På de andre trin kan kontrollen fortsætte med halvårlige mellemrum.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (landbrugs- og fødevarekontrollen) |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (landbrugs- og fødevarekontrollen)

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Offentlig myndighed/organ | ☐ Privat foretagende |
| --- | --- |

☒ Offentlig myndighed/organ

☐ Privat foretagende

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»KIEŁBASA MYŚLIWSKA«

»KIEŁBASA MYŚLIWSKA«

EF-nr.: PL-TSG-0007-0053 — 19.3.2007

EF-nr.: PL-TSG-0007-0053 — 19.3.2007

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Związek »Polskie Mięso« |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Związek »Polskie Mięso«

Adresse:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Varespecifikation

Varespecifikation

3.1.   Navn(e), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Navn(e), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

»Kiełbasa myśliwska«

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☐ | Navnet er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet |

—

☐

Navnet er specifikt i sig selv

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Navnet »kiełbasa myśliwska« udtrykker produktets specificitet. Den specificitet, som kommer til udtryk i produktets navn, er afspejlet i ordets etymologi ved afledning af ordene »myśliwy« (jæger) og »myślistwo« (jagt) og er en beskrivelse af produktets oprindelige formål: denne type røgede kødprodukter anvendtes oprindelig af jægere som spiseklar proviant. Produktets holdbarhed og håndterlighed har gjort det til en ideel del af den proviant, som folk medbringer på vandreture, rejser og længere ophold på steder, hvor det er vanskeligt at få varme måltider. Først i den senere tid er produktet markedsført i en bredere sammenhæng, men dets navn er ikke blevet ændret.

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produkttype:

Produkttype:

Kategori 1.2 — Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

»Kiełbasa myśliwska«-pølsen er kort og mørkebrun med en regelmæssigt rynket overflade (uden fordybninger i længderetningen). Den fremstår som stænger, der er bøjet krumme og normalt er opdelt i »par« (de er ikke adskilt fra hinanden i ombukningpunktet) med en længde på 15 cm og en diameter på mindst 32 mm.

»Kiełbasa myśliwska« har en mørkebrun overflade. I tværsnittet ses mørkerøde stykker af klasse I-svinekød og lyserøde stykker af klasse II-svinekød.

Pølsens overflade føles glat, tør og regelmæssigt rynket.

»Kiełbasa myśliwska« karakteriseres ved smagen af mørnet, saltet, ovnstegt og røget svinekød med tilsatte krydderier.

Foruden dens specifikke smag er pølsen kendetegnet ved sin mørhed.

Kemisk sammensætning:

| — | proteinindhold — ikke under 17,0 % |
| --- | --- |

—

proteinindhold — ikke under 17,0 %

| — | vandindhold — ikke over 55,0 % |
| --- | --- |

—

vandindhold — ikke over 55,0 %

| — | fedtindhold — ikke over 45,0 % |
| --- | --- |

—

fedtindhold — ikke over 45,0 %

| — | saltindhold — ikke over 4,5 % |
| --- | --- |

—

saltindhold — ikke over 4,5 %

| — | indholdet af nitrat (III) og nitrat (V) udtrykt som NaNO2 — ikke over 0,0125 % |
| --- | --- |

—

indholdet af nitrat (III) og nitrat (V) udtrykt som NaNO2 — ikke over 0,0125 %

2

Med de ovennævnte værdier for den kemiske sammensætning sikres produktets traditionelle kvalitet. Udbyttet af færdigvaren skal være under 68 % af den kødmængde, der anvendes som råvare.

3.6.   Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som navnet i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Råvarer:

Råvarer:

Kød (100 kg råvarer)

| — | Klasse I svinekød med et fedtindhold på op til 15 % — 30 kg |
| --- | --- |

—

Klasse I svinekød med et fedtindhold på op til 15 % — 30 kg

| — | Klasse IIA svinekød med et fedtindhold på op til 20 % — 50 kg |
| --- | --- |

—

Klasse IIA svinekød med et fedtindhold på op til 20 % — 50 kg

| — | Klasse III svinekød med et fedtindhold på op til 25 % — 20 kg |
| --- | --- |

—

Klasse III svinekød med et fedtindhold på op til 25 % — 20 kg

Op til 50 % af svinekødet i klasse IIA eller klasse III kan erstattes af klasse III oksekød.

Krydderier (pr. 100 kg kød)

| — | peber — 0,15 kg |
| --- | --- |

—

peber — 0,15 kg

| — | enebær — 0,10 kg |
| --- | --- |

—

enebær — 0,10 kg

| — | frisk hvidløg — 0,10 kg |
| --- | --- |

—

frisk hvidløg — 0,10 kg

| — | sukker — 0,20 kg |
| --- | --- |

—

sukker — 0,20 kg

Andre tilsætningsstoffer:

| — | saltblanding (på grundlag af en blanding af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2)) — ca. 2 kg |
| --- | --- |

—

saltblanding (på grundlag af en blanding af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2)) — ca. 2 kg

2

| — | mix til mørning (med følgende sammensætning: 1 liter 10 % vineddike, 1 liter vand, 1 liter rapsfrø- eller solsikkekerneolie) — 3 liter |
| --- | --- |

—

mix til mørning (med følgende sammensætning: 1 liter 10 % vineddike, 1 liter vand, 1 liter rapsfrø- eller solsikkekerneolie) — 3 liter

Foder til svineproduktion med henblik på fremstilling af »kiełbasa myśliwska«:

Foder til svineproduktion med henblik på fremstilling af »kiełbasa myśliwska«:

Sigtet med fodringen er at producere fedtholdigt kød i forbindelse med opfedningen. Målet er at producere svin med en kropsvægt på op til 120 kg med et relativt højt intramuskulært fedtindhold (mere end 3 %).

| — | Der vælges langsomt voksende racer med henblik på opfedningen, og en hensigtsmæssig opfedning gør det muligt at opnå det ønskede intramuskulære fedtindhold. Racerne, der benyttes til opfedningen, har ikke RN-genet, og RYR 1T-genet forekommer i 20 % af bestanden. |
| --- | --- |

—

Der vælges langsomt voksende racer med henblik på opfedningen, og en hensigtsmæssig opfedning gør det muligt at opnå det ønskede intramuskulære fedtindhold. Racerne, der benyttes til opfedningen, har ikke RN-genet, og RYR 1T-genet forekommer i 20 % af bestanden.

| — | Opfedningen bør udføres i tre faser — fase I op til 60 kg, fase II op til 90 kg og fase III op til 120 kg. |
| --- | --- |

—

Opfedningen bør udføres i tre faser — fase I op til 60 kg, fase II op til 90 kg og fase III op til 120 kg.

| — | Opfedningen af dyr op til 90 kg kropsvægt foretages med to typer foderblandinger. Foderblandingerne (rationerne) indeholder:






  — | som energitilskud: fodermel — hvede, byg, rug, havre, triticale eller majs; majsfodermel og fodermel fra sorter af »nøgen havre« kan udgøre op til 30 % af blandingen |
| --- | --- | --- |

—

Opfedningen af dyr op til 90 kg kropsvægt foretages med to typer foderblandinger. Foderblandingerne (rationerne) indeholder:

—

som energitilskud: fodermel — hvede, byg, rug, havre, triticale eller majs; majsfodermel og fodermel fra sorter af »nøgen havre« kan udgøre op til 30 % af blandingen

| — | som proteintilskud: fodermel fra lupin, hestebønne og ært, sojaskrå, rapsfrøskrå, rapsfrøkage, fodergær eller tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

som proteintilskud: fodermel fra lupin, hestebønne og ært, sojaskrå, rapsfrøskrå, rapsfrøkage, fodergær eller tørret grøntfoder.

| — | Foderblandinger (rationer) for dyr i vægtklassen 90 til 120 kg indeholder:






  — | som energitilskud: fodermel af hvede, byg, rug og triticale. Fodermel af majs og af sorter af nøgen havre benyttes ikke nødvendigvis i blandinger (rationer) |
| --- | --- | --- |

—

Foderblandinger (rationer) for dyr i vægtklassen 90 til 120 kg indeholder:

—

som energitilskud: fodermel af hvede, byg, rug og triticale. Fodermel af majs og af sorter af nøgen havre benyttes ikke nødvendigvis i blandinger (rationer)

| — | som proteintilskud: fodermel af bælgfrugtafgrøder (lupin, hestebønne og ært), sojaskrå, rapsfrøkage, rapsfrøskrå og tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

som proteintilskud: fodermel af bælgfrugtafgrøder (lupin, hestebønne og ært), sojaskrå, rapsfrøkage, rapsfrøskrå og tørret grøntfoder.

| — | Der må ikke på noget tidspunkt under opfedningen benyttes: vegetabilske olier, foder af animalsk oprindelse, f.eks. mælkepulver, tørret valle eller fiskemel. |
| --- | --- |

—

Der må ikke på noget tidspunkt under opfedningen benyttes: vegetabilske olier, foder af animalsk oprindelse, f.eks. mælkepulver, tørret valle eller fiskemel.

| — | Energiindholdet, som kan udnyttes metabolisk, i blandinger i alle opfedningsfaser udgør 12-13 MJ ME/kg. Proteinindholdet i blandinger bør ligge på 16-18 % i den første opfedningsfase, 15-16 % i den anden fase, og ca. 14 % i den afsluttende fase. |
| --- | --- |

—

Energiindholdet, som kan udnyttes metabolisk, i blandinger i alle opfedningsfaser udgør 12-13 MJ ME/kg. Proteinindholdet i blandinger bør ligge på 16-18 % i den første opfedningsfase, 15-16 % i den anden fase, og ca. 14 % i den afsluttende fase.

| — | Opfedningsrationer kan bestå af kraftfoderblandinger alene eller kraftfoderblandinger og fyldfoder, dvs. kartofler og grøntfoder. |
| --- | --- |

—

Opfedningsrationer kan bestå af kraftfoderblandinger alene eller kraftfoderblandinger og fyldfoder, dvs. kartofler og grøntfoder.

Trin i fremstillingen af »kiełbasa myśliwska«:

Trin i fremstillingen af »kiełbasa myśliwska«:

| Trin 1 | — | Foreløbig opskæring af alle kødingredienser. Det sikres, at kødstykkerne har en ensartet størrelse (op til ca. 5 cm i diameter). |
| --- | --- | --- |
| Trin 2 | — | Traditionel saltning (tørsaltning) i ca. 48 timer med anvendelse af en saltblanding. |
| Trin 3 | — | Mekanisk forarbejdning: Kød i klasse I reduceres til stykker på ca. 20 mm, kød i klasse IIA til stykker på ca. 8 mm. Kød i klasse III reduceres til stykker på ca. 3 mm, og det hakkes dernæst sammen med 2 kg is. |
| Trin 4 | — | mix til mørning tilsættes kødet i klasse I og klasse IIA — det blandes omhyggeligt. |
| Trin 5 | — | det hakkede svinekød i klasse III og krydderier tilsættes — det blandes omhyggeligt. |
| Trin 6 | — | Blandingen fyldes i en natursvinetarm på over 32 mm i diameter, og stænger drejes af i ca. 15 cm længde. |
| Trin 7 | — | Hvile ved en temperatur, som ikke overstiger 30 °C i to timer. Foreløbig tørring af overfladen og »konsolidering« af ingredienserne i stængerne. |
| Trin 8 | — | Tørring af overfladen og traditionel varmrøgning (i ca. 135 minutter) og ovnstegning, til der opnås en temperatur på mindst 70 °C i stængerne. |
| Trin 9 | — | Afkøling og nedkøling til under 10 °C. |
| Trin 10 | — | Tørring ved 14-18 °C og 70-80 % luftfugtighed i 5-7 dage, indtil det ønskede udbytte er opnået (ikke over 68 %). |

Trin 1

—

Foreløbig opskæring af alle kødingredienser. Det sikres, at kødstykkerne har en ensartet størrelse (op til ca. 5 cm i diameter).

Trin 2

—

Traditionel saltning (tørsaltning) i ca. 48 timer med anvendelse af en saltblanding.

Trin 3

—

Mekanisk forarbejdning: Kød i klasse I reduceres til stykker på ca. 20 mm, kød i klasse IIA til stykker på ca. 8 mm. Kød i klasse III reduceres til stykker på ca. 3 mm, og det hakkes dernæst sammen med 2 kg is.

Trin 4

—

mix til mørning tilsættes kødet i klasse I og klasse IIA — det blandes omhyggeligt.

Trin 5

—

det hakkede svinekød i klasse III og krydderier tilsættes — det blandes omhyggeligt.

Trin 6

—

Blandingen fyldes i en natursvinetarm på over 32 mm i diameter, og stænger drejes af i ca. 15 cm længde.

Trin 7

—

Hvile ved en temperatur, som ikke overstiger 30 °C i to timer. Foreløbig tørring af overfladen og »konsolidering« af ingredienserne i stængerne.

Trin 8

—

Tørring af overfladen og traditionel varmrøgning (i ca. 135 minutter) og ovnstegning, til der opnås en temperatur på mindst 70 °C i stængerne.

Trin 9

—

Afkøling og nedkøling til under 10 °C.

Trin 10

—

Tørring ved 14-18 °C og 70-80 % luftfugtighed i 5-7 dage, indtil det ønskede udbytte er opnået (ikke over 68 %).

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

»Kiełbasa myśliwskas« specifikke karakter skyldes adskillige egenskaber, som er typiske for produktet:

| — | kødet er mørt og saftigt og har specifikke egenskaber |
| --- | --- |

—

kødet er mørt og saftigt og har specifikke egenskaber

| — | det har en særlig smag og aroma |
| --- | --- |

—

det har en særlig smag og aroma

| — | formen er kort og karakteristisk |
| --- | --- |

—

formen er kort og karakteristisk

| — | holdbarheden er ekstraordinært lang. |
| --- | --- |

—

holdbarheden er ekstraordinært lang.

Kødet er mørt og saftigt og har specifikke egenskaber af følgende årsager:

Kødet er mørt og saftigt og har specifikke egenskaber af følgende årsager:

Svinekød fra langsomt voksende svineracer, som opfedes til en kropsvægt på ca. 120 kg, og som har de i punkt 3.6 omhandlede genetiske særtræk, udgør en væsentlig bestanddel af »kiełbasa myśliwska« og giver pølsen dens særlige karakter. Opfyldelsen af disse krav indebærer, at det intramuskulære fedtindhold skal være over 3 %, hvormed det sikres, at kødet besidder de ønskede smagsmæssige og teknologiske egenskaber, som er afgørende for fremstillingen af »kiełbasa myśliwska«. Anvendelsen af disse råmaterialer og overholdelsen af de traditionelle fremstillingsmetoder, særligt med hensyn til trinnene findeling, saltning og røgning, sikrer, at »kiełbasa myśliwska« er ekstraordinært mør og saftig.

