# Euroopan unionin C 240/1. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 240 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta1. heinäkuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 240

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta1. heinäkuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016 |
| 2016/C 240/01 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Viiden puheenjohtajan kertomuksen Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely jatkotoimet | 1 |
| 2016/C 240/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhdessä työllisyyden ja kasvun puolesta: kansallisten ja alueellisten kehityspankkien rooli Euroopan investointiohjelman puitteissa | 6 |
| 2016/C 240/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Konkreettiset toimet kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman toteuttamiseksi | 9 |
| 2016/C 240/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto – EU:n ympäristölainsäädäntö: raportoinnin ja noudattamisen parantaminen | 15 |
| 2016/C 240/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Energian kuluttajien aseman vahvistaminen | 24 |
| 2016/C 240/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Pakolaisten suojelu heidän alkuperäalueillaan: uudet näkymät | 31 |
| 2016/C 240/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa | 37 |
| 2016/C 240/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Sisämarkkinoiden päivitys | 43 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016

2016/C 240/01

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Viiden puheenjohtajan kertomuksen Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely jatkotoimet

1

2016/C 240/02

Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhdessä työllisyyden ja kasvun puolesta: kansallisten ja alueellisten kehityspankkien rooli Euroopan investointiohjelman puitteissa

6

2016/C 240/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Konkreettiset toimet kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman toteuttamiseksi

9

2016/C 240/04

Euroopan alueiden komitean lausunto – EU:n ympäristölainsäädäntö: raportoinnin ja noudattamisen parantaminen

15

2016/C 240/05

Euroopan alueiden komitean lausunto – Energian kuluttajien aseman vahvistaminen

24

2016/C 240/06

Euroopan alueiden komitean lausunto – Pakolaisten suojelu heidän alkuperäalueillaan: uudet näkymät

31

2016/C 240/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa

37

2016/C 240/08

Euroopan alueiden komitean lausunto – Sisämarkkinoiden päivitys

43

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016 |
| 2016/C 240/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Rakenneuudistusten tukiohjelma kaudeksi 2017–2020 | 49 |
| 2016/C 240/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kustannustehokkaat päästövähennykset ja vähähiilisyyttä edistävät investoinnit | 62 |
| 2016/C 240/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistaminen | 72 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016

2016/C 240/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Rakenneuudistusten tukiohjelma kaudeksi 2017–2020

49

2016/C 240/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kustannustehokkaat päästövähennykset ja vähähiilisyyttä edistävät investoinnit

62

2016/C 240/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistaminen

72

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/1

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Viiden puheenjohtajan kertomuksen ’Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely’ jatkotoimet”

(2016/C 240/01)

| Esittelijä: | Paul LINDQUIST (SE, EPP), maakäräjäneuvos, Tukholman läänin maakäräjät |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Viiden puheenjohtajan kertomus ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”, talous- ja rahaliittoa käsittelevä tausta-asiakirjakooste, julkaistu ensimmäisen kerran 22. kesäkuuta 2015 |

Esittelijä:

Paul LINDQUIST (SE, EPP), maakäräjäneuvos, Tukholman läänin maakäräjät

Viiteasiakirja:

Viiden puheenjohtajan kertomus ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”, talous- ja rahaliittoa käsittelevä tausta-asiakirjakooste, julkaistu ensimmäisen kerran 22. kesäkuuta 2015

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | on tyytyväinen viiden puheenjohtajan kertomukseen ja katsoo sen olevan tärkeä askel pyrittäessä vahvistamaan talous- ja rahaliiton (EMU) kykyä selviytyä talouden häiriöistä, parantamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 120 artiklassa vahvistettujen talous- ja rahaliiton periaatteiden ja tavoitteiden täytäntöönpanoa ja toteuttamaan uudistuksia EMUn hallinnan demokraattisen legitiimiyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen viiden puheenjohtajan kertomukseen ja katsoo sen olevan tärkeä askel pyrittäessä vahvistamaan talous- ja rahaliiton (EMU) kykyä selviytyä talouden häiriöistä, parantamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 120 artiklassa vahvistettujen talous- ja rahaliiton periaatteiden ja tavoitteiden täytäntöönpanoa ja toteuttamaan uudistuksia EMUn hallinnan demokraattisen legitiimiyden parantamiseksi.

| 2. | toteaa kuitenkin, ettei kertomuksessa ehdoteta Euroopan vakausmekanismin uudistamista eikä käsitellä kysymystä EMUun kuuluvien valtioiden maksukyvyttömyydestä. Komitea katsoo, että olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota talous- ja rahaliiton perusongelmien eli tuottavuuden kasvun eroista johtuvien vaihtotaseen epätasapainotilanteiden ratkaisemiseen. Nämä johtavat nimittäin myös maiden ja alueiden välisten pääomavirtojen epätasapainotilanteisiin. Lisäksi on otettava käyttöön mekanismeja palautteen antamiseksi niille maille ja alueille, joiden poliitikot tai taloudelliset toimijat poikkeavat terveenä pidetystä politiikasta ja riskinotosta. |
| --- | --- |

2.

toteaa kuitenkin, ettei kertomuksessa ehdoteta Euroopan vakausmekanismin uudistamista eikä käsitellä kysymystä EMUun kuuluvien valtioiden maksukyvyttömyydestä. Komitea katsoo, että olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota talous- ja rahaliiton perusongelmien eli tuottavuuden kasvun eroista johtuvien vaihtotaseen epätasapainotilanteiden ratkaisemiseen. Nämä johtavat nimittäin myös maiden ja alueiden välisten pääomavirtojen epätasapainotilanteisiin. Lisäksi on otettava käyttöön mekanismeja palautteen antamiseksi niille maille ja alueille, joiden poliitikot tai taloudelliset toimijat poikkeavat terveenä pidetystä politiikasta ja riskinotosta.

| 3. | katsoo, että vallitseva taloustilanne sekä heikko kasvu ja suuri työttömyys antavat aihetta soveltaa mm. sisämarkkinoiden jatkuvaan syventämiseen ja toimien tehostamiseen perustuvaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa (1) jäsenvaltioiden julkistalouksien vakauttamiseksi, jotta voidaan tukea rakenneuudistusten jatkuvaa toteuttamista ja edistää investointeja ja saada näin aikaan kestävää kasvua tulevaisuutta varten. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että vallitseva taloustilanne sekä heikko kasvu ja suuri työttömyys antavat aihetta soveltaa mm. sisämarkkinoiden jatkuvaan syventämiseen ja toimien tehostamiseen perustuvaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa (1) jäsenvaltioiden julkistalouksien vakauttamiseksi, jotta voidaan tukea rakenneuudistusten jatkuvaa toteuttamista ja edistää investointeja ja saada näin aikaan kestävää kasvua tulevaisuutta varten.

| 4. | toteaa, että muuttoliike ja työvoiman liikkuminen tarjoavat mahdollisuuksia lisätä talouskasvua Euroopassa, mutta tämä edellyttää muun muassa tiettyjen asunnon, julkisten palvelujen ja sosiaalietuuksien saantiin sekä työmarkkinoiden joustavuuteen liittyvien kysymysten hoitamista. AK katsoo myös, että Euroopan unionilta on saatava osarahoitusta vastaanottokapasiteetin parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että muuttoliike ja työvoiman liikkuminen tarjoavat mahdollisuuksia lisätä talouskasvua Euroopassa, mutta tämä edellyttää muun muassa tiettyjen asunnon, julkisten palvelujen ja sosiaalietuuksien saantiin sekä työmarkkinoiden joustavuuteen liittyvien kysymysten hoitamista. AK katsoo myös, että Euroopan unionilta on saatava osarahoitusta vastaanottokapasiteetin parantamiseksi.

| 5. | korostaa tarvetta vahvistaa koko Euroopan unionin sitoutumista ja demokraattista legitimiteettiä ja lujittaa samalla alueellista ulottuvuutta, jotta säännöstöä sovelletaan oikeudenmukaisella ja johdonmukaisella tavalla kaikkialla unionissa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. |
| --- | --- |

5.

korostaa tarvetta vahvistaa koko Euroopan unionin sitoutumista ja demokraattista legitimiteettiä ja lujittaa samalla alueellista ulottuvuutta, jotta säännöstöä sovelletaan oikeudenmukaisella ja johdonmukaisella tavalla kaikkialla unionissa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen.

| 6. | suhtautuu myönteisesti kaksivaiheiseen menettelyyn, jossa on ensin tarkoitus edetä nykyisten välineiden ja perussopimusten pohjalta ja toteuttaa sitten toisessa vaiheessa kattavampia muutoksia, jotta lähentymisprosessista saadaan yhdessä sovittujen lähentymisperiaatteiden avulla tehtyä vielä sitovampi euroalueen maiden kannalta. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti kaksivaiheiseen menettelyyn, jossa on ensin tarkoitus edetä nykyisten välineiden ja perussopimusten pohjalta ja toteuttaa sitten toisessa vaiheessa kattavampia muutoksia, jotta lähentymisprosessista saadaan yhdessä sovittujen lähentymisperiaatteiden avulla tehtyä vielä sitovampi euroalueen maiden kannalta.

Kohti talousunionia – lähentyminen, vauraus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

| 7. | korostaa tarvetta tehostaa lähentymistä sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä ja on huolissaan siitä, että eri jäsenvaltioiden sisäiset erot ovat tietyissä tapauksissa niiden välisiä eroja suurempia. |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta tehostaa lähentymistä sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä ja on huolissaan siitä, että eri jäsenvaltioiden sisäiset erot ovat tietyissä tapauksissa niiden välisiä eroja suurempia.

| 8. | korostaa samalla, että sosiaalisia, taloudellisia ja alueellisia eroja voidaan vähentää vain sellaisen Eurooppa 2020 -strategiaan pohjautuvan ajattelumallin avulla, joka kattaa alueellisen ulottuvuuden ja tulossuuntautuneen koheesiopolitiikan. Komitea toistaakin tukevansa taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen tähtäävää prosessia. Lisäksi se toistaa kehotuksensa järjestää kattava Euroopan laajuinen kuulemismenettely Euroopan unionin tulevasta alueellisesta, vuoteen 2050 ulottuvasta visiosta. Tällainen selkeä visio, jota voitaisiin sittemmin noudattaa politiikoissa ja rahoitusmekanismeissa, on tarpeen (2). AK pitää vuoden 2020 jälkeisten koheesiopolitiikkastrategioiden meneillään olevaa tarkastelua tervetulleena. |
| --- | --- |

8.

korostaa samalla, että sosiaalisia, taloudellisia ja alueellisia eroja voidaan vähentää vain sellaisen Eurooppa 2020 -strategiaan pohjautuvan ajattelumallin avulla, joka kattaa alueellisen ulottuvuuden ja tulossuuntautuneen koheesiopolitiikan. Komitea toistaakin tukevansa taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen tähtäävää prosessia. Lisäksi se toistaa kehotuksensa järjestää kattava Euroopan laajuinen kuulemismenettely Euroopan unionin tulevasta alueellisesta, vuoteen 2050 ulottuvasta visiosta. Tällainen selkeä visio, jota voitaisiin sittemmin noudattaa politiikoissa ja rahoitusmekanismeissa, on tarpeen (2). AK pitää vuoden 2020 jälkeisten koheesiopolitiikkastrategioiden meneillään olevaa tarkastelua tervetulleena.