Tilsætningen af et særligt udvalgt mix til mørning bestående af vineddike, vand og rapsfrø- eller solsikkekerneolie til svinekødet er årsagen til, at kødet, som bruges til fremstilling af »kiełbasa myśliwska«, er så mørt.

Det har en ekstraordinær smag og aroma:

Det har en ekstraordinær smag og aroma:

Smagen og aromaen gør »kiełbasa myśliwska« til noget særligt i forhold til andre pølser. Disse egenskaber skyldes, at der i fremstillingsprocessen benyttes særligt udvalgte krydderier i et bestemt blandingsforhold; enebær, peber, sukker og en saltblanding samt frisk hvidløg, der er typisk for dette produkt, og et mix til mørning.

Den ekstraordinære smag og aroma opnås også i kraft af røgning og tørring — ikke mindst takket være den lange tørringsperiode, som er typisk for »kiełbasa myśliwska«.

Formen er kort og karakteristisk:

Formen er kort og karakteristisk:

»Kiełbasa myśliwskas« særlige karakter skyldes hovedsageligt dens unikke form. »Kiełbasa myśliwska« er kort og fremstår som stænger med en regelmæssigt rynket overflade. De er bøjet krumme og er normalt opdelt i »par« (de er ikke adskilt fra hinanden i ombukningpunktet).

Håndterligheden er det væsentligste særtræk ved »kiełbasa myśliwska«. Dens form er let genkendelig. Produktet er ekstraordinært praktisk og indtages bl.a. på forskellige former for ture og rejser.

Holdbarheden er ekstraordinært lang:

Holdbarheden er ekstraordinært lang:

Den ekstraordinært lange holdbarhed af »kiełbasa myśliwska«, som hovedsageligt benyttes til at supplere jægeres eller turisters forsyninger, er også et afgørende særtræk ved pølsen, og holdbarheden opnås takket være den traditionelle anvendelse af hvidløg og den lange eftertørringsperiode i det afsluttende fremstillingstrin.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Traditionelle råvarer og sammensætning:

Traditionelle råvarer og sammensætning:

| 1. | Svinekød fra traditionelt opfedede svin
  Kødet fra de svin, der benyttes til fremstillingen af »kiełbasa myśliwska«, skal have et intramuskulært fedtindhold på over 3 %. Denne marmorering giver produktet den ønskede mørhed, saftighed og fremragende smag. Anvendelsen af dette kød har afgørende indflydelse på færdigvarens kvalitet og specifikke karakter, og det ligger i tråd med den traditionelle fremstillingsmetode. |
| --- | --- |

1.

Svinekød fra traditionelt opfedede svin

Kødet fra de svin, der benyttes til fremstillingen af »kiełbasa myśliwska«, skal have et intramuskulært fedtindhold på over 3 %. Denne marmorering giver produktet den ønskede mørhed, saftighed og fremragende smag. Anvendelsen af dette kød har afgørende indflydelse på færdigvarens kvalitet og specifikke karakter, og det ligger i tråd med den traditionelle fremstillingsmetode.

| 2. | Udvalgte krydderier
  Anvendelsen i fremstillingsprocessen af udvalgte krydderier og det bestemte blandingsforhold; peber, enebær, sukker og en saltblanding og navnlig frisk hvidløg og et mix til mørning, stammer direkte fra erfaringerne og den lange tradition for produktion af kødprodukter i Polen. |
| --- | --- |

2.

Udvalgte krydderier

Anvendelsen i fremstillingsprocessen af udvalgte krydderier og det bestemte blandingsforhold; peber, enebær, sukker og en saltblanding og navnlig frisk hvidløg og et mix til mørning, stammer direkte fra erfaringerne og den lange tradition for produktion af kødprodukter i Polen.

Den traditionelle fremstillingsmetode:

Den traditionelle fremstillingsmetode:

Jagt har i århundreder haft sit eget regelsæt og sine egne skikke. Jagtbeskrivelser findes i den polske litteratur, herunder i det nationale episke digt »Pan Tadeusz« af Adam Mickiewicz fra 1834. Jagten udgjorde en næsten social højtidelighed spækket med ritualer og symboler — såsom at der blæses til jagt på horn, jægerens initiering eller »jagtdåb« og fester efter jagten. Jagtsammenslutninger har efterfølgende overtaget disse traditioner og holdt dem i hævd op til vor tid.

Jagttasken har været en uomgængeligt nødvendig og almindelig del af jagtudstyret. Den indeholdt blandt andet spiseklar proviant, der egner sig til heldagsture i skoven. I litteraturen findes der beskrivelser af de måltider, som indtages i løbet af jagten, herunder i den ovennævnte »Pan Tadeusz«. Tørret og røget og dermed relativt holdbar pølse har altid været en del af den proviant, som spises under hvil.

Navnet »kiełbasa myśliwska« opstod højst sandsynlig i det tyvende århundredes mellemkrigsår, da fremstillingen af røgede kødprodukter blev udviklet i talrige små forarbejdningsvirksomheder i Polen, således som det fremgår af tidsskriftet »Gospodarka Mięsna« nr. 1-2 af 1949.

»Kiełbasa myśliwska« blev en stor handelsmæssig succes i Polen efter anden verdenskrig. I medfør af cirkulære nr. 485 udstedt af ministeren for kød- og mejeriindustrien af 3. november 1953 blev »kiełbasa myśliwska« optaget på den officielle liste over røgede kødprodukter til omsætning på markedet, og af hensyn til kvaliteten blev recepter og teknologisk dokumentation efterfølgende standardiseret efter standard RN-54/MPMiMl-Mięs-58 af 30. december 1954 og i henhold til den interne forordning nr. 21 fra kødindustriens centralkontor, som er udstedt i Warszawa i 1964. »Kiełbasa myśliwska« er fortsat et af de mest populære røgede kødprodukter til konsum.

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

I henseende til »kiełbasa myśliwskas« specifikke karakter bør følgende aspekter kontrolleres:

| 1. | Kvaliteten af de råvarer, som indgår i fremstillingen (svinekød og krydderier), herunder:






  — | kødets teknologiske egnethed |
| --- | --- | --- |

1.

Kvaliteten af de råvarer, som indgår i fremstillingen (svinekød og krydderier), herunder:

—

kødets teknologiske egnethed

| — | opfedningen |
| --- | --- |

—

opfedningen

| — | saltningstiden |
| --- | --- |

—

saltningstiden

| — | de krydderier, der anvendes til fremstilling af »kiełbasa myśliwska«, og det anvendte blandingsforhold. |
| --- | --- |

—

de krydderier, der anvendes til fremstilling af »kiełbasa myśliwska«, og det anvendte blandingsforhold.

| 2. | »Kiełbasa myśliwska« røgningsprocessen
  Følgende skal kontrolleres i forbindelse med inspektioner:






  — | bibeholdelse af den temperatur, som kræves til den traditionelle varmrøgning, og opvarmningstemperaturen |
| --- | --- | --- |

2.

»Kiełbasa myśliwska« røgningsprocessen

Følgende skal kontrolleres i forbindelse med inspektioner:

—

bibeholdelse af den temperatur, som kræves til den traditionelle varmrøgning, og opvarmningstemperaturen

| — | bibeholdelse af varighed og temperatur for efterrøgning i form af koldrøgning |
| --- | --- |

—

bibeholdelse af varighed og temperatur for efterrøgning i form af koldrøgning

| — | anvendelse af bøgeflis til koldrøgning. |
| --- | --- |

—

anvendelse af bøgeflis til koldrøgning.

| 3. | Færdigvarens kvalitet:






  — | proteinindhold |
| --- | --- | --- |

3.

Færdigvarens kvalitet:

—

proteinindhold

| — | vandindhold |
| --- | --- |

—

vandindhold

| — | indholdet af fedtstoffer |
| --- | --- |

—

indholdet af fedtstoffer

| — | indholdet af salt |
| --- | --- |

—

indholdet af salt

| — | indholdet af nitrat (III) og nitrat (V) |
| --- | --- |

—

indholdet af nitrat (III) og nitrat (V)

| — | smag og aroma. |
| --- | --- |

—

smag og aroma.

| 4. | Produktets form. |
| --- | --- |

4.

Produktets form.

Kontrolhyppighed:

Kontrolhyppighed:

Ovennævnte kontrol af disse trin skal udføres en gang hver anden måned. Fungerer alle trin efter hensigten, kan kontrolhyppigheden nedsættes til to gange om året.

Konstateres der uregelmæssigheder i et givet trin, skal kontrolhyppigheden øges for dette trin (til en gang hver anden måned). Kontrollen af de øvrige trin udføres en gang hver sjette måned.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»OLEJ RYDZOWY«

»OLEJ RYDZOWY«

EF-nr.: PL-STG-007-0049 — 28.12.2006

EF-nr.: PL-STG-007-0049 — 28.12.2006

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Sammenslutningens eller organisationens navn: | »SemCo« S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Adresse: | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLEN |

Sammenslutningens eller organisationens navn:

»SemCo« S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno- Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Adresse:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLEN

Tlf.

+48 612920402; +48 603137517

E-mail:

info@semco.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Varespecifikation

Varespecifikation

3.1.   Navn, som skal registreres

Navn, som skal registreres

»Olej rydzowy«

3.2.   Navnets art

Navnets art

| — | ☐ | Navnet er specifikt i sig selv. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet. |

—

☐

Navnet er specifikt i sig selv.

—

☒

Navnet udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet.

Til produktionen af olien »Olej rydzowy« (hørfrøolie — i det følgende benævnt »rydz-olie«) anvendes hørplanten, som polakkerne kalder »rydz«, »rydzyk«, »ryżyk« eller mere sjældent »lennica«.

I visse polske regioner anvendes om denne plante kun det folkelige navn »rydz«, som hentyder til frøenes udpræget rustne farve, der kan minde om farven på »rydz-svampen« (velsmagende mælkehat — lactarius deliciosus), som er almindeligt forekommende i hele Polen. Netop på grund af den rustne farve, hørplantens frø har, kaldes den olie, der udvindes af planten for rydz-olie.

lactarius deliciosus

3.3.   Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges navnet forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Navnet søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Navnet søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.).

3.5.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under punkt 3.1

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under punkt 3.1

Rydz-olie er en af udseende klar, gennemsigtig olie med lav udskillelseshastighed. Rydz-olie har en rusten farve. Oliens farve varierer fra gylden til rødbrun, alt efter om den anvendte hørvariant er Camelina sativa eller Camelina silvestris. Den temperatur, frøene opvarmes til, har også betydning for oliens farve. Rydz-olie er kendetegnet ved en smag af løg og sennep og en stærkt saftig aroma.

Camelina sativa

Camelina silvestris

Rydz-olie har følgende fysiske og kemiske kendetegn:

| — | syretal (mg KOH/g): ikke højere end 6 |
| --- | --- |

—

syretal (mg KOH/g): ikke højere end 6

| — | peroxidtal (milliækvivalenter aktiv ilt/kg): ikke over 6 |
| --- | --- |

—

peroxidtal (milliækvivalenter aktiv ilt/kg): ikke over 6

| — | jodtal: 140-160 |
| --- | --- |

—

jodtal: 140-160

| — | oliens flydepunkt: fra -15 °C til -18 °C |
| --- | --- |

—

oliens flydepunkt: fra -15 °C til -18 °C

Rydz-olie kan opbevares længe i modsætning til olier med lignende sammensætning og indhold af mættede og umættede fedtsyrer. Det skyldes et højt indhold af naturlige antioxidanter af tocopherolgruppen (E-vitamin, ca. 550 — 1 100 mg/kg olie).

Indholdet af mættede fedtsyrer er lavt (10-11 %), mens de umættede fedtsyrer udgør ca. 90 %, hvoraf de enkeltumættede udgør ca. 36 %, og de flerumættede udgør fra 50 % til 60 %.

3.6.   Beskrivelse af produktionsmetoden for landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under punkt 3.1

Beskrivelse af produktionsmetoden for landbrugsproduktet eller fødevaren angivet under punkt 3.1

| 1. etape | — | Frøhøsten:
  Frøene tages fra høstede hørfrøplanter (Camelina sativa og Camelina silvestris). Hørfrø sås om efteråret eller foråret alt efter art.
  Planterne høstes i én etape, så snart frøene er modne. |
| --- | --- | --- |
| 2. etape | — | Tørring og rensning af frøene:
  Frøene tørres i 6 dage, efter at de er høstet. De skal tørres, indtil de har et vandindhold på 7-12 %.
  Dernæst renses frøene, indtil de har en renhedsgrad på over 98 %. |
| 3. etape | — | Forberedelse til presning:
  Den første del af forberedelsen til presning består af omdannelse af frøene til flager (formaling) ved hjælp af en valse med glat overflade. |
| 4. etape | — | Konditionering af frøene:
  Opvarmning af de formalede frø til 38 °C — opvarmningen kan foretages ved hjælp af en kedel med varmeveksler eller en pladejernskedel. |
| 5. etape | — | Selve presningen:
  For at olien kan få de krævede kemiske og fysiske egenskaber, må den kun presses i presser, der ikke hæver de knuste frøs temperatur til over grænsetemperaturen, dvs. 38 °C. |
| 6. etape | — | Rensning af den fremstillede olie:
  Olien renses ved sedimentering, dvs. en proces, der indebærer bundfældning af tungt fusel i beholderen ved stuetemperatur i en periode på 7-10 dage. Derefter er det øverste lag af olien egnet til anvendelse.
  Olien underkastes ikke nogen form for forædling. |
| 7. etape | — | Opbevaring af olien:
  Olien opbevares i tørre lokaler uden sollys ved en temperatur på højst 20 °C og mindst 4 °C. Det har betydning for oliens kvalitet, at den opbevares på passende vis.
  Ikke tilladt fremgangsmåde:
  For at rydz-olien kan bevare sin særlige karakter, er det ikke tilladt i løbet af produktionsprocessen at:






  — | opvarme frøene til en temperatur på over 38 °C |

1. etape

—

Frøhøsten:

Frøene tages fra høstede hørfrøplanter (Camelina sativa og Camelina silvestris). Hørfrø sås om efteråret eller foråret alt efter art.