| 9. | tähdentää, että tarvitaan lisää tukea raja-alueiden, syrjäseutujen ja syrjäisimpien alueiden sekä väestökehityksellisiä haasteita kohtaavien alueiden kehittämiseen, jotta taataan johdonmukainen ja kestävä lähentymiskehitys koko EU:n kattaviksi sovittujen strategioiden mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

tähdentää, että tarvitaan lisää tukea raja-alueiden, syrjäseutujen ja syrjäisimpien alueiden sekä väestökehityksellisiä haasteita kohtaavien alueiden kehittämiseen, jotta taataan johdonmukainen ja kestävä lähentymiskehitys koko EU:n kattaviksi sovittujen strategioiden mukaisesti.

| 10. | varoittaa, että patenttiratkaisut eivät voi toimia, koska sekä jäsenvaltioiden väliset että niiden sisäiset tilanteet vaativat joustavuutta, minkä vuoksi kilpailukykyviranomaisten on kunnioitettava jäsenvaltiokohtaisia palkanmuodostusmekanismeja eivätkä ne saa ottaa työmarkkinaosapuolten roolia tällä alalla. |
| --- | --- |

10.

varoittaa, että patenttiratkaisut eivät voi toimia, koska sekä jäsenvaltioiden väliset että niiden sisäiset tilanteet vaativat joustavuutta, minkä vuoksi kilpailukykyviranomaisten on kunnioitettava jäsenvaltiokohtaisia palkanmuodostusmekanismeja eivätkä ne saa ottaa työmarkkinaosapuolten roolia tällä alalla.

| 11. | katsoo, että kilpailukykyviranomaisten on otettava huomioon kaikki liiketoimintaympäristön näkökohdat sanan laajassa merkityksessä eli myös sellaiset tekijät kuin tuottavuus, osaaminen, innovointi, liiketoimintailmapiiri ja tarpeeton byrokratia. Komitea on siis yhtä mieltä siitä, että ”kilpailukykyä” ei saa pitää pelkkänä palkkatasokysymyksenä. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kilpailukykyviranomaisten on otettava huomioon kaikki liiketoimintaympäristön näkökohdat sanan laajassa merkityksessä eli myös sellaiset tekijät kuin tuottavuus, osaaminen, innovointi, liiketoimintailmapiiri ja tarpeeton byrokratia. Komitea on siis yhtä mieltä siitä, että ”kilpailukykyä” ei saa pitää pelkkänä palkkatasokysymyksenä.

| 12. | yhtyy käsitykseen, jonka mukaan työllisyyteen ja hyvinvointiin on kiinnitettävä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

12.

yhtyy käsitykseen, jonka mukaan työllisyyteen ja hyvinvointiin on kiinnitettävä enemmän huomiota.

| 13. | toteaa sosiaalisten indikaattoreiden tarkastelun osoittavan, että työttömyyttä, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä esiintyy eniten muita vähemmän kehittyneillä alueilla ja että nämä ilmiöt ovat selvästi sidoksissa siihen, miten hyvin mm. Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä annetut aiemmat suositukset on pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

13.

toteaa sosiaalisten indikaattoreiden tarkastelun osoittavan, että työttömyyttä, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä esiintyy eniten muita vähemmän kehittyneillä alueilla ja että nämä ilmiöt ovat selvästi sidoksissa siihen, miten hyvin mm. Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä annetut aiemmat suositukset on pantu täytäntöön.

| 14. | on tyytyväinen siihen, että viiden puheenjohtajan kertomuksessa tunnustetaan periaatetasolla sosiaalisen ulottuvuuden olevan taloudellinen välttämättömyys. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä puoltavansa Euroopan parlamentin jäsenvaltioille esittämää kehotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi harkittava sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen solmimista tavoitteiden asettamiseksi sosiaalisille investoinneille, jotka kansallisella tasolla tulisi tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi (3). |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen siihen, että viiden puheenjohtajan kertomuksessa tunnustetaan periaatetasolla sosiaalisen ulottuvuuden olevan taloudellinen välttämättömyys. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä puoltavansa Euroopan parlamentin jäsenvaltioille esittämää kehotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi harkittava sosiaalisia investointeja koskevan sopimuksen solmimista tavoitteiden asettamiseksi sosiaalisille investoinneille, jotka kansallisella tasolla tulisi tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi (3).

| 15. | pitää tervetulleena, että komissio tunnustaa työmarkkinaosapuolten roolin talous- ja rahaliiton jatkokehityksen saaman hyväksynnän osalta. Tämä koskee sekä niiden roolia kansallisten uudistusohjelmien muotoilussa että yleensäkin vahvempaa keskittymistä työllisyys- ja sosiaaliasioihin ja tavoitteena olevaan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa on järkevää ja voi lisätä hyväksyntää jäsenvaltioissa. Tulevaisuudessa työmarkkinaosapuolet voivat antaa tärkeän panoksen myös mahdollisiin yhteisiin hankkeisiin, joita ne edistävät yhteisen toimintasuunnitelmansa mukaisesti. |
| --- | --- |

15.

pitää tervetulleena, että komissio tunnustaa työmarkkinaosapuolten roolin talous- ja rahaliiton jatkokehityksen saaman hyväksynnän osalta. Tämä koskee sekä niiden roolia kansallisten uudistusohjelmien muotoilussa että yleensäkin vahvempaa keskittymistä työllisyys- ja sosiaaliasioihin ja tavoitteena olevaan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa on järkevää ja voi lisätä hyväksyntää jäsenvaltioissa. Tulevaisuudessa työmarkkinaosapuolet voivat antaa tärkeän panoksen myös mahdollisiin yhteisiin hankkeisiin, joita ne edistävät yhteisen toimintasuunnitelmansa mukaisesti.