Planterne høstes i én etape, så snart frøene er modne.

2. etape

—

Tørring og rensning af frøene:

Frøene tørres i 6 dage, efter at de er høstet. De skal tørres, indtil de har et vandindhold på 7-12 %.

Dernæst renses frøene, indtil de har en renhedsgrad på over 98 %.

3. etape

—

Forberedelse til presning:

Den første del af forberedelsen til presning består af omdannelse af frøene til flager (formaling) ved hjælp af en valse med glat overflade.

4. etape

—

Konditionering af frøene:

Opvarmning af de formalede frø til 38 °C — opvarmningen kan foretages ved hjælp af en kedel med varmeveksler eller en pladejernskedel.

5. etape

—

Selve presningen:

For at olien kan få de krævede kemiske og fysiske egenskaber, må den kun presses i presser, der ikke hæver de knuste frøs temperatur til over grænsetemperaturen, dvs. 38 °C.

6. etape

—

Rensning af den fremstillede olie:

Olien renses ved sedimentering, dvs. en proces, der indebærer bundfældning af tungt fusel i beholderen ved stuetemperatur i en periode på 7-10 dage. Derefter er det øverste lag af olien egnet til anvendelse.

Olien underkastes ikke nogen form for forædling.

7. etape

—

Opbevaring af olien:

Olien opbevares i tørre lokaler uden sollys ved en temperatur på højst 20 °C og mindst 4 °C. Det har betydning for oliens kvalitet, at den opbevares på passende vis.

Ikke tilladt fremgangsmåde:

For at rydz-olien kan bevare sin særlige karakter, er det ikke tilladt i løbet af produktionsprocessen at:

—

opvarme frøene til en temperatur på over 38 °C

| — | anvende oliepresser, som hæver pressemassens temperatur betydeligt over de fastlagte 38 °C |
| --- | --- |

—

anvende oliepresser, som hæver pressemassens temperatur betydeligt over de fastlagte 38 °C

| — | øge trykket ved presningen af olien til over 300 atmosfærer. |
| --- | --- |

—

øge trykket ved presningen af olien til over 300 atmosfærer.

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Rydz-oliens særlige karakter følger af en række af produktets grundlæggende egenskaber:

| — | dens enestående smag og aroma |
| --- | --- |

—

dens enestående smag og aroma

| — | dens farve |
| --- | --- |

—

dens farve

| — | dens fysiske og kemiske sammensætning |
| --- | --- |

—

dens fysiske og kemiske sammensætning

| — | dens lange holdbarhed. |
| --- | --- |

—

dens lange holdbarhed.

Smag og lugt:

Smag og lugt:

Produktet adskiller sig fra andre produkter af denne type ved sin specifikke smag, der har et mærkbart anstrøg af løg og sennep, og sin mere end normalt behagelige, rene aroma, der har en moderat intensitet uden iblanding af andre lugte.

Farve:

Farve:

Rydz-olie har en rusten farve.

Fysisk og kemisk sammensætning:

Fysisk og kemisk sammensætning:

Rydz-olie er, hovedsagelig på grund af sine nærende egenskaber og sin rige kemiske sammensætning, et meget specielt produkt. Olien indeholder nemlig mange efterspurgte kostbestanddele, herunder især flerumættede fedtsyrer.

Indholdet af disse fedtsyrer i rydz-olien er på 50-60 %, heraf udgør andelen af omega 3-fedtsyrer 35-40 % og andelen af omega 6-fedtsyrer 15-20 %. Takket være disse egenskaber er rydz-olien en af de rigeste kendte plantebaserede kilder til udvinding af omega 3-fedtsyrer.

Lang anvendelsestid i forbindelse med fødevarer:

Lang anvendelsestid i forbindelse med fødevarer:

Rydz-olie er på trods af sit høje indhold af syre usædvanligt holdbar, og olien er egnet til anvendelse i fødevarer i seks måneder fra produktionsdatoen, hvis forskrifterne for dens opbevaring overholdes. Den lange anvendelsestid skyldes oliens indhold af antioxidanter af tocopherolgruppen (E-vitamin, ca. 550 — 1 100 mg/kg olie). Denne egenskab understreger yderligere produktets særlige karakter.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter

Traditionel råvare:

Traditionel råvare:

Den vigtigste råvare, som udnyttes i produktionen af rydz-olie, er hørfrø af korsblomstrede planter (Cruciferae) og af familien Camelina, der omfatter en række arter. Til fremstilling af rydz-olie bruges to hørfrøarter: Camelina sativa og Camelina silvestris. Hør er en plante, der har en forstørret blomsterstand af gulhvide blomster. Dens højde varierer fra 30 til 100 cm. Hørplantens frugt er en pæreformet skulpe (3-7 mm), der tidligt bliver træagtig og hård, og som indeholder ca. 10 frø, som er 0,6-2,6 mm lange og af rusten eller rustengul farve. Planten kan dyrkes på lette og sandede jorder.

Cruciferae

Camelina,

Camelina sativa

Camelina silvestris

Hørplanten stammer fra Mellemøsten. Det fremgår af en undersøgelse af hørplantens dyrkning og rydz-oliens presning, at frø af denne plante for første gang blev fundet i udgravninger fra bronzealderen (dvs. for over 3 000 år siden) ved Schlesisk Strzegom. Disse oplysninger bekræftes i den i 1966 offentliggjorte artikel »Rośliny oleiste« (»olieholdige planter«) af prof. F. Dembiński. Også professor Marian Nowiński (botanik) har i undersøgelser af olieholdige planter påpeget, at der er fundet frø af denne plante ved arkæologiske udgravninger, der blotlagde urslaviske kulturfolks aktiviteter ved Łużycka og Biskupina (bopladser fra 800 år før Kristi fødsel — den mest kendte arkæologiske udgravning i Centraleuropa).

Den århundredegamle udnyttelse af hørfrø afspejles også i de mange betegnelser, der i folkemunde anvendes om planten: »rydz«, »rydzyk«, »ryżyk«, »lennica« (ifølge »Szczegółowa uprawa roślin« — »Specialdyrkede planter« — redigeret af professor Anatol Listkowski og udgivet i 1956).

I dag minder ordsproget »lepszy rydz niż nic« (»hellere »rydz« end intet«, dvs. det er bedre at tage til takke med den allesteds forhåndenværende »rydz« — dvs. hørfrø — end at skulle klare sig med ingenting) os hele tiden om, hvor populær denne plante er i samfundet.

Hør er også en populær plante takket være de beskedne krav, der stilles til den jord, den dyrkes i, og dens korte dyrkningstid på 70-100 dage.

Ifølge professor Tadeusz Zając var dyrkningen af hørfrø indtil det 19. århundrede fremherskende på de dårligste landbrugsjorde, hvor planten var meget populær som olieholdig plante, af hvis frø der blev presset rydz-olie (artikel i Magazyn Farmerski fra juli 2006).

Udbredelsen af hørplanten giver anledning til at formode, at kunsten at presse olie i århundreder har været udbredt blandt de slaviske folk, der har beboet det område, der svarer til nutidens Polen. Anvendelsen af rydz-olie var udbredt i samfundet, selv om dens kemiske sammensætning ikke var kendt.

Den traditionelle metode:

Den traditionelle metode:

Traditionen for fremstilling af olie fra hørfrø går helt tilbage til fjerne tider. Ud fra arkæologiske udgravninger har det kunnet fastslås, at presning af olie fra hørfrø for længe siden var en kendt proces for indbyggerne i Biskupina. Under de arkæologiske udgravninger blev der foruden hørfrø også fundet rester af redskaber til presning af olie. Andre arkæologiske udgravninger har bekræftet, at der også blev presset olie fra hørfrø, efter at Łużycka-kulturen var gået til grunde — på det tidspunkt, hvor de slaviske folkeslag havde bosat sig på det nuværende polske territorium.

H. Samsonowicz beskriver i sin bog »Olejarnia dworska z XVII w« (»Gårdenes oliemøller i det 17. århundrede«) detaljeret oliemøllerne på herregårde og bondegårde i denne periode og præsenterer den tids maskiner til presning af olie, herunder kilepresser og udstyr til nedramning af kiler. Desuden beskriver bogen de ændringer, der fulgte i presningen af olie fra hørfrø, da den blev populær blandt den polske herregårdsadel. Disse oplysninger kan desuden findes på landbrugsmuseet i Szreniawia, som har en udstilling af maskiner og udstyr anvendt på polske gårde til presning af olie.

I sin bog »Tradycyjne olejarstwo w Polsce« (»Traditionel oliefremstilling i Polen«) skriver H. Olszański, at traditionel oliepresningsteknologi, såsom trinvis kilepresning, i det 19. århundrede blev erstattet af teknologi, der indebærer opvarmning med omrøring, flervalsede maskiner til formaling af frøene, ringpresser og senere hydrauliske presser med styrede drev samt dampdrevne, motordrevne og i dag elektrisk drevne maskiner. Denne type maskiner anvendes stadig. De grundlæggende metoder til udvinding af olie og forhindring af, at temperaturen i de formalede frø overstiger 38 °C, er ikke ændret.

Den traditionelle karakter af fremstillingen af rydz-olie vidner ikke kun om en uforandret produktionsproces, men også om gennemførtheden af denne proces.

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten

Med henblik på rydz-oliens særlige egenskaber kontrolleres især:

Kvaliteten af de råvarer, der anvendes til produktionen, dvs.

| — | frøenes renhed og |
| --- | --- |

—

frøenes renhed og

| — | formalingen af frøene, opvarmningen og presningen af dem. |
| --- | --- |

—

formalingen af frøene, opvarmningen og presningen af dem.

Kvaliteten af det fremstillede produkt, dvs.:

| — | den karakteristiske smag af løg og sennep |
| --- | --- |

—

den karakteristiske smag af løg og sennep

| — | den behagelige, rene aroma uden iblanding af anden lugte |
| --- | --- |

—

den behagelige, rene aroma uden iblanding af anden lugte

| — | væskeklarheden, farven, der veksler fra gylden til bronzegylden, og den lave udskillelseshastighed. |
| --- | --- |

—

væskeklarheden, farven, der veksler fra gylden til bronzegylden, og den lave udskillelseshastighed.

Der udføres kontrol mindst en gang om året.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (landbrugs- og fødevarekontrollen) |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (landbrugs- og fødevarekontrollen)

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Offentligt organ | ☐ Offentlig myndighed |
| --- | --- |

☒ Offentligt organ

☐ Offentlig myndighed

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af specifikationen i sin helhed.

ANSØGNING OM REGISTRERING AF EN GTS

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 509/2006

»KABANOSY«

»KABANOSY«

EF-nr.: PL-TSG-0007-0050 — 22.1.2007

EF-nr.: PL-TSG-0007-0050 — 22.1.2007

1.   Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

Den ansøgende sammenslutnings navn og adresse

| Navn: | Związek »Polskie Mięso« |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Związek »Polskie Mięso«

Adresse:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 228302657

Fax

+48 228301648

E-mail:

info@polskie-mieso.pl

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3.   Varespecifikation

Varespecifikation

3.1.   Betegnelse(r), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Betegnelse(r), der søges registreret (artikel 2 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

»Kabanosy«

På etiketten anføres »Fremstillet efter polske traditioner« på sproget i det land, hvor varen markedsføres.

3.2.   Betegnelsens art

Betegnelsens art

| — | ☐ | Betegnelsen er specifikt i sig selv |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Betegnelsen udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet |

—

☐

Betegnelsen er specifikt i sig selv

—

☒

Betegnelsen udtrykker landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet

Betegnelsen udtrykker produktets specificitet. I Polen og i Litauen i det 19. århundrede blev udtrykket »kabana« eller »kabanek« i diminutiv anvendt til at betegne ungsvin, der blev opdrættet ekstensivt og opfedet med især kartofler. Kødet fra disse svin blev sædvanligvis betegnet som »kabanina«. »Kabanos« er et afledt navn som betegnelse for denne type dyr.

3.3.   Søges betegnelsen forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

Søges betegnelsen forbeholdt det produkt, som ansøgningen vedrører, jf. artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 509/2006?

| — | ☐ | Betegnelsen søges forbeholdt det pågældende produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Betegnelsen søges ikke forbeholdt det pågældende produkt |

—

☐

Betegnelsen søges forbeholdt det pågældende produkt

—

☒

Betegnelsen søges ikke forbeholdt det pågældende produkt

3.4.   Produktets art

Produktets art

Kategori 1.2 — Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.5.   Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som betegnelsen i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af det landbrugsprodukt eller den fødevare, som betegnelsen i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Kabanosy-pølser er lange, tynde pølser, der er drejet i den ene ende, og hvis overflade er ensartet rynket. Pølserne er bøjet i u-form, og i buen er der et mærke efter en krog.

Kabanosy-pølserne er mørkebrune med kirsebærfarvede nuancer. Pølsens skæreflade har mørkerøde kødstykker og flødefarvede fedtstykker.

Pølsen har en blød, tør og ensartet rynket overflade.

Kabanosy-pølserne har en karakteristisk smag af stegt og saltet svinekød og en røget aroma af kommen og peber.

Kemisk sammensætning:

| — | proteinindhold: mindst 15,0 % |
| --- | --- |

—

proteinindhold: mindst 15,0 %

| — | vandindhold: højst 60,0 % |
| --- | --- |

—

vandindhold: højst 60,0 %

| — | fedtindhold: højst 35,0 % |
| --- | --- |

—

fedtindhold: højst 35,0 %

| — | saltindhold: højst 3,5 % |
| --- | --- |

—

saltindhold: højst 3,5 %

| — | indhold af nitrat (III) og nitrat (V) i form af NaNO2: højst 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

indhold af nitrat (III) og nitrat (V) i form af NaNO2: højst 0,0125 %.

2

Denne kemiske sammensætning garanterer produktets traditionelle kvalitet. Mængden af det endelige produkt skal være 68 % mindre end mængden af anvendte råvarer.

3.6.   Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som betegnelsen i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Beskrivelse af produktionsmetoden for det landbrugsprodukt eller den fødevare, som betegnelsen i punkt 3.1 henviser til (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Ingredienser:

Ingredienser:

Kød (pr. 100 kg råvare):

| — | indhold af svinekød af kategori I med et fedtindhold på højst 15 %: 30 kg |
| --- | --- |

—

indhold af svinekød af kategori I med et fedtindhold på højst 15 %: 30 kg

| — | indhold af svinekød af kategori IIA med et fedtindhold på højst 20 %: 40 kg |
| --- | --- |

—

indhold af svinekød af kategori IIA med et fedtindhold på højst 20 %: 40 kg

| — | indhold af svinekød af kategori IIB med et fedtindhold på højst 40 %: 30 kg. |
| --- | --- |

—

indhold af svinekød af kategori IIB med et fedtindhold på højst 40 %: 30 kg.

Krydderier (pr. 100 kg råvare):

| — | naturligt peber: 0,15 kg |
| --- | --- |

—

naturligt peber: 0,15 kg

| — | muskat: 0,05 kg |
| --- | --- |

—

muskat: 0,05 kg

| — | kommen: 0,07 kg |
| --- | --- |

—

kommen: 0,07 kg

| — | sukker: 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

sukker: 0,20 kg.

Andet:

| — | saltblanding bestående af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2): ca. 2 kg. |
| --- | --- |

—

saltblanding bestående af bordsalt (NaCl) og natriumnitrit (NaNO2): ca. 2 kg.

2

Foder til de svin, der anvendes til fremstilling af kabanosy:

Foder til de svin, der anvendes til fremstilling af kabanosy:

Foderet skal sikre kødfulde spæksvin. Disse skal have en levende vægt på op til 120 kg og et intramuskulært fedtindhold på over 3 %.

| — | De racer, der vælges til opfedning, er racer, der vokser langsomt, hvilket gør det muligt med en passende fodersammensætning at opnå det ønskede intramuskulære fedtindhold. De pågældende racer indeholder ikke genet RN, og forekomsten af genet RYR 1T i svinene er på 20 %. |
| --- | --- |

—

De racer, der vælges til opfedning, er racer, der vokser langsomt, hvilket gør det muligt med en passende fodersammensætning at opnå det ønskede intramuskulære fedtindhold. De pågældende racer indeholder ikke genet RN, og forekomsten af genet RYR 1T i svinene er på 20 %.

| — | Opfedningen skal foregå i tre faser: I første fase opfedes svinene til ca. 60 kg, i anden fase til ca. 90 kg og i tredje fase til 120 kg. |
| --- | --- |

—

Opfedningen skal foregå i tre faser: I første fase opfedes svinene til ca. 60 kg, i anden fase til ca. 90 kg og i tredje fase til 120 kg.

| — | Opfedningen af dyrene til en levende vægt på 90 kg sker med to typer foder. Foderblandingen (doser) består af:






  — | energikomponenter: knust hvede, byg, ryg, havre, triticale eller majs; knust majs og nøgen, knust havre kan udgøre op til 30 % af foderblandingen |
| --- | --- | --- |

—

Opfedningen af dyrene til en levende vægt på 90 kg sker med to typer foder. Foderblandingen (doser) består af:

—

energikomponenter: knust hvede, byg, ryg, havre, triticale eller majs; knust majs og nøgen, knust havre kan udgøre op til 30 % af foderblandingen

| — | proteinkomponenter: knuste lupinfrø, hestebønner og ærter, restprodukter af soja og raps, rapskager, fodergær eller tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

proteinkomponenter: knuste lupinfrø, hestebønner og ærter, restprodukter af soja og raps, rapskager, fodergær eller tørret grøntfoder.

| — | For dyr mellem 90 og 120 kg består foderblandingen (doser) af:






  — | energikomponenter: knust hvede, byg, rug og triticale. Der må ikke anvendes blandinger (foderrationer) af knust majs og nøgen, knust havre |
| --- | --- | --- |

—

For dyr mellem 90 og 120 kg består foderblandingen (doser) af:

—

energikomponenter: knust hvede, byg, rug og triticale. Der må ikke anvendes blandinger (foderrationer) af knust majs og nøgen, knust havre

| — | proteinkomponenter: knuste bælgfrugter (lupin, hestebønner), restprodukter af soja, rapskager eller restprodukter af raps og tørret grøntfoder. |
| --- | --- |

—

proteinkomponenter: knuste bælgfrugter (lupin, hestebønner), restprodukter af soja, rapskager eller restprodukter af raps og tørret grøntfoder.

| — | Under hele opfodringen må der på intet tidspunkt anvendes vegetabilske olier og foder af animalsk oprindelse i foderblandinger og foderrationer (tørmælk, tørret valle, fiskemel). |
| --- | --- |

—

Under hele opfodringen må der på intet tidspunkt anvendes vegetabilske olier og foder af animalsk oprindelse i foderblandinger og foderrationer (tørmælk, tørret valle, fiskemel).

| — | Mængden af metabolsk energi i foderblandingerne i alle opfodringsfaserne ligger på mellem 12 og 13 MJ EM/kg. Proteinindholdet i foderblandingerne i første opfodringsfase ligger på mellem 16 og 18 %, i anden fase mellem 15 og 16 % og i tredje fase på ca. 14 %. |
| --- | --- |

—

Mængden af metabolsk energi i foderblandingerne i alle opfodringsfaserne ligger på mellem 12 og 13 MJ EM/kg. Proteinindholdet i foderblandingerne i første opfodringsfase ligger på mellem 16 og 18 %, i anden fase mellem 15 og 16 % og i tredje fase på ca. 14 %.

| — | Svinenes foderrationer må kun bestå af kraftfoderblandinger eller af kraftfoderblandinger og grovfoder (kartofler og grøntfoder). |
| --- | --- |

—

Svinenes foderrationer må kun bestå af kraftfoderblandinger eller af kraftfoderblandinger og grovfoder (kartofler og grøntfoder).

Etaper i fremstillingen af kabanosy:

Etaper i fremstillingen af kabanosy:

| Etape 1 | — | Opskæring af alt kød til ensartede kødstykker (diameter på ca. 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Etape 2 | — | Traditionel saltning (tørsaltning) i ca. 48 timer pr. saltblanding. |
| Etape 3 | — | Opskæring af kød af kategori I i stykker på ca. 10 mm, opskæring af kød af kategori IIA og kategori IIB i stykker på ca. 8 mm. |
| Etape 4 | — | Blanding af alt kød og tilsætning af krydderier: naturligt peber, muskat, kommen og sukker. |
| Etape 5 | — | Fyldning i tynde fåretarme med en diameter på mellem 20 og 22 mm og dernæst snøring i den ene ende, således at der opnås pølser med en længde på ca. 25 cm. |
| Etape 6 | — | Hvile ved en temperatur på højst 30 °C i to timer. Foreløbig overfladetørring, herefter hviler ingredienserne. |
| Etape 7 | — | Overfladetørring og traditionel varmrøgning (i ca. 150 minutter), efterfulgt af opvarmning i ovn, indtil temperaturen inden i pølserne når mindst 70 °C. |
| Etape 8 | — | Hvile i den slukkede røgeriovn i ca. 1 time, dernæst luftafkøling til en temperatur under 10 °C. |
| Etape 9 | — | Tørring i 3-5 dage ved en temperatur på mellem 14 og 18 °C og en luftfugtighed på 80 %, indtil det ønskede resultat er opnået (ikke over 68 %). |

Etape 1

—

Opskæring af alt kød til ensartede kødstykker (diameter på ca. 5 cm).

Etape 2

—

Traditionel saltning (tørsaltning) i ca. 48 timer pr. saltblanding.

Etape 3

—

Opskæring af kød af kategori I i stykker på ca. 10 mm, opskæring af kød af kategori IIA og kategori IIB i stykker på ca. 8 mm.

Etape 4

—

Blanding af alt kød og tilsætning af krydderier: naturligt peber, muskat, kommen og sukker.

Etape 5

—

Fyldning i tynde fåretarme med en diameter på mellem 20 og 22 mm og dernæst snøring i den ene ende, således at der opnås pølser med en længde på ca. 25 cm.

Etape 6

—

Hvile ved en temperatur på højst 30 °C i to timer. Foreløbig overfladetørring, herefter hviler ingredienserne.

Etape 7

—

Overfladetørring og traditionel varmrøgning (i ca. 150 minutter), efterfulgt af opvarmning i ovn, indtil temperaturen inden i pølserne når mindst 70 °C.

Etape 8

—

Hvile i den slukkede røgeriovn i ca. 1 time, dernæst luftafkøling til en temperatur under 10 °C.

Etape 9

—

Tørring i 3-5 dage ved en temperatur på mellem 14 og 18 °C og en luftfugtighed på 80 %, indtil det ønskede resultat er opnået (ikke over 68 %).

3.7.   Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens specificitet (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Kabanosy-pølsernes specificitet skyldes visse særlige egenskaber:

| — | kødets blødhed, saftighed og særpræg |
| --- | --- |

—

kødets blødhed, saftighed og særpræg

| — | den særlige smag og aroma |
| --- | --- |

—

den særlige smag og aroma

| — | den særlige og karakteristiske form. |
| --- | --- |

—

den særlige og karakteristiske form.

Kødets blødhed, saftighed og særpræg:

Kødets blødhed, saftighed og særpræg:

Kabanosy-pølsernes særlige egenskaber skyldes især, at svinekødet stammer fra langsomt voksende racer, der opfedes til en levende vægt på op til 120 kg, og som har de i punkt 3.6 beskrevne genetiske egenskaber. Overholdelsen af disse krav gør det muligt at opnå et intramuskulært fedtindhold på over 3 %, hvilket garanterer de ønskede smagskvaliteter og den teknologiske kvalitet, der er nødvendig for at kunne fremstille kabanosy-pølser. Anvendelsen af disse råvarer og overholdelsen af den traditionelle fremstillingsmetode under hensyntagen til især blanding, saltning og røgning giver kabanosy-pølserne deres blødhed og exceptionelle saftighed. Kabanosy-pølserne er også karakteristiske ved den lyd, som høres klart, når de knækkes i to. Dette er et resultat af kødets blødhed og den måde, hvorpå pølserne er fremstillet, bl.a. gennem tørring og røgning.

Den særlige smag og aroma:

Den særlige smag og aroma:

Kabanosy-pølserne adskiller sig fra andre pølser ved deres smag og aroma, som er et resultat af, at der ved fremstillingen anvendes omhyggeligt udvalgte og doserede krydderier (naturligt peber, muskat, kommen og sukker), og af røgningen, som styrker produktets smagskvaliteter yderligere.

Den særlige og karakteristiske form:

Den særlige og karakteristiske form:

Kabanosy-pølsernes specificitet skyldes først og fremmest deres særlige form. Kabanosy-pølser er lange, tynde pølser, der er bøjet i u-form, og hvis overflade er ensartet rynket.

3.8.   Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Landbrugsproduktets eller fødevarens traditionelle karakter (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Traditionel produktionsmetode og opbevaring:

Traditionel produktionsmetode og opbevaring:

De lange, tynde, tørrede og røgede Kabanosy-pølser af svinekød, der er fyldt i fåretarme, var kendt i Polen allerede i 1920′erne og 1930′erne. De blev fremstillet i små, lokale slagterforretninger under samme betegnelse, men i forskellige regionale udgaver. Forskellene skyldtes især de anvendte krydderier, men også pølsernes kvalitet. Datidens kogebøger og specialiserede udgivelser som f.eks. »Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym« (hjemmelavede slagtervarer og andre kødbaserede opskrifter) af Maria Karczewska, der blev udgivet i 1937 i Warszawa, udbredte kendskabet til opskrifterne og var med til at standardisere metoderne til fremstilling af kabanosy-pølser, hvilket var med til at styrke mærket og forbedre kvaliteten. Den tørrede pølses styrke var dens smagskvaliteter og dens holdbarhed, hvilket skyldtes røgningen og tørringen.

Efter 1945 blev der indført standardisering i et forsøg på at forbedre kvaliteten. Med et dekret fra ministeriet for fødevarer, industri og handel af 15. september 1948 (lovtidende nr. 44, punkt 334, 1948) blev markedsføringen af kabanosy-pølser officielt tilladt. De teknologiske og produktionsmæssige aspekter blev senere standardiseret i overensstemmelse med standard RN-54/MPMIM1-Mięs-56 af 30. december 1954, og i 1964 udarbejdede kødindustriens hovedkontor i Warszawa en standardopskrift baseret på traditionelle fremstillingsmetoder (intern norm nr. 21).

Kabanosy-pølserne opnåede stor popularitet i den kommunistiske periode (1945-1989), hvor alle købte dem. De fandtes på fine borde ved særlige lejligheder og blev ligeledes værdsat under rejser, som gaver, eller som forret med et glas vodka. De blev en polsk specialitet, som blev eksporteret på samme måde som skinke og bacon.

Traditionel råvare — svinekød:

Traditionel råvare — svinekød:

Kabanosy-pølser fremstilles af svinekød fra særligt opfedede dyr, som tidligere blev kaldt »kabany«. Udtrykket blev anvendt i 1834 i den berømte polske digters, Adam Mickiewicz, værk »Pan Tadeusz«. Betegnelsen blev oprindelig anvendt på vildsvin, svin og heste. Ifølge Encyklopedyja Powszechna (bind 13), udgivet i 1863, blev udtrykket imidlertid anvendt i det 19. århundrede til at betegne unge spæksvin. Svinene blev opfedet på en særlig måde for at opnå fint og udsøgt kød med et højt intramuskulært fedtindhold, som giver pølserne deres særlige smag, blødhed og saftighed. Udtrykket »kabanina«, som er afledt af »kaban«, blev også anvendt i almindelig tale og blev ifølge ordbogen over det polske sprog fra 1861 almindeligvis anvendt til at betegne svinekød.

Kød fra dyr, som er opdrættet med henblik på fremstilling af kabanosy-pølser, skal have et intramuskulært fedtindhold på mindst 3 %, dvs. en marmorering, som giver pølserne deres blødhed, saftighed og gode smag. Anvendelsen af denne kødtype er afgørende for pølsernes slutkvalitet og særlige karakter og er i overensstemmelse med den traditionelle fremstillingsmetode.