| 16. | katsoo, että alueellisiin eroihin on puututtava sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämiseksi, kasvun vahvistamiseksi, työpaikkojen luomiseksi sekä kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden parantamiseksi talous- ja rahaliitossa ja EU:ssa, ja kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisten tärkeään rooliin työnantajina ja yrityksille suotuisan toimintaympäristön luojina. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että alueellisiin eroihin on puututtava sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämiseksi, kasvun vahvistamiseksi, työpaikkojen luomiseksi sekä kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden parantamiseksi talous- ja rahaliitossa ja EU:ssa, ja kiinnittää huomiota paikallis- ja alueviranomaisten tärkeään rooliin työnantajina ja yrityksille suotuisan toimintaympäristön luojina.

| 17. | toteaa paikallis- ja alueviranomaisten edistävän kilpailukyvyn lisäämistä paikallisten ja alueellisten aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

17.

toteaa paikallis- ja alueviranomaisten edistävän kilpailukyvyn lisäämistä paikallisten ja alueellisten aloitteiden avulla.

| 18. | on tyytyväinen siihen, että suosituksesta kansallisten kilpailukykykomiteoiden perustamisesta euroalueelle (COM(2015) 601 final) käy ilmi, että näiden komiteoiden on tarkoitus vain tukea päätöksentekoa eikä esittää valmiita ehdotuksia. |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen siihen, että suosituksesta kansallisten kilpailukykykomiteoiden perustamisesta euroalueelle (COM(2015) 601 final) käy ilmi, että näiden komiteoiden on tarkoitus vain tukea päätöksentekoa eikä esittää valmiita ehdotuksia.

EU-ohjausjakso

| 19. | on tyytyväinen siihen, että EU-ohjausjaksoa yksinkertaistetaan ja vahvistetaan nykyisten puitteiden rajoissa ja että asiakirjat koordinoidaan kohdennuksen parantamiseksi, tehokkuuden lisäämiseksi ja omistajuuden selkiyttämiseksi, jotta EU:n asettama hyvän hallinnon tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen siihen, että EU-ohjausjaksoa yksinkertaistetaan ja vahvistetaan nykyisten puitteiden rajoissa ja että asiakirjat koordinoidaan kohdennuksen parantamiseksi, tehokkuuden lisäämiseksi ja omistajuuden selkiyttämiseksi, jotta EU:n asettama hyvän hallinnon tavoite saavutetaan.

| 20. | tunnustaa EU-ohjausjakson arvon välineenä, jonka avulla voidaan huolehtia uudistusten toteuttamisesta jäsenvaltio- ja unionitasolla varmistamalla, että EU ja jäsenvaltiot koordinoivat talouspolitiikkansa. |
| --- | --- |

20.

tunnustaa EU-ohjausjakson arvon välineenä, jonka avulla voidaan huolehtia uudistusten toteuttamisesta jäsenvaltio- ja unionitasolla varmistamalla, että EU ja jäsenvaltiot koordinoivat talouspolitiikkansa.

| 21. | toistaa komissiolle ja Euroopan parlamentille esittämänsä kehotuksen ottaa käyttöön menettelysäännöt, joilla taataan, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan järjestelmällisesti mukaan EU-ohjausjaksoon, tarkoituksena esittää asiasta konkreettinen ehdotus vuonna 2016, ja sitoutuu käymään aiheesta jatkuvaa vuoropuhelua komission kanssa. |
| --- | --- |

21.

toistaa komissiolle ja Euroopan parlamentille esittämänsä kehotuksen ottaa käyttöön menettelysäännöt, joilla taataan, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan järjestelmällisesti mukaan EU-ohjausjaksoon, tarkoituksena esittää asiasta konkreettinen ehdotus vuonna 2016, ja sitoutuu käymään aiheesta jatkuvaa vuoropuhelua komission kanssa.

| 22. | katsoo, että maakohtaisissa raporteissa ja suosituksissa on nimenomaisesti käsiteltävä alueellisiin eroihin liittyviä kysymyksiä ja tukeuduttava järjestelmällisesti alue- ja paikallistason panokseen. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että maakohtaisissa raporteissa ja suosituksissa on nimenomaisesti käsiteltävä alueellisiin eroihin liittyviä kysymyksiä ja tukeuduttava järjestelmällisesti alue- ja paikallistason panokseen.

| 23. | pitää valitettavana, ettei AK:ta mainita EU-ohjausjakson muutetun rakenteen yhteydessä, kun on kyse euroalueen painopisteistä käytävistä keskusteluista, ja kehottaa komissiota käsittelemään alueellisia kysymyksiä EU-ohjausjakson sääntelyasiakirjoissa käyttäen tukena järjestelmällisiä alueellisia analyyseja mm. työllisyydestä ja sosiaaliasioista. |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana, ettei AK:ta mainita EU-ohjausjakson muutetun rakenteen yhteydessä, kun on kyse euroalueen painopisteistä käytävistä keskusteluista, ja kehottaa komissiota käsittelemään alueellisia kysymyksiä EU-ohjausjakson sääntelyasiakirjoissa käyttäen tukena järjestelmällisiä alueellisia analyyseja mm. työllisyydestä ja sosiaaliasioista.