3.9.   Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Minimumskravene og procedurerne for verifikation af specificiteten (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1216/2007)

Hvad angår kabanosy-pølsernes specificitet, kontrolleres især følgende elementer:

| 1) | De anvendte råvarers kvalitet (svinekød, krydderier), herunder især:






  — | kødets teknologiske kvalitet |
| --- | --- | --- |

1)

De anvendte råvarers kvalitet (svinekød, krydderier), herunder især:

—

kødets teknologiske kvalitet

| — | opfedningsmetoden |
| --- | --- |

—

opfedningsmetoden

| — | saltningstiden |
| --- | --- |

—

saltningstiden

| — | de krydderier, der anvendes til fremstilling af kabanosy og doseringen. |
| --- | --- |

—

de krydderier, der anvendes til fremstilling af kabanosy og doseringen.

| 2) | Røgningsprocessen:
  Følgende skal kontrolleres:






  — | overholdelse af den temperatur, som kræves ved traditionel varmrøgning, og af ovntemperaturen |
| --- | --- | --- |

2)

Røgningsprocessen:

Følgende skal kontrolleres:

—

overholdelse af den temperatur, som kræves ved traditionel varmrøgning, og af ovntemperaturen

| — | overholdelse af røgningstid og temperatur under koldrøgningen |
| --- | --- |

—

overholdelse af røgningstid og temperatur under koldrøgningen

| — | anvendelsen af bøgeflis ved koldrøgningen. |
| --- | --- |

—

anvendelsen af bøgeflis ved koldrøgningen.

| 3) | Slutproduktets kvalitet:






  — | proteinindhold |
| --- | --- | --- |

3)

Slutproduktets kvalitet:

—

proteinindhold

| — | vandindhold |
| --- | --- |

—

vandindhold

| — | fedtindhold |
| --- | --- |

—

fedtindhold

| — | indholdet af natriumchlorid |
| --- | --- |

—

indholdet af natriumchlorid

| — | indhold af nitrat (III) og nitrat (V) |
| --- | --- |

—

indhold af nitrat (III) og nitrat (V)

| — | smag og aroma. |
| --- | --- |

—

smag og aroma.

| 4) | Produktets form: |
| --- | --- |

4)

Produktets form:

Kontrolhyppighed:

Kontrolhyppighed:

Ovennævnte etaper kontrolleres hver anden måned. Når alle etaper er gennemført i overensstemmelse med reglerne, kan kontrolhyppigheden nedsættes til to gange om året.

I tilfælde af uregelmæssigheder med hensyn til en etape øges kontrolhyppigheden (til én gang hver anden måned). De øvrige etaper kan fortsat kontrolleres én gang hvert halve år.

4.   Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

Myndigheder eller organer, der kontrollerer overholdelsen af varespecifikationen

4.1.   Navn og adresse

Navn og adresse

| Navn: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adresse: | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLEN |

Navn:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresse:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLEN

Tlf.

+48 226232901

Fax

+48 226232099

E-mail:

—

| ☒ Offentlig | ☐ Privat |
| --- | --- |

☒ Offentlig

☐ Privat

4.2.   Myndighedens/organets særlige opgaver

Myndighedens/organets særlige opgaver

Den ovenfor nævnte tilsynsmyndighed er ansvarlig for kontrollen af varespecifikationen i sin helhed.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

1

(2)  EU-nr. PL-TSG-0107-01407 — 22.12.2015.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 729/2008 af 28. juli 2008 om registrering af betegnelser i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Czwórniak (GTS), Dwójniak (GTS), Półtorak (GTS), Trójniak (GTS)) (EUT L 200 af 29.7.2008, s. 6).

3

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 379/2011 af 18. april 2011 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (»Kiełbasa jałowcowa« (GTS)) (EUT L 103 af 19.4.2011, s. 2).

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 382/2011 af 18. april 2011 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (»Kiełbasa myśliwska« (GTS)) (EUT L 103 af 19.4.2011, s. 6).

Kommissionens forordning (EF) nr. 506/2009 af 15. juni 2009 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Olej rydzowy (GTS)) (EUT L 151 af 16.6.2009, s. 26).

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1044/2011 af 19. oktober 2011 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Kabanosy (GTS)) (EUT L 275 af 20.10.2011, s. 16).

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 af 20. marts 2006 om garanterede traditionelle specialiteter i forbindelse med landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 93 af 31.3.2006, s. 1). Ophævet og erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

4

(5)  Półtorak, EF nr. PL/TSG/007/0034/06.09.2005 (EUT C 267 af 9.11.2007, s. 40).

5

Dwójniak, EF nr. PL/TSG/007/0036/06.09.2005 (EUT C 268 af 10.11.2007, s. 22).

Trójniak, EF nr. PL/TSG/007/0033/06.09.2005 (EUT C 265 af 7.11.2007, s. 29).

Czwórniak, EF nr. PL/TSG/007/0035/06.09.2006 (EUT C 266 af 8.11.2007, s. 27).

Kiełbasa jałowcowa, Nr. WE: PL-TSG-007-0047-05.12.2006 (EUT C 158 af 11.7.2009, s. 24).

Kiełbasa myśliwska, EF-nr. PL-TSG-0007-0053-19.03.2007 (EUT C 160 af 14.7.2009, s. 12).

Olej rydzowy, EF-nr. PL-STG-007-0049-28.12.2006 (EUT C 244 af 25.9.2008, s. 27).

(6)  Se fodnote 3.

6

---

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/44

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 188/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»GORGONZOLA«

EF-nr.: IT-PDO-0217-01214 — 18.3.2014

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — | ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Beskrivelse af produktet |
| — | ☐ | Geografisk område |
| — | ☒ | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — | ☐ | Tilknytning |
| — | ☒ | Mærkning |
| — | ☐ | Krav i nationale bestemmelser |
| — | ☒ | Andet [ændring af emballagebestemmelser] |

—

☐

Produktets betegnelse

—

☒

Beskrivelse af produktet

—

☐

Geografisk område

—

☒

Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—

☐

Tilknytning

—

☒

Mærkning

—

☐

Krav i nationale bestemmelser

—

☒

Andet [ændring af emballagebestemmelser]

2.   Type ændring

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — | ☐ | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — | ☐ | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

☐

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—

☐

Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—

☐

Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

Beskrivelse af produktet

Produktet er uændret. Betegnelsen »blød« slettes dog, da det ikke er en nøjagtig beskrivelse af alle typer »Gorgonzola«. Navnlig den stærke variant kan ikke klassificeres som en blød ost. Det er således ukorrekt at bruge betegnelsen »blød« om alle typer »Gorgonzola«, og det kunne endvidere skabe forvirring ved de officielle kontroller af overensstemmelsen med varespecifikationen for den stærke variants vedkommende. Betegnelsen »fed« slettes ligeledes, eftersom angivelsen af minimumsfedtprocenten i tørstoffet, som er nævnt i enhedsdokumentets punkt 3.2, gør dette overflødigt.

I den nuværende varespecifikation beskrives ostemassens farve som »blågrøn«, men med ændringen kommer der til at stå, at den også kan være »gråblå«, således at det fuldt ud beskrives, hvilke mulige farver de forskellige typer »Gorgonzola« kan antage. Selv om blågrøn er ostemassens karakteristiske farve, kan væksten af den levende, aerobe skimmel, efterhånden som modningen skrider frem, give osten det, som det menneskelige øje opfatter som en gråblå farve. Hvis der ikke anføres i varespecifikationen, at osten kan have en gråblå farve, kunne det også skabe forvirring ved de officielle kontroller af, om ostemassens farve er i overensstemmelse med varespecifikationen.

Den minimumsmodningstid, der er angivet i den nuværende varespecifikation, varierer alt efter typen af »Gorgonzola«, og derfor slettes den ukorrekte generelle henvisning i varespecifikationen til en minimumsmodningstid på 50 dage.

Produktet er uændret. Henvisningen til, at smagen udelukkende afhænger af modningstiden, er ukorrekt og fjernes derfor. Smagen kan nemlig, omend i mindre grad, afhænge af andre faktorer som f.eks. ostens vægt.

De forskellige typer »Gorgonzola« identificeres mere korrekt på grundlag af kriterier som vægt, smag og modning. Den tidligere klassificering, som blev indført med en ændring registreret i 2009, kunne være misvisende, eftersom den tilsyneladende udelukkende var baseret på ostens dimensioner, idet man anvendte betegnelserne »grande« (stor), »media« (medium) og »piccola« (lille). For at skabe større klarhed specificeres det således, at ostene ikke blot klassificeres ud fra deres vægt, men også ud fra deres smag og modningstid. Brugen af betegnelserne »dolce« (mild), »piccante« (stærk) og »piccola piccante« (lille og stærk) til klassificeringsformål ville være mere velegnet til en hurtig identifikation af de forskellige typer »Gorgonzola«. Osten med betegnelsen »dolce« svarer til den store ost, der henvises til i den tidligere klassificering. Betegnelsen »let skarp« slettes, da den ikke er korrekt, eftersom denne ost har en mild smag, sådan som det allerede er angivet i varespecifikationen. Osten med betegnelsen »piccante« svarer til den mellemstore oste, der henvises til i den tidligere klassificering. Osten med betegnelsen »piccola piccante« svarer til den lille ost, der henvises til i den tidligere klassificering.

Ostenes minimums- og maksimumsdimensioner ændres en anelse for at afspejle den aktuelle produktion, eftersom deres volumen kan være større eller mindre alt efter ostens fugtindhold.

Den maksimale modningstid indføjes (se »Produktionsmetode«).

De forskellige typer »Gorgonzola« beskrives og kategoriseres således på grundlag af kriterierne vægt, smag og modning:

| — | typen »dolce«: fra 9 til 13,5 kg, med en mild smag og en modningstid på mindst 50 dage og højst 150 dage. |
| --- | --- |

—

typen »dolce«: fra 9 til 13,5 kg, med en mild smag og en modningstid på mindst 50 dage og højst 150 dage.

| — | typen »piccante«: fra 9 til 13,5 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 80 dage og højst 270 dage. |
| --- | --- |

—

typen »piccante«: fra 9 til 13,5 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 80 dage og højst 270 dage.

| — | typen »piccola piccante«: fra 5,5 til under 9 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 60 dage og højst 200 dage. |
| --- | --- |

—

typen »piccola piccante«: fra 5,5 til under 9 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 60 dage og højst 200 dage.

Bevis for oprindelse

For at garantere ægtheden kan »Gorgonzola« markedsføres hel, i halve oste, der er skåret vandret igennem, eller i portioner, der er pakket i mønsterpræget aluminiumsfolie.

For at bevare kvaliteten, garantere oprindelsen og sikre kontrollen kan »Gorgonzola« også markedsføres i færdigpakkede portioner uden mønsterpræget aluminiumsfolie efter forudgående certificering af den autoriserede kontrolinstans eller et andet organ, som kontrolinstansen har givet bemyndigelse hertil.

Produktionsmetode

Temperaturen og den relative fugtighedsprocent i modningslokalerne ændres en anelse for at tage højde for nyskabelser inden for modningsanlæg og teknologi, der forbedrer kvalitetsegenskaberne ved »Gorgonzola«.

Den maksimale modningstid indføjes, eftersom en yderligere modning ville indebære en alvorlig risiko for, at produktet mister sine specifikke egenskaber og organoleptiske karakteristika.

Mærkning

For at lette kontrollen af overensstemmelsen med varespecifikationen og ikke mindst for at give forbrugeren mulighed for at træffe et informeret valg, også når produktet emballeres hos detailhandleren efter forbrugerens ønske, indføres krav om mærkning af den mønsterprægede aluminiumsfolie for store og små stærke typer »Gorgonzola«, halve oste, der er skåret vandret igennem, og osteportioner med betegnelsen »piccante« (stærk).

På samme måde indføres der for at lette kontrollen af overensstemmelsen med varespecifikationen og ikke mindst for at give forbrugeren mulighed for at træffe et informeret valg krav om mærkning af primæremballagen omkring færdigpakkede portioner, der er udskåret af store og små stærke typer »Gorgonzola« med betegnelsen »piccante« (stærk).

Andet

For at bevare kvaliteten, garantere oprindelsen og sikre kontrollen med de færdigpakkede portioner af »Gorgonzola«, der markedsføres, foreskrives det i den nye tekst (og begrundelsen herfor er ligeledes anført), at udskæring og emballering af portionerne skal certificeres af den autoriserede kontrolinstans eller et andet organ, som kontrolinstansen har givet bemyndigelse hertil. Baggrunden herfor er, at mekanisk udskæring af hele oste og halve oste skåret vandret igennem, der er pakket i mønsterpræget aluminiumsfolie, ikke er mulig af fødevaresikkerhedsmæssige årsager. Eftersom der ikke er nogen mærkning på siden af den hele »Gorgonzola«, er det således nødvendigt, at kontrolinstansen kontrollerer oprindelsen af de portioner, der ikke er emballeret i aluminiumsfolie. Dette forhindrer ikke detailhandelens manuelle udskæring og emballering af portioner efter forbrugerens ønske eller til direkte salg. Hos detailhandlerne fjerner man nemlig ikke den mønsterprægede aluminiumsfolie, som hele oste og halve oste er pakket i, før de udskæres med en kniv, og der er ingen risiko for fødevaresikkerheden. Desuden skal detailhandlerne i princippet udføre sådanne operationer foran forbrugeren, eller forbrugeren kan i det mindste anmode om dette, navnlig for at kontrollere, at den hele ost eller den halve ost, der anvendes, har den mønsterprægede aluminiumsfolie. Detailhandlernes manuelle udskæring af hele oste eller halve oste, der er pakket i mønsterpræget aluminiumsfolie, med henblik på direkte salg af det færdigpakkede produkt er ligeledes tilladt, under forudsætning af at der hver gang bliver en del af folien tilbage på de udskårne portioner som garanti for ægtheden.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»GORGONZOLA«

EF-nr.: IT-PDO-0217-01214 — 18.3.2014

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Gorgonzola«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Gorgonzola« er en blåskimmelost, der udelukkende er fremstillet af pasteuriseret sødmælk fra køer, og som består af en ensartet, hvid og lysegul ikke-varmebehandlet ostemasse med karakteristiske blågrønne og/eller gråblå aftegninger som følge af skimmelvækst (marmorering).

»Gorgonzola« har følgende karakteristika:

—   form:

form

| — | cylindrisk med flad over- og underside og lige sider |
| --- | --- |

—

cylindrisk med flad over- og underside og lige sider

| — | dimensioner: siden er mindst 13 cm høj, og diameteren er 20-32 cm |
| --- | --- |

—

dimensioner: siden er mindst 13 cm høj, og diameteren er 20-32 cm

| — | klassificering efter vægt, smag og modning:






  1. | typen »dolce«: fra 9 til 13,5 kg, med en mild smag og en modningstid på mindst 50 dage og højst 150 dage |
| --- | --- | --- |

—

klassificering efter vægt, smag og modning:

1.

typen »dolce«: fra 9 til 13,5 kg, med en mild smag og en modningstid på mindst 50 dage og højst 150 dage

| 2. | typen »piccante«: fra 9 til 13,5 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 80 dage og højst 270 dage |
| --- | --- |

2.

typen »piccante«: fra 9 til 13,5 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 80 dage og højst 270 dage

| 3. | typen »piccola piccante«: fra 5,5 til under 9 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 60 dage og højst 200 dage. |
| --- | --- |

3.

typen »piccola piccante«: fra 5,5 til under 9 kg, med en udpræget stærk smag og en modningstid på mindst 60 dage og højst 200 dage.