Kohti rahoitusunionia – yhdennetyn talouden yhdennetty finanssipolitiikka

| 24. | katsoo, että pankkiunionin toteuttaminen on lyhyellä aikavälillä tehokkain keino ehkäistä rahoitusjärjestelmän kriisejä, katkaista kansallisten pankkien ja jäsenvaltioiden välinen noidankehä ja minimoida talouden häiriöiden kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että pankkiunionin toteuttaminen on lyhyellä aikavälillä tehokkain keino ehkäistä rahoitusjärjestelmän kriisejä, katkaista kansallisten pankkien ja jäsenvaltioiden välinen noidankehä ja minimoida talouden häiriöiden kielteiset vaikutukset.

| 25. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vähentämään rahoitusjärjestelmän riskejä, parantamaan hintojen joustavuutta ja toteuttamaan kansallisia takuujärjestelmiä. |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vähentämään rahoitusjärjestelmän riskejä, parantamaan hintojen joustavuutta ja toteuttamaan kansallisia takuujärjestelmiä.

| 26. | katsoo näin ollen eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamisen edellyttävän sitä, että eurooppalaiset kriisinratkaisurahastot ja kansalliset talletussuojajärjestelmät on luotu ja rahoitettu ja että niiden väliset yhteydet on selvitetty, jotta moraalikadon uhka voidaan minimoida. |
| --- | --- |

26.

katsoo näin ollen eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamisen edellyttävän sitä, että eurooppalaiset kriisinratkaisurahastot ja kansalliset talletussuojajärjestelmät on luotu ja rahoitettu ja että niiden väliset yhteydet on selvitetty, jotta moraalikadon uhka voidaan minimoida.

| 27. | kehottaa Euroopan keskuspankkia (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaista (EPV) analysoimaan omaisuuserien laatua ja tekemään stressitestejä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän piiriin kuuluville rahoituslaitoksille, jotta näille voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

27.

kehottaa Euroopan keskuspankkia (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaista (EPV) analysoimaan omaisuuserien laatua ja tekemään stressitestejä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän piiriin kuuluville rahoituslaitoksille, jotta näille voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset.

| 28. | kehottaa komissiota tekemään selkoa siitä, mitä lisäarvoa Euroopan neuvoa-antava finanssipoliittinen komitea, jonka sihteeristö toimii komission pääsihteeristön alaisuudessa, tuo. On erityisen tärkeää keskustella siitä, miten voidaan välttää se, että tällainen komitea tuo tarpeettomasti oman lisänsä jo valmiiksi monimutkaiseen makroekonomiseen valvontaympäristöön. |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota tekemään selkoa siitä, mitä lisäarvoa Euroopan neuvoa-antava finanssipoliittinen komitea, jonka sihteeristö toimii komission pääsihteeristön alaisuudessa, tuo. On erityisen tärkeää keskustella siitä, miten voidaan välttää se, että tällainen komitea tuo tarpeettomasti oman lisänsä jo valmiiksi monimutkaiseen makroekonomiseen valvontaympäristöön.

| 29. | pahoittelee, ettei komitealle annettu tilaisuutta lausunnon antamiseen ennen finanssipoliittisen komitean perustamista. AK pitää vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen noudattamisen johdonmukaista valvontaa lähtökohtaisesti tärkeänä. Samalla herää ehdotetulle elimelle nykyisellään kaavaillun muodon vuoksi kuitenkin epäilyjä siitä, onko hyöty asianmukaisessa suhteessa odotettavissa olevaan byrokraattiseen lisätaakkaan. Lisäksi on epäselvää, mihin oikeusperustaan elimen luominen pohjautuu ja miten Euroopan finanssipoliittisen komitean ja kansallisten finanssipoliittisten neuvostojen välisten suhteiden on tarkoitus toimia. |
| --- | --- |

29.

pahoittelee, ettei komitealle annettu tilaisuutta lausunnon antamiseen ennen finanssipoliittisen komitean perustamista. AK pitää vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen noudattamisen johdonmukaista valvontaa lähtökohtaisesti tärkeänä. Samalla herää ehdotetulle elimelle nykyisellään kaavaillun muodon vuoksi kuitenkin epäilyjä siitä, onko hyöty asianmukaisessa suhteessa odotettavissa olevaan byrokraattiseen lisätaakkaan. Lisäksi on epäselvää, mihin oikeusperustaan elimen luominen pohjautuu ja miten Euroopan finanssipoliittisen komitean ja kansallisten finanssipoliittisten neuvostojen välisten suhteiden on tarkoitus toimia.

| 30. | toivoo, että pääomamarkkinaunioni toteutetaan tavalla, joka mahdollistaa pääomavirrat yli valtiorajojen vaarantamatta eri alueiden ja maiden vakautta ja auttaa yrityksiä, etenkin mikro- ja pk-yrityksiä, saamaan käyttöönsä moninaisia rahoituslähteitä. |
| --- | --- |

30.

toivoo, että pääomamarkkinaunioni toteutetaan tavalla, joka mahdollistaa pääomavirrat yli valtiorajojen vaarantamatta eri alueiden ja maiden vakautta ja auttaa yrityksiä, etenkin mikro- ja pk-yrityksiä, saamaan käyttöönsä moninaisia rahoituslähteitä.

| 31. | katsoo, että yhtenäisen ja hyvin suunnitellun pääomamarkkinaunionin tulee kattaa kaikki 28 jäsenvaltiota ja edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikkialla EU:ssa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että pankkiunioniin voivat liittyä myös ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä ottaneet euroa käyttöön. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että yhtenäisen ja hyvin suunnitellun pääomamarkkinaunionin tulee kattaa kaikki 28 jäsenvaltiota ja edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikkialla EU:ssa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että pankkiunioniin voivat liittyä myös ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä ottaneet euroa käyttöön.