—   skorpe: grå og/eller rosafarvet, ikke-spiselig

skorpe

—   ostemasse: fast, hvid eller lysegul, med skimmel (marmorering), der giver karakteristiske blågrønne og/eller gråblå aftegninger

ostemasse

—   fedtindhold i tørstoffet: mindst 48 %.

fedtindhold i tørstoffet

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Sødmælk (komælk), kalveløbe, salt.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

På årsbasis skal mindst 50 % af tørstoffet i køernes foder komme fra produktionsområdet.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af mælk, mælkens forarbejdning og modningen af den ost, der skal sælges som »Gorgonzola«, samt anbringelsen af de identifikationsmærker, der er henvist til i punkt 3.7, finder sted i det afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Gorgonzola« kan markedsføres hel, i halve oste, der er skåret vandret igennem, eller i portioner, der er pakket i mønsterpræget aluminiumsfolie.

»Gorgonzola« kan også markedsføres i færdigpakkede portioner uden mønsterpræget aluminiumsfolie efter forudgående certificering af den autoriserede kontrolinstans eller et andet organ, som kontrolinstansen har givet bemyndigelse hertil. For at bevare kvaliteten, garantere oprindelsen og sikre kontrollen med de færdigpakkede portioner af »Gorgonzola«, der markedsføres, skal udskæring og emballering af portionerne certificeres af den autoriserede kontrolinstans eller et andet organ, som kontrolinstansen har givet bemyndigelse hertil. Baggrunden herfor er, at mekanisk udskæring af hele oste og halve oste skåret vandret igennem, der er pakket i mønsterpræget aluminiumsfolie, ikke er mulig af fødevaresikkerhedsmæssige årsager. Eftersom der ikke er nogen mærkning på siden af den hele »Gorgonzola«, er det således nødvendigt, at kontrolinstansen kontrollerer oprindelsen af de portioner, der ikke er emballeret i aluminiumsfolie.

Portioner af »Gorgonzola« kan udskæres og emballeres hos detailhandleren efter forbrugerens ønske, forudsat at den mønsterprægede aluminiumsfolie er synlig. Portioner af »Gorgonzola« kan ligeledes udskæres og emballeres hos detailhandleren med henblik på direkte salg, under forudsætning af at der hver gang bliver en del af den mønsterprægede aluminiumsfolie tilbage på produktportionen som garanti for ægtheden.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Specifikke mærkningsregler

Den hele »Gorgonzola« bærer to kendetegn, der er påsat i det afgrænsede geografiske område:

| — | på produktionsstedet anbringes et første kendetegn i form af et identifikationsmærke, som påsættes på begge af ostens flade sider, med mejeriets identifikationsnummer (se figur 1)

  Afbildning 1 |
| --- | --- |

—

på produktionsstedet anbringes et første kendetegn i form af et identifikationsmærke, som påsættes på begge af ostens flade sider, med mejeriets identifikationsnummer (se figur 1)

Afbildning 1

Afbildning 1

| — | når produktet har opnået de nødvendige karakteristika til at blive frigivet til salg, pakkes de hele oste, de halve oste skåret vandret igennem og, i henhold til bestemmelserne for færdigpakkede portioner i punkt 3.6, portionerne ind i mønsterpræget aluminiumsfolie, som bærer det mønsterprægede identifikationsmærke (se figur 2). Den mønsterprægede aluminiumsfolie bærer også betegnelsen »DOP Gorgonzola« med EU-symbolet. Såfremt der er tale om små og store hele oste, halve oste skåret vandret igennem og portioner af stærk »Gorgonzola«, skal det mønsterprægede aluminiumsfolie have påskriften »piccante« ved siden af eller under betegnelsen »DOP Gorgonzola« med en mindre skrift end den, der anvendes til førnævnte betegnelse.

  Afbildning 2 |
| --- | --- |

—

når produktet har opnået de nødvendige karakteristika til at blive frigivet til salg, pakkes de hele oste, de halve oste skåret vandret igennem og, i henhold til bestemmelserne for færdigpakkede portioner i punkt 3.6, portionerne ind i mønsterpræget aluminiumsfolie, som bærer det mønsterprægede identifikationsmærke (se figur 2). Den mønsterprægede aluminiumsfolie bærer også betegnelsen »DOP Gorgonzola« med EU-symbolet. Såfremt der er tale om små og store hele oste, halve oste skåret vandret igennem og portioner af stærk »Gorgonzola«, skal det mønsterprægede aluminiumsfolie have påskriften »piccante« ved siden af eller under betegnelsen »DOP Gorgonzola« med en mindre skrift end den, der anvendes til førnævnte betegnelse.

Afbildning 2

Afbildning 2

Færdigpakkede udskårne portioner

De færdigpakkede »Gorgonzola«-portioners primæremballage skal indeholde følgende angivelser i det primære synsfelt:

| — | betegnelsen »DOP Gorgonzola« ledsaget af EU's symbol for beskyttet oprindelsesbetegnelse |
| --- | --- |

—

betegnelsen »DOP Gorgonzola« ledsaget af EU's symbol for beskyttet oprindelsesbetegnelse

| — | betegnelsen »piccante« for produkter, der er udskåret af store og små stærke hele »Gorgonzola«, anført ved siden af eller neden under betegnelsen »DOP Gorgonzola« og med mindre bogstaver. |
| --- | --- |

—

betegnelsen »piccante« for produkter, der er udskåret af store og små stærke hele »Gorgonzola«, anført ved siden af eller neden under betegnelsen »DOP Gorgonzola« og med mindre bogstaver.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det afgrænsede geografiske område omfatter følgende provinser i deres helhed:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milan, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola og Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milan, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola og Vercelli.

Det omfatter også følgende kommuner i provinsen Alessandria:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino og Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino og Frassineto Po.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Til de naturlige faktorer hører de gunstige klimaforhold i det afgrænsede geografiske område, som giver store mængder kvalitetsfoder til malkekøerne og fremmer udviklingen af de mikrobiologiske stoffer, der er bestemmende for ostens organoleptiske karakteristika og farve. Hvad de menneskelige faktorer angår, skal det bemærkes, at ud over ostens historiske betydning for den lokale økonomi, bygger de komplekse produktionstrin ved fremstillingen af »Gorgonzola«-osten på traditionelle, håndværksmæssige ostefremstillingsteknikker: tilsætning af mælkesyrebakterier til mælken, en opslæmning af Penicillium-sporer og udvalgte gærsporer, tilsætning af kalveløbe med optimal temperatur, tørsaltning og den karakteristiske gennemstikning af ostemassen under modningen. Disse teknikker er i flere århundreder blevet overleveret i det geografiske område.

Penicillium

5.2.   Produktets egenart

Produktets egenart

»Gorgonzola« er en ost med en ensartet, hvid og strågul ikke-varmebehandlet ostemasse med karakteristiske blågrønne og/eller gråblå aftegninger som følge af skimmelvækst (marmorering).

Smagen varierer fra mild til udpræget stærk, og afhænger af forskellige faktorer, navnlig modningstidens længde.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De store mængder kvalitetsfoder til malkekøerne og de traditionelle ostefremstillingsteknikker, navnlig tilsætningen af Penicillium-sporer, tørsaltningen og gennemstikningen af ostemassen under modningen, er udslagsgivende for »Gorgonzola«-ostens organoleptiske karakteristika og farve.

Penicillium

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

4

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Prodotti DOP e IGP« (øverst til højre på skærmen), herefter på »Prodotti DOP IGP e STG« (til venstre på skærmen), og endelig på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

3

(4)  Se fodnote 3.

4

---

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/50

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 188/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง« (KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG)

EF-nr.: TH-PGI-0005-01115 — 27.5.2013

BGB ( X ) BGB ( )

1.   Navn

»ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง« (Khao Sangyod Muang Phatthalung)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kongeriget Thailand

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Khao Sangyod Muang Phatthalung-risen dyrkes med frø af sorten Sangyod Phatthalung og er en lysperiodefølsom lavlandsris. Den sås, dyrkes, høstes, slibes, pakkes og mærkes i og har også sin oprindelse i Phatthalung-provinsen i det sydlige Thailand. Khao Sangyod Muang Phatthalung-riskornene er ikkeklæbrige, lette, små, tynde og en mild duft. Den sælges som paddyris, brun ris og delvis sleben ris.

Fysiske egenskaber

| — | Paddyrisen er stråfarvet |
| --- | --- |

—

Paddyrisen er stråfarvet

| — | Den brune ris går fra rød til mørkerød i samme korn |
| --- | --- |

—

Den brune ris går fra rød til mørkerød i samme korn

| — | Den halvslebne ris har en lys rød farve |
| --- | --- |

—

Den halvslebne ris har en lys rød farve

| — | Kornene er lange, tynde og små. Sølvhinden er rød. |
| --- | --- |

—

Kornene er lange, tynde og små. Sølvhinden er rød.

| — | Mild og karakteristisk duft. |
| --- | --- |

—

Mild og karakteristisk duft.

| Fysiske egenskaber | Paddyris | Brun ris | Delvis sleben ris |
| --- | --- | --- | --- |
| Længde (mm) | (9,33 ) 9,1 -9,4 | 6,50 -6,90 | 6,40 -6,80 |
| Bredde (mm) | (2,11 ) 1,9 -2,25 | 1,61 -1,81 | 1,57 -1,87 |
| Tykkelse (mm) | (1,77 ) 1,7 -1,8 | 1,51 -1,71 | 1,44 -1,64 |
| Farve | Stråfarvet | Rød eller mørkerød | Lyserød |

Fysiske egenskaber

Paddyris

Brun ris

Delvis sleben ris

Længde (mm)

(9,33 ) 9,1 -9,4

6,50 -6,90

6,40 -6,80

Bredde (mm)

(2,11 ) 1,9 -2,25

1,61 -1,81

1,57 -1,87

Tykkelse (mm)

(1,77 ) 1,7 -1,8

1,51 -1,71

1,44 -1,64

Farve

Stråfarvet

Rød eller mørkerød

Lyserød

Kemiske egenskaber

| Kemiske egenskaber | Paddyris | Brun ris | Delvis sleben ris |
| --- | --- | --- | --- |
| Proteiner (%) | Ikke relevant | 7-10 | 6-9 |
| Amylose (% db) | Ikke relevant | 13-17 |
| Kernelængde | Ikke relevant | 1,5 -1,8 |

Kemiske egenskaber

Paddyris

Brun ris

Delvis sleben ris

Proteiner (%)

Ikke relevant

7-10

6-9

Amylose (% db)

Ikke relevant

13-17

Kernelængde

Ikke relevant

1,5 -1,8

Kogeegenskaber

Ved kogning skal forholdet mellem ris og vand være 1 kop ris til 1,25-2 kopper vand.

For at opnå en ekstrablød konsistens kan Khao Sangyod Muang Phatthalung-risen lægges i blød 5-10 minutter før kogning.

Aroma og smag

Efter kogning er risen blød og klistrer en smule. Den har en let sødlig smag med en mild aromatisk duft.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De frø, der anvendes til produktion af Khao Sangyod Muang Phatthalung, skal være af Sangyod Phatthalung-sorten og være dyrket i Phatthalung-provinsen, da den har en geografisk placering, der er velegnet til dyrkning af Sangyod Phatthalung-ris, som giver Khao Sangyod Muang Phatthalung sine særlige egenskaber og kvalitet.

Frøene skal være produceret af Thailand Rice Departement og dettes underafdelinger, f.eks. Phatthalung Rice Research Center og Phatthalung Rice Seed Center, fordi de råder over de rette faciliteter og opfylder normerne for produktion af risfrø for så vidt angår produktion af rene frø med de særlige egenskaber, som er typiske for Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Hvis frøene fremstilles af andre enheder som f.eks. landbrugsorganisationer eller private organisationer, skal disse være godkendt af Thailand Rice Department og opfylde normerne for produktion af risfrø.

Hvis landbrugerne selv dyrker ris, kan de anvende den godkendte sort, der er nævnt oven for (frøene skal være sået senest tre år efter, at de er købt hos leverandøren).

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele produktionscyklussen for Khao Sangyod Muang Phatthalung er begrænset til det afgrænsede geografiske område for at sikre, at den finder sted under de særlige lokale geomorfologiske betingelser. Khao Sangyod Muang Phatthalung skal dyrkes, tørres, oplagres, slibes og forarbejdes i Phatthalung-provinsen. Khao Sangyod Muang Phatthalung kan spores i hver enkelt produktionsfase ved hjælp af ledsagende dokumenter, transportkvitteringer og registre.

Khao Sangyod Muang Phatthalung skal dyrkes mellem august og oktober og høstes i modningsfasen mellem december og februar. Tidspunktet for høsten fastsættes under hensyn til klimaet og risens modenhed. Den høstede ris oplagres derefter i det geografiske område i siloer med reguleret temperatur og luftfugtighed for blandt andet at undgå risikoen for sammenblanding med andre sorter, mulig kontaminering, høj fugtighed og at forhindre, at den karakteristiske duft forringes.