Kohti fiskaaliunionia – vakaan ja yhdennetyn finanssipolitiikan puitteet

| 32. | vaatii, että vakaus- ja kasvusopimusta noudatetaan, ja korostaa olevan tärkeää, että kullakin jäsenvaltiolla on terve talouspolitiikka ja vakaa julkinen talous, sillä ne ovat tarvittavien lyhyen ja pitkän aikavälin investointien edellytys (4). |
| --- | --- |

32.

vaatii, että vakaus- ja kasvusopimusta noudatetaan, ja korostaa olevan tärkeää, että kullakin jäsenvaltiolla on terve talouspolitiikka ja vakaa julkinen talous, sillä ne ovat tarvittavien lyhyen ja pitkän aikavälin investointien edellytys (4).

| 33. | esittää, että päästäkseen hyödyntämään talouden vakauttamiseen tähtääviä EU:n välineitä jäsenvaltioiden on osoitettava harjoittavansa vastuullista talouspolitiikkaa. Välineiden hyödyntämisen on kuljettava käsi kädessä rakenneuudistusten tinkimättömän toteutuksen kanssa lähentymisen, koordinoinnin ja yhdentymisen edistämiseksi, ja komitea vaatii, ettei tuki saa missään tilanteessa johtaa jatkuviin, yksisuuntaisiin virtoihin maiden välillä. Vakausrahastolla ja muilla välineillä – kuten rakenneuudistusten tukiohjelmalla – ei pidä pyrkiä korvaamaan nykyistä koheesiopolitiikkaa. |
| --- | --- |

33.

esittää, että päästäkseen hyödyntämään talouden vakauttamiseen tähtääviä EU:n välineitä jäsenvaltioiden on osoitettava harjoittavansa vastuullista talouspolitiikkaa. Välineiden hyödyntämisen on kuljettava käsi kädessä rakenneuudistusten tinkimättömän toteutuksen kanssa lähentymisen, koordinoinnin ja yhdentymisen edistämiseksi, ja komitea vaatii, ettei tuki saa missään tilanteessa johtaa jatkuviin, yksisuuntaisiin virtoihin maiden välillä. Vakausrahastolla ja muilla välineillä – kuten rakenneuudistusten tukiohjelmalla – ei pidä pyrkiä korvaamaan nykyistä koheesiopolitiikkaa.

| 34. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että talouspolitiikan ohjauspaketin (six-pack) ja budjettikuripaketin (two-pack) tulevaa arviointia olisi käytettävä perustana pyrkimyksille lisätä EU:n avoimuutta ja legitimiteettiä, mikä on erityisen tärkeää paikallis- ja aluetasolla. Komitea kehottaakin käynnistämään AK:n ja komission välillä samankaltaisen ”taloudellisen vuoropuhelun”, jota komissio ja Euroopan parlamentti jo käyvät. |
| --- | --- |

34.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että talouspolitiikan ohjauspaketin (six-pack) ja budjettikuripaketin (two-pack) tulevaa arviointia olisi käytettävä perustana pyrkimyksille lisätä EU:n avoimuutta ja legitimiteettiä, mikä on erityisen tärkeää paikallis- ja aluetasolla. Komitea kehottaakin käynnistämään AK:n ja komission välillä samankaltaisen ”taloudellisen vuoropuhelun”, jota komissio ja Euroopan parlamentti jo käyvät.

| 35. | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteinen rahoituskapasiteetti on välttämätön, jotta EMUlle voidaan luoda tilapäinen kriisinratkaisumekanismi (5). |
| --- | --- |

35.

toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että yhteinen rahoituskapasiteetti on välttämätön, jotta EMUlle voidaan luoda tilapäinen kriisinratkaisumekanismi (5).

| 36. | toteaa, että edellytykset rahoittaa reaalitalouden investointeja ovat muuttuneet perusteellisesti vallitsevan talouskriisin vuoksi, ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää merkitystä mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamisessa ja tuottavia investointeja vaikeuttavien esteiden tunnistamisessa. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että edellytykset rahoittaa reaalitalouden investointeja ovat muuttuneet perusteellisesti vallitsevan talouskriisin vuoksi, ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää merkitystä mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamisessa ja tuottavia investointeja vaikeuttavien esteiden tunnistamisessa.

| 37. | toistaa kehotuksensa soveltaa nk. kultaista sääntöä, jonka mukaan pitkän aikavälin investoinnit pidetään erillään juoksevista menoista, ja kannustaa ottamaan käyttöön eurooppalaisen kriteeristön kanssa yhdenmukaisen kehyksen, jotta voidaan määrittää ne tärkeimmät sosiaaliset ja infrastruktuuri-investoinnit, jotka ovat välttämättömiä pitkän aikavälin kasvun ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

37.

toistaa kehotuksensa soveltaa nk. kultaista sääntöä, jonka mukaan pitkän aikavälin investoinnit pidetään erillään juoksevista menoista, ja kannustaa ottamaan käyttöön eurooppalaisen kriteeristön kanssa yhdenmukaisen kehyksen, jotta voidaan määrittää ne tärkeimmät sosiaaliset ja infrastruktuuri-investoinnit, jotka ovat välttämättömiä pitkän aikavälin kasvun ylläpitämiseksi.

| 38. | korostaa tarvetta parantaa julkisten investointien laatua mm. soveltamalla OECD:n määrittelemiä tuloksekkaiden julkisten investointien periaatteita kaikkialla valtionhallinnossa ja kehottaa käynnistämään keskustelun siitä, miten varainhoidon hajauttaminen julkisen sektorin eri osa-alueilla voi parantaa julkisen varainkäytön laatua ja siten edistää kasvulle suotuisaa julkisen talouden vakauttamista vaarantamatta yksittäisen jäsenvaltion alueiden välistä yhteisvastuullisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

38.

korostaa tarvetta parantaa julkisten investointien laatua mm. soveltamalla OECD:n määrittelemiä tuloksekkaiden julkisten investointien periaatteita kaikkialla valtionhallinnossa ja kehottaa käynnistämään keskustelun siitä, miten varainhoidon hajauttaminen julkisen sektorin eri osa-alueilla voi parantaa julkisen varainkäytön laatua ja siten edistää kasvulle suotuisaa julkisen talouden vakauttamista vaarantamatta yksittäisen jäsenvaltion alueiden välistä yhteisvastuullisuuden periaatetta.

| 39. | kehottaa jälleen kerran komissiota julkaisemaan valkoisen kirjan, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan, ja sisällyttämään jokaiseen talous- ja rahaliiton julkista taloutta käsittelevään vuosikertomukseen luvun, jossa käsitellään julkisten investointien laatua myös valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla (6). |
| --- | --- |

39.

kehottaa jälleen kerran komissiota julkaisemaan valkoisen kirjan, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan, ja sisällyttämään jokaiseen talous- ja rahaliiton julkista taloutta käsittelevään vuosikertomukseen luvun, jossa käsitellään julkisten investointien laatua myös valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla (6).

Demokraattinen perusta, legitimiteetti ja toimielinten vahvistaminen

| 40. | katsoo, että syvempi ja kestävämpi talous- ja rahaliitto hyötyisi pikemmin yksinkertaisemmista rakenteista, selkeämmästä omistajuudesta ja suuremmasta avoimuudesta kuin uusista, nykyisten rinnalle asetetuista säännöistä. Komitea onkin tyytyväinen komission tavoitteeseen yksinkertaistaa rakenteita, lisätä avoimuutta ja selkiyttää omistajuutta. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että syvempi ja kestävämpi talous- ja rahaliitto hyötyisi pikemmin yksinkertaisemmista rakenteista, selkeämmästä omistajuudesta ja suuremmasta avoimuudesta kuin uusista, nykyisten rinnalle asetetuista säännöistä. Komitea onkin tyytyväinen komission tavoitteeseen yksinkertaistaa rakenteita, lisätä avoimuutta ja selkiyttää omistajuutta.

| 41. | kaipaa realistisempaa suhtautumista niitä maita koskevien hallinnollisten seuraamusten käytännön täytäntöönpanoon, jotka eivät noudata yhdessä asetettuja sääntöjä, ja katsoo, että pitäisi keskustella siitä, miten markkinamekanismeja voitaisiin käyttää vaihtoehtona tai lisänä. |
| --- | --- |

41.

kaipaa realistisempaa suhtautumista niitä maita koskevien hallinnollisten seuraamusten käytännön täytäntöönpanoon, jotka eivät noudata yhdessä asetettuja sääntöjä, ja katsoo, että pitäisi keskustella siitä, miten markkinamekanismeja voitaisiin käyttää vaihtoehtona tai lisänä.

| 42. | korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että vastuusuhteet ovat talouden ohjauksen ja hallinnan yhteydessä selvät kaikilla hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluetasolla, koska monissa tapauksissa nimenomaan viimeksi mainitut kantavat vastuun politiikan täytäntöönpanosta eri aloilla, esimerkiksi työllisyyden, sairaanhoidon ja koulutuksen saralla. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että vastuusuhteet ovat talouden ohjauksen ja hallinnan yhteydessä selvät kaikilla hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluetasolla, koska monissa tapauksissa nimenomaan viimeksi mainitut kantavat vastuun politiikan täytäntöönpanosta eri aloilla, esimerkiksi työllisyyden, sairaanhoidon ja koulutuksen saralla.

Päätelmät

| 43. | pyytää, että komissio kutsuu komitean mukaan valmistelemaan valkoista kirjaa, jossa käsitellään siirtymää talous- ja rahaliiton uudistusten ensimmäisestä vaiheesta toiseen vaiheeseen. |
| --- | --- |

43.

pyytää, että komissio kutsuu komitean mukaan valmistelemaan valkoista kirjaa, jossa käsitellään siirtymää talous- ja rahaliiton uudistusten ensimmäisestä vaiheesta toiseen vaiheeseen.

| 44. | korostaa, että rahaliiton syventämiseen tähtäävissä toimissa on myös tärkeää ottaa huomioon se, miten ne vaikuttavat euroalueeseen kuuluvien ja kuulumattomien maiden suhteisiin. Lisäksi ehdotuksista on käytävä selvästi ilmi, mitkä niistä koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja mitkä taas pelkästään euroalueen maita. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että rahaliiton syventämiseen tähtäävissä toimissa on myös tärkeää ottaa huomioon se, miten ne vaikuttavat euroalueeseen kuuluvien ja kuulumattomien maiden suhteisiin. Lisäksi ehdotuksista on käytävä selvästi ilmi, mitkä niistä koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja mitkä taas pelkästään euroalueen maita.

| 45. | vaatii, että kaikki talous- ja rahaliiton viimeistelyyn liittyvät toimenpiteet toteutetaan niin avoimesti kuin suinkin mahdollista, jotta ei etäännytetä niitä jäsenvaltioita, joissa euro ei vielä ole käytössä, ja jotta vältytään kahden nopeuden Euroopalta. |
| --- | --- |

45.

vaatii, että kaikki talous- ja rahaliiton viimeistelyyn liittyvät toimenpiteet toteutetaan niin avoimesti kuin suinkin mahdollista, jotta ei etäännytetä niitä jäsenvaltioita, joissa euro ei vielä ole käytössä, ja jotta vältytään kahden nopeuden Euroopalta.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Ks. 7.–8. huhtikuuta 2016 pidetyssä täysistunnossa hyväksytty AK:n lausunto ”Sisämarkkinoiden päivitys”.

1

(2)  AK:n 3. joulukuuta 2015 antama lausunto ”Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?”, CDR 4285/2015.