De vigtigste faser i forbindelse med produktion af Khao Sangyod Muang Phatthalung er følgende:

| — | Forberedelse af jorden: omfatter indledende pløjning og efterfølgende pløjning for at kunne kontrollere antallet af spirer fra de frø, der blev i jorden fra den foregående sæson og risplanter af andre sorter, der har været dyrket på rismarken — med undtagelse af weedy rice (en rissort — nærmest ukrudtsris — der giver langt mindre udbytte end normal ris) |
| --- | --- |

—

Forberedelse af jorden: omfatter indledende pløjning og efterfølgende pløjning for at kunne kontrollere antallet af spirer fra de frø, der blev i jorden fra den foregående sæson og risplanter af andre sorter, der har været dyrket på rismarken — med undtagelse af weedy rice (en rissort — nærmest ukrudtsris — der giver langt mindre udbytte end normal ris)

| — | Jorden bør gødes og behandles med jævne mellemrum |
| --- | --- |

—

Jorden bør gødes og behandles med jævne mellemrum

| — | Pleje af risplanter: passende vandforvaltning, fjernelse af uønskede risplanter i skydningsfasen, reproduktionsfasen og modningsfasen og passende bekæmpelse af planteskadegørere |
| --- | --- |

—

Pleje af risplanter: passende vandforvaltning, fjernelse af uønskede risplanter i skydningsfasen, reproduktionsfasen og modningsfasen og passende bekæmpelse af planteskadegørere

| — | Dyrkning: skal finde sted i den sydlige regntid (august-oktober) efter modningsfasen. Det er en tradition i Phatthalung-provinsen at dyrke let overmoden ris. |
| --- | --- |

—

Dyrkning: skal finde sted i den sydlige regntid (august-oktober) efter modningsfasen. Det er en tradition i Phatthalung-provinsen at dyrke let overmoden ris.

| — | Kornfugtighed: riskornenes fugtighed skal reduceres til 14 % eller derunder. |
| --- | --- |

—

Kornfugtighed: riskornenes fugtighed skal reduceres til 14 % eller derunder.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Khao Sangyod Muang Phatthalung skal pakkes og mærkes i Phatthalung-provinsen. Dermed får forbrugerne en effektiv garanti for risens oprindelse og kvalitet. For at undgå, at produktet kontamineres eller forringes er det ikke tilladt at ompakke produktet. For at bevare risens karakteristiske duft skal Khao Sangyod Muang Phatthalung pakkes i Phatthalung-provinsen.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Emballagen skal være forsynet med angivelse af vægt, dato for slibning og emballering, rismøllens navn eller landbrugerens eller kooperativets navn samt parti eller løbenummer.

Alle pakker skal være forsynet med betegnelsen »ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง« og/eller Khao Sangyod Muang Phatthalung.

Det thailandske GI-logo og EU's BGB-logo (efter BGB-godkendelse) skal også anvendes.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Phatthalung-provinsen

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Phatthalung er en af Thailands sydlige provinser. Fra nord og i urets retning er naboprovinserne Nakhon Si Thammarat, Songkhla, Satun og Trang. Den dækker et areal på 3 424,5 km2 eller 2 140 296 rai (6,25 rai = 1 ha.)

Phatthalung er en lavlandsslette, der ligger mellem Songkhla-søen mod øst, og Bantat-bjergkæden mod vest. Sletten er dannet af aflejringer fra søen, der går over sine bredder under monsunen. Områdets vigtigste vandkilde for landbruget er Songkhla-søen.

Jordens dræningskapacitet bidrager til at Khao Sangyod Muang Phatthalung kan udvikle sig og modne godt, og vandopbevarings- og fordelingskapaciteten sikrer moderat, men fortsat vanding — selv i tørre perioder.

Klimaet i Phatthalung har stor betydning for de egenskaber, man finder hos Khao Sangyod Muang Phatthalung. På grund af sin sydlige placering er Phatthalungs klima under indflydelse af både havet og fastlandet. Indflydelsen fra fastlandet er ansvarlig for den karakteristiske tørre sæson med mange lystimer.

5.2.   Produktets egenart

Khao Sangyod Muang Phatthalung er paddyris, brun ris og delvis sleben ris, der dyrkes i regntiden i Phatthalung-provinsen, og som har en karakteristisk naturlig aroma. Den har en karakteristisk rød sølvhinde, den er blød efter kogning og har en mild duft.

De lokale naturlige faktorer har stor indvirkning på risens kvalitet og unikke egenskaber. Jordbunden i Phatthalung kombinerer flere kvaliteter med hensyn til dræning, frugtbarhed og oplagring og fordeling af vand. Phatthalungs klima er under indflydelse af både havet og fastlandet. På grund af indflydelsen fra havet (Den Thailandske Havbugt) falder der betydelige nedbørsmængder i regntiden, og der er mindre temperaturforskelle i løbet af sæsonen. Samspillet mellem den lave beliggenhed, klimaet og de frugtbare jorder i Phatthalung bidrager til, at Khao Sangyod Muang Phatthalung-riskornene får deres tynde form. Når Sangyod Phatthalung-risen dyrkes i andre provinser, får den andre egenskaber, og den bliver f.eks. tykkere og mindre rød. Ifølge den lokale tradition høstes risen efter modningsfasen, og det giver korn, der er mere røde, mere aromatiske og blødere efter kogning end Sangyod Phatthalung-ris, der dyrkes andre steder.

Disse enestående egenskaber opnås kun under de unikke geomorfologiske betingelser, man finder i det sydlige Thailand, navnlig med hensyn til jordbundens beskaffenhed, vandkvalitet, antallet af solskinstimer, begrænsede temperaturudsving og en regntid med store nedbørsmængder.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Phatthalung har i århundreder været et vigtigt risproduktionsområde i det sydlige Thailand. De store sletter, det velegnede klima og rigdommen på vand gør dette område til et ideelt sted at dyrke Khao Sangyod Muang Phatthalung. Der er en legende om sletten mellem Khao Hin Look Doan-bjergene, ifølge hvilken besøgende på egnen ville se friske, grønne og endeløse rismarker i begyndelsen af produktionsperioden, og når høsten nærmede sig i januar og februar, kunne de konstatere, at de samme marker var blevet gyldne.

Khao Sangyod Muang Phatthalung er blevet dyrket i Phatthalung i mere end hundrede år, men lokalbefolkningen i Phatthalung-provinsen foretrækker at spise granula og hård ris med et højt amyloseindhold og ikke Khao Sangyod Muang Phatthalung, som er en blød ris efter kogning. Khao Sangyod Muang Phatthalung gemmes derfor traditionelt for at kunne gives som en gave til respekterede ældre personer, eller den tilberedes til særligt udvalgte, f.eks. kongelige gæster, udenlandske gæster på officielt besøg, til særlige lejligheder, religiøse ceremonier eller traditionelle fester. Denne tradition har betydet, at Khao Sangyod Muang Phatthalung har fået en status som en ris, der er forbeholdt særlige personer og lejligheder i Phatthalung.

Naturen i Phatthalung-provinsen har også stor indvirkning på produktionen af Khao Sangyod Muang Phatthalung. Navnlig Phatthalung-lavlandssletten, der dækkes af aflejringer fra søen, når den går over sine bredder i løbet af monsunen, har en jordbund, hvis næringsstoffer i særlig grad er velegnet til produktionen af Khao Sangyod Muang Phatthalung. Disse forhold giver den lokalt dyrkede Khao Sangyod Muang Phatthalung sine særlige egenskaber: de tynde korn og den milde duft.

Hertil kommer den omhyggelige udvælgelse af frø, omhyggelig pasning af markerne, høstmetoderne og den standardiserede produktionsproces. Procedurerne og kontrollen bidrager også til at bevare risens enestående kvalitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

---

| 27.5.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/54

---

Ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

(2016/C 188/09)

Kommissionen har godkendt denne mindre ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN MINDRE ÆNDRING

Ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning forordning (EU) nr. 1151/2012
   (2)

»CRUDO DI CUNEO«

EU-nr.: PDO-IT-02118 — 4.2.2016

BOB ( X ) BGB ( ) GTS ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta »Crudo di Cuneo« [konsortium for beskyttelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo«] |
| --- |
| Corso Dante Alighieri n. 51 |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| ITALIEN |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta »Crudo di Cuneo« [konsortium for beskyttelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo«]

Corso Dante Alighieri n. 51

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

ITALIEN

Consorzio di Tutela (beskyttelseskonsortiet) for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo« er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring ifølge artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrugspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringerne

| — | ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — | ☐ | Tilknytning |
| — | ☐ | Mærkning |
| — | ☒ | Andet [opdaterede henvisninger til retsakter] |

—

☒

Beskrivelse af produktet

—

☒

Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—

☐

Tilknytning

—

☐

Mærkning

—

☒

Andet [opdaterede henvisninger til retsakter]

4.   Type ændring

| — | ☐ | Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, og som ikke kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, og som kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument. |
| — | ☐ | Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| — | ☐ | Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret GTS. |

—

☐

Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, og som ikke kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument.

—

☒

Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, og som kræver ændring af det offentliggjorte enhedsdokument.

—

☐

Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

—

☐

Ændring — der kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret GTS.

5.   Ændring(er)

Beskrivelse af produktet

Ændringerne til de følgende to punkter er indbyrdes forbundne:

| — | Følgende sætning i varespecifikationens artikel 2, punkt 2.2, sidste afsnit:

  »Svinene skal kunne opnå en gennemsnitsvægt pr. dyr på 156 kg (levende vægt), plus eller minus 10 %.«

  ændres således:

  »Svinene skal kunne opnå en gennemsnitsvægt pr. dyr på 165 kg (levende vægt), plus eller minus 10 %.« |
| --- | --- |

—

Følgende sætning i varespecifikationens artikel 2, punkt 2.2, sidste afsnit:

»Svinene skal kunne opnå en gennemsnitsvægt pr. dyr på 156 kg (levende vægt), plus eller minus 10 %.«

ændres således:

»Svinene skal kunne opnå en gennemsnitsvægt pr. dyr på 165 kg (levende vægt), plus eller minus 10 %.«

| — | Følgende krav i varespecifikationens artikel 2, punkt 2.6:

  »vægt (ved endt modning): 7-10 kg«

  ændres således:

  »vægt (ved endt modning): 8,5-12 kg«.

  Ændringen tager højde for en stigning i det enkelte svins gennemsnitlige vægt og en deraf følgende stigning i de tørrede skinkers vægt. Landbrugerne har i de seneste år observeret, at svinene er tungere ved slagtning, end de var for 10-15 år siden. Genetisk udvælgelse, samtidig med at de iboende kvaliteter af det kød, der anvendes til at lave skinken, bevares, giver svinene mulighed for at opnå en større vægt ved slagtning end for nogle år siden. De nye genetiske typer har forbedret deres daglige tilvækst (DLG) og deres foderudnyttelse (FCR). De fodres med mere afbalancerede og effektive rationer, som generelt sammen med forbedringen af dyrevelfærdsforholdene muliggør større vægtstigninger over det samme tidsrum, og det er lykkedes at producere skinker af den bedste kvalitet.
  Stigningen i svinenes gennemsnitlige vægt ved slagtning og den deraf følgende stigning i de tørrede skinkers vægt, som dækkes af ændringen af varespecifikationen, kombinerer derfor to mål: opdatering af varespecifikationen med henblik på at tilpasse den til de faktiske produktionsforhold på bedriften og sikring af kvaliteten af BOB-skinken »Crudo di Cuneo« ved at anvende skinker fra svin, der har nået optimal modenhed.
  Denne ændring betragtes som »mindre« i henhold til artikel 53, stk. 2, litra a)-e), tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Følgende krav i varespecifikationens artikel 2, punkt 2.6:

»vægt (ved endt modning): 7-10 kg«

ændres således:

»vægt (ved endt modning): 8,5-12 kg«.

Ændringen tager højde for en stigning i det enkelte svins gennemsnitlige vægt og en deraf følgende stigning i de tørrede skinkers vægt. Landbrugerne har i de seneste år observeret, at svinene er tungere ved slagtning, end de var for 10-15 år siden. Genetisk udvælgelse, samtidig med at de iboende kvaliteter af det kød, der anvendes til at lave skinken, bevares, giver svinene mulighed for at opnå en større vægt ved slagtning end for nogle år siden. De nye genetiske typer har forbedret deres daglige tilvækst (DLG) og deres foderudnyttelse (FCR). De fodres med mere afbalancerede og effektive rationer, som generelt sammen med forbedringen af dyrevelfærdsforholdene muliggør større vægtstigninger over det samme tidsrum, og det er lykkedes at producere skinker af den bedste kvalitet.

Stigningen i svinenes gennemsnitlige vægt ved slagtning og den deraf følgende stigning i de tørrede skinkers vægt, som dækkes af ændringen af varespecifikationen, kombinerer derfor to mål: opdatering af varespecifikationen med henblik på at tilpasse den til de faktiske produktionsforhold på bedriften og sikring af kvaliteten af BOB-skinken »Crudo di Cuneo« ved at anvende skinker fra svin, der har nået optimal modenhed.

Denne ændring betragtes som »mindre« i henhold til artikel 53, stk. 2, litra a)-e), tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

| — | Følgende sætning i artikel 5, punkt 5.5, om saltningsfasen:

  »Saltningen varer mindst to uger.«

  ændres således:

  »Saltningen varer mindst 12 dage.«

  Minimumsaltningsperioden kan reduceres fra 14 til 12 dage som følge af forskning og forbedringer af kødets holdbarhed og forarbejdningsteknikkerne, således at der kan anvendes mindre salt end for nogle år siden. Dette medfører en afkortning af den tid, der er nødvendig til saltningsfasen. Navnlig for skinker, som er renskåret og ikke særligt tunge med en vægt på 12-13 kg, skal saltningsfasen reduceres for at undgå, at kødet absorberer for meget salt, og at der produceres en skinke, som ikke opfylder forbrugernes nuværende fødevarekrav.
  Denne ændring betragtes som »mindre« i henhold til artikel 53, stk. 2, litra a)-e), tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning i artikel 5, punkt 5.5, om saltningsfasen:

»Saltningen varer mindst to uger.«

ændres således:

»Saltningen varer mindst 12 dage.«

Minimumsaltningsperioden kan reduceres fra 14 til 12 dage som følge af forskning og forbedringer af kødets holdbarhed og forarbejdningsteknikkerne, således at der kan anvendes mindre salt end for nogle år siden. Dette medfører en afkortning af den tid, der er nødvendig til saltningsfasen. Navnlig for skinker, som er renskåret og ikke særligt tunge med en vægt på 12-13 kg, skal saltningsfasen reduceres for at undgå, at kødet absorberer for meget salt, og at der produceres en skinke, som ikke opfylder forbrugernes nuværende fødevarekrav.

Denne ændring betragtes som »mindre« i henhold til artikel 53, stk. 2, litra a)-e), tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

Andet — Opdatering af lovgivning

Andet — Opdatering af lovgivning

| — | Vilkårene i artikel 8

  »I forbindelse med gennemførelsen af denne varespecifikation, skal den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo« gøres til genstand for inspektion udført af et organ, der er godkendt i henhold til artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2006.«

  ændres således:

  »Kontrol af overholdelsen af varespecifikationen udføres i henhold til bestemmelserne i artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det organ, der er ansvarligt for at kontrollere varespecifikationen, er ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop. — Piazza Carlo Alberto Grosso 82, 12033 Moretta (CN), ITALIEN.«

  Efter at forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft, var det hensigtsmæssigt at opdatere henvisningerne til retsakter i denne artikel og medtage oplysningerne om kontrolorganet. |
| --- | --- |

—

Vilkårene i artikel 8

»I forbindelse med gennemførelsen af denne varespecifikation, skal den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo« gøres til genstand for inspektion udført af et organ, der er godkendt i henhold til artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 510/2006.«

ændres således:

»Kontrol af overholdelsen af varespecifikationen udføres i henhold til bestemmelserne i artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det organ, der er ansvarligt for at kontrollere varespecifikationen, er ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop. — Piazza Carlo Alberto Grosso 82, 12033 Moretta (CN), ITALIEN.«

Efter at forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft, var det hensigtsmæssigt at opdatere henvisningerne til retsakter i denne artikel og medtage oplysningerne om kontrolorganet.

ENHEDSDOKUMENT

»CRUDO DI CUNEO«

»CRUDO DI CUNEO«

EU-nr.: PDO-IT-02118 — 4.2.2016

EU-nr.: PDO-IT-02118 — 4.2.2016

BOB ( X ) BGB ( )

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse(r)

Betegnelse(r)

»Crudo di Cuneo«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Til fremstilling af »Crudo di Cuneo« må kun anvendes ferske skinker fra svin, der er født, opdrættet og slagtet i det anførte produktionsområde.

På salgstidspunktet skal skinken være lagret i mindst 10 måneder, beregnet fra forarbejdningens start; vægt mellem 8,5 og 12 kg ved endt modning; ensfarvet rød skæreflade; den magre yderdel og inderdel skal have en blød og kompakt, ikke slap konsistens; det ydre synlige fedtlag er hvidt til hvidgult, kompakt, ikke fedtet; aroma og smag af skåret skinke: vellugtende, lagret og mild; indre fedt (hvidt) findes i beskeden mængde i og mellem de store muskler; ingen usædvanlige lugte. Fedtet må ved punktering, ikke afgive en overdreven ram lugt, heller ikke lugt af mælk, fisk eller andre unormale lugte. Den kemiske sammensætning af det magre kød skal ligge inden for følgende grænser i procent af bicepsmusklen: salt, mellem 4,5 og 6,9; fugt, mellem 57 og 63; proteolyse, mellem 22 og 31. Ingen ydre anomalier: sværen og knoglen skal være ubeskadiget, uden skorpedannelse eller bløde steder. Skærefladens farve: må ikke fremvise uregelmæssigheder, pletter og striber.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder

Foderrationens sammensætning respekterer svinets behov i de tre opdrætsfaser: startfase, vækstfase og opfedningsfase:

1.   STARTFASE (op til 30 kg levende vægt)

Foderrationens sammensætning:

| — | Råprotein: 16-22 % |
| --- | --- |

—

Råprotein: 16-22 %

| — | Fordøjelig energi/dag: 3 230-3 900 |
| --- | --- |

—

Fordøjelig energi/dag: 3 230-3 900

| — | Lysin g/kg: 10-16 % |
| --- | --- |

—

Lysin g/kg: 10-16 %

| — | Råfibre: 3-5 % |
| --- | --- |

—

Råfibre: 3-5 %

Daglig ration (sammensætning udtrykt i % af de forskellige bestanddele, svarende til 4 % af dyrets levende vægt)

| — | Majs: 35-40 |
| --- | --- |

—

Majs: 35-40

| — | Soja (mel): 16-20 |
| --- | --- |

—

Soja (mel): 16-20

| — | Hvede: 12-15 |
| --- | --- |

—

Hvede: 12-15

| — | Byg: 13-17 |
| --- | --- |

—

Byg: 13-17

| — | Sojaolie: 1-3 |
| --- | --- |

—

Sojaolie: 1-3

| — | Klid fra blød hvede: 8-12 |
| --- | --- |

—

Klid fra blød hvede: 8-12

| — | Mineral- og vitamintilskud: 3-5 |
| --- | --- |

—

Mineral- og vitamintilskud: 3-5

I denne fase må der ikke gives spraytørret svineplasma og friske og koncentrerede mælkeprodukter.

2.   VÆKSTFASE (fra 30 til 80 kg levende vægt)

Foderrationens sammensætning:

| — | Råprotein: 15,50-18 % |
| --- | --- |

—

Råprotein: 15,50-18 %

| — | Fordøjelig energi/dag: 3 200-3 600 |
| --- | --- |

—

Fordøjelig energi/dag: 3 200-3 600

| — | Lysin g/kg: 7-16 % |
| --- | --- |

—

Lysin g/kg: 7-16 %

| — | Råfibre: 3,5-5 % |
| --- | --- |

—

Råfibre: 3,5-5 %

Daglig ration (sammensætning udtrykt i % af de forskellige bestanddele, svarende til 3 % af dyrets levende vægt)

| — | Majs: 45-49 |
| --- | --- |

—

Majs: 45-49

| — | Soja (mel): 14-18 |
| --- | --- |

—

Soja (mel): 14-18

| — | Hvede: 10-13 |
| --- | --- |

—

Hvede: 10-13

| — | Byg: 9-12 |
| --- | --- |

—

Byg: 9-12

| — | Fedtstoffer: 1,5-2 |
| --- | --- |

—

Fedtstoffer: 1,5-2

| — | Klid fra blød hvede: 10-14 |
| --- | --- |

—

Klid fra blød hvede: 10-14

| — | Mineral- og vitamintilskud: 3-5 |
| --- | --- |

—

Mineral- og vitamintilskud: 3-5

3.   OPFEDNINGSFASE (80-165 kg levende slutvægt)

Foderrationens sammensætning:

| — | Råprotein: 13,5-17,5 % |
| --- | --- |

—

Råprotein: 13,5-17,5 %

| — | Fordøjelig energi/dag: 3 100-3 400 |
| --- | --- |

—

Fordøjelig energi/dag: 3 100-3 400

| — | Lysin g/kg: 6-9 % |
| --- | --- |

—

Lysin g/kg: 6-9 %

| — | Råfibre: 3,5-5,5 % |
| --- | --- |

—

Råfibre: 3,5-5,5 %

Daglig ration (sammensætning udtrykt i % af de forskellige bestanddele, svarende til 2,3 % af dyrets levende vægt)

| — | Majs: 49-53 |
| --- | --- |

—

Majs: 49-53

| — | Soja (mel): 12-16 |
| --- | --- |

—

Soja (mel): 12-16

| — | Hvede: 9-12 |
| --- | --- |

—

Hvede: 9-12

| — | Byg: 8-11 |
| --- | --- |

—

Byg: 8-11

| — | Fedtstoffer: 1-1,5 |
| --- | --- |

—

Fedtstoffer: 1-1,5

| — | Klid fra blød hvede: 10-14 |
| --- | --- |

—

Klid fra blød hvede: 10-14

| — | Mineral- og vitamintilskud: 3-5 |
| --- | --- |

—

Mineral- og vitamintilskud: 3-5

I denne fase må der ikke gives madrester, fiskeolie (til dyr over 40 kg levende vægt), foderkager med fedtindhold over 4 % (til dyr over 120 kg), kiks, grissini, snacks (fra 60 kg levende vægt frem til slagtning), slagteriaffald og dyremel generelt, biprodukter af ris.

Behovene i de forskellige faser kan variere alt efter svinenes vækstrate eller som følge af usædvanlige vejrforhold (høje sommertemperaturer).

Råvarerne til foderbrug stammer hovedsageligt fra produktionsområdet for »Crudo di Cuneo« og kornet for en stor del fra de samme bedrifter, som opdrætter svinene.

Råvarer

Råvarer

Der må kun anvendes svin af de traditionelle racer italiensk »Large White« og »Italiensk Landrace«, forædlet i overensstemmelse med den italienske stambog, eller afkom af orner af de samme racer, afkom af orner af racen »Duroc«, forædlet i overensstemmelse med den italienske stambog, afkom af orner af andre racer eller af krydsede racer, forudsat at de kommer fra selektions- eller krydsningsprogrammer, hvis målsætninger er forenelige med den italienske stambog for så vidt angår fremstilling af tunge svin.

Der må ikke bruges dybfrosne skinker til fremstilling af »Crudo di Cuneo«. Orner og søer må ikke bruges. Skinkerne skal komme fra dyr, der er slagtet mellem 24 og 120 timer forinden.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Til fremstilling af BOB »Crudo di Cuneo« må kun anvendes ferske skinker fra svin, der er født og opdrættet under iagttagelse af strenge krav til dyrevelfærd. Dvs. at svinet ikke må udsættes for stress som følge af transport og genopstaldning i fravænnings-, vækst- og opfedningsfasen. Ved opdrætningen skal det endvidere sikres, at resultaterne af opfedningsfasen er i overensstemmelse med slutproduktets karakteristika. Et af kendetegnene ved varemærket »Crudo di Cuneo« er at den er karakteriseret ved et optimalt fedtlag. Dette er grunden til, at dyrene skal fødes og opdrættes i produktionsområdet.

Også slagtningen skal finde sted i produktionsområdet, både på grund af den korte tid mellem slagtning og forarbejdning, og fordi lange transporter ville medføre kvæstelser og dannelse af hæmatomer og mærker, som ville stride mod forarbejdningskravene.

Forarbejdningen og lagringen af skinkerne hænger tæt sammen med de menneskelige og naturbetingede faktorer i produktionsområdet. Ved fremstilling af »Crudo di Cuneo« skal disse operationer derfor finde sted i det pågældende produktionsområde.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Crudo di Cuneo« kan sælges hel, med knogle og uden knogle, vakuumpakket, i tykke skiver eller skåret i tynde skiver.

»Crudo di Cuneo« skal udskæres på en sådan måde, at producentens mærke, som skinken blev forsynet med under produktionen, er synligt på den enkelte skives svær.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ved markedsføringen skal BOB »Crudo di Cuneo« være forsynet med et mærke, der garanterer produktets oprindelse og ægthed, bestående af et logo, der påbrændes begge sider af skinken. Mærkningen foretages på forarbejdningsstedet.

Følgende skal anføres klart og med uudslettelige blokbogstaver, som nemt kan skelnes fra anden omgivende tekst, på en etiket, kort, ring eller bånd vedhæftet pakninger med BOB »Crudo di Cuneo«: det særlige, entydige logo for produktet, EF-symbolet omhandlet i artikel 12 i forordning (EU) nr. 1151/2012 og identifikationsnummeret for den pågældende producent som registreret i kontrolsystemet. Logoet for BOB »Crudo di Cuneo« består af to elementer, der gør produktet genkendeligt: en skinke i stiliseret form og en trekant (»cuneo«), som henviser til tilknytningen til hovedstaden i provinsen, der oprindelig havde form af en trekant.

4.   Afgrænsning af det geografiske område

Afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for »Crudo di Cuneo« BOB ligger mellem de Liguriske Alper, mellem colle di Cadibona og colle di Nava, De Maritime Alper, indtil colle di Tenda, og Alpi Cozie. Bjergene danner således en U-formet kant, som omringer en højslette, der fra syd mod nord gennemskæres af floderne Tanaro og Po og deres bifloder. Dette område omfatter provinsen Cuneo, provinsen Asti og følgende kommuner i provinsen Torino: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora«, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone og Vinovo. Takket være vindforholdene er dette geografiske område præget af stabil fugtighed på mellem 50 % og 70 % og gennemsnitstemperaturer, som ikke er for lave om vinteren og ikke for høje om sommeren, hvilket giver de rette vilkår for en ensartet lagringsproces, hvor den proteolytiske aktivitet og det lave fugtindhold giver »Crudo di Cuneo« dens karakteristiske egenskaber.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

BOB-produktionsområdet er fra gammel tid knyttet til svineopdræt og forarbejdning og lagring af »Crudo di Cuneo« takket være de særlige jordbunds- og vejrforhold, der adskiller området fra andre, og som giver produktet dets særlige kvalitet, der let genkendes af den endelige forbruger.

Fugtindholdet i »Crudo di Cuneo«, som hænger tæt sammen med saltindholdet, er et resultat af vindforholdene i området. Vinden fra bjergene, som skifter retning fra morgen til aften, sikrer en lav luftfugtighed og bidrager derved til de optimale lagringsbetingelser i form af lav fugtighed, passende lagringstider og proteolytisk aktivitet, der er karakteristiske for »Crudo di Cuneo«. Også hvad råvaren angår, er der tale om en tæt tilknytning mellem miljø og produkt, idet den proteolytiske aktivitet i skinken også hænger sammen med råvarens egenskaber. Cuneo-svinet opdrættes i en højde af gennemsnitligt 350 meter over havets overflade, hvor fraværet af vintertåge og hedebølger om sommeren sikrer sunde levevilkår. Ud over den sunde luft og det rene vand finder den hurtige modning af kødet sted takket være det traditionelle sunde og naturlige foder baseret på lokale kornsorter. Den proteolytiske aktivitet skyldes udviklingen af mikroorganismer på overfladen. Den lette saltning sikrer, at fugtigheden i skinkekødet stiger til vejs som følge af kapillareffekten. På skinkens overflade skabes der derved mikroklimatiske betingelser for en moderat forøgelse af fugtigheden, som begunstiger udviklingen af skimmel og gær, der kan nedbryde proteinbestanddelen af den magre del af skinken: Herved frigives peptidfraktioner, som bidrager afgørende til Cuneo-skinkens karakteristiske smag og duft.

Det afgørende bidrag til BOB-produktets kvalitet kommer fra de mennesker, som i århundredernes løb har udviklet de særlige forarbejdningsmetoder, som siden — helt til vore dage — er gået i arv fra generation til generation. Skriftlige vidnesbyrd findes allerede i 1618 i »Clypeo del gentilhuomo« af Guglielmino Prato, som giver en detaljeret beskrivelse af skinkeforarbejdernes arbejde i Piemonte.

Forbruget af »Crudo di Cuneo« er dokumenteret i tidernes løb af de mange bestillinger foretaget af adelsfolk, klostre og abbedier i området. Det var således den stigende efterspørgsel efter skinke, der på afgørende vis bidrog til at udvide denne branche.

BOB »Crudo di Cuneo« er således et resultat af både menneskelige og miljømæssige faktorer, som i tidens løb har haft indflydelse på forarbejdningen og på produktets særlige egenskaber.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre ændringsansøgningen vedrørende den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Crudo di Cuneo« i det italienske statstidende nr. 265 af 13. november 2015.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på følgende websted: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Prodotti DOP e IGP« (øverst til højre på skærmen), herefter på »Prodotti DOP IGP e STG« (til venstre på skærmen), og endelig på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

2

---