2

(3)  AK:n 4. heinäkuuta 2013 antama päätöslauselma talous- ja rahaliiton (EMU) syventämisestä, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

3

(4)  AK:n päätöslauselma komission tiedonannosta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2016 – vahvistetaan elpymistä ja lähentymistä”, COR_2015_06756_00_00_RES-RESOL-VI/008, kohta 8.

4

(5)  Ks. AK:n 4. heinäkuuta 2013 antama päätöslauselma talous- ja rahaliiton (EMU) syventämisestä, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

5

(6)  AK:n lausunto ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen”, esittelijä: Olga Zrihen (BE, PES), COR-2015-01185, kohta 15.

6

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/6

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhdessä työllisyyden ja kasvun puolesta: kansallisten ja alueellisten kehityspankkien rooli Euroopan investointiohjelman puitteissa

(2016/C 240/02)

| Esittelijä: | Adam BANASZAK (PL, ECR), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluevaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Työtä ja kasvua Euroopan tulevaisuuden hyväksi: kansallisten kehityspankkien rooli Euroopan investointiohjelman tukemisessa
  COM(2015) 361 final |

Esittelijä:

Adam BANASZAK (PL, ECR), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluevaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Työtä ja kasvua Euroopan tulevaisuuden hyväksi: kansallisten kehityspankkien rooli Euroopan investointiohjelman tukemisessa

COM(2015) 361 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | tervehtii tyytyväisenä Euroopan komission toimia kehityspankkien tukemiseksi sekä investointijärjestelyjen luomiseksi ja pitää niitä Euroopan investointiohjelman tärkeinä osina. Komitea pahoittelee samalla silti sitä, että vaikka kansallisten kehityspankkien virallinen määritelmä periaatteessa kattaa myös alueelliset pankit, komission tiedonannossa keskitytään käytännössä pelkästään valtakunnallisen tason rooliin ja rohkaistaan ainoastaan uusien kansallisten kehityspankkien perustamiseen. Kuitenkin myös paikallis- ja aluetasolla toimivat kehityspankit ansaitsevat arvostusta ja huomiota investointiohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

1.

tervehtii tyytyväisenä Euroopan komission toimia kehityspankkien tukemiseksi sekä investointijärjestelyjen luomiseksi ja pitää niitä Euroopan investointiohjelman tärkeinä osina. Komitea pahoittelee samalla silti sitä, että vaikka kansallisten kehityspankkien virallinen määritelmä periaatteessa kattaa myös alueelliset pankit, komission tiedonannossa keskitytään käytännössä pelkästään valtakunnallisen tason rooliin ja rohkaistaan ainoastaan uusien kansallisten kehityspankkien perustamiseen. Kuitenkin myös paikallis- ja aluetasolla toimivat kehityspankit ansaitsevat arvostusta ja huomiota investointiohjelman puitteissa;

| 2. | muistuttaa, että Euroopan strategisten investointien rahastosta annetun asetuksen mukaan kehityspankilla tai -laitoksella tarkoitetaan ”oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia”; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Euroopan strategisten investointien rahastosta annetun asetuksen mukaan kehityspankilla tai -laitoksella tarkoitetaan ”oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia”;

| 3. | toteaa, että erilaisten mallien mukaisesti järjestetyillä kehityspankeilla on olennaisen tärkeä rooli talous- ja rahoituskriisin seurausten torjunnassa, erityisesti mitä tulee paikallis- ja aluetason julkisten investointien supistumiseen, joka käy ilmi Euroopan alueiden komitean ja OECD:n äskettäisestä yhteisestä raportista; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että erilaisten mallien mukaisesti järjestetyillä kehityspankeilla on olennaisen tärkeä rooli talous- ja rahoituskriisin seurausten torjunnassa, erityisesti mitä tulee paikallis- ja aluetason julkisten investointien supistumiseen, joka käy ilmi Euroopan alueiden komitean ja OECD:n äskettäisestä yhteisestä raportista;

| 4. | toteaa tässä yhteydessä, että eräissä maissa paikallis- ja alueyhteisöille olennaisten investointien tukemisesta vastaavat luonteeltaan valtakunnalliset pankit (esim. Ranskassa, Puolassa), joiden omistajiin kuuluu tietyissä tapauksissa paikallis- ja alueyhteisöjä (Pohjoismaat ja Alankomaat), mutta että kansallisten kehityspankkien lisäksi on olemassa myös (esim. saksalainen malli) alueellisia kehityspankkeja, jotka ovat (täysin tai osittain) asianomaisen osavaltion omistuksessa ja hoitavat osavaltiokohtaista kehitystehtävää. Kehityspankit eroavat toisistaan luonteeltaan riippuen kulloisenkin maan tai alueen historiallisista kokemuksista ja taloudellisista edellytyksistä; |
| --- | --- |

4.

toteaa tässä yhteydessä, että eräissä maissa paikallis- ja alueyhteisöille olennaisten investointien tukemisesta vastaavat luonteeltaan valtakunnalliset pankit (esim. Ranskassa, Puolassa), joiden omistajiin kuuluu tietyissä tapauksissa paikallis- ja alueyhteisöjä (Pohjoismaat ja Alankomaat), mutta että kansallisten kehityspankkien lisäksi on olemassa myös (esim. saksalainen malli) alueellisia kehityspankkeja, jotka ovat (täysin tai osittain) asianomaisen osavaltion omistuksessa ja hoitavat osavaltiokohtaista kehitystehtävää. Kehityspankit eroavat toisistaan luonteeltaan riippuen kulloisenkin maan tai alueen historiallisista kokemuksista ja taloudellisista edellytyksistä;

| 5. | huomauttaa, että kehitystä edistävät laitokset eivät kaikissa tapauksissa ole muodoltaan pankkeja. Eräissä maissa ne toimivat virastojen, yhtiöiden tai investointirahastojen – usein riskipääomarahastojen – tavoin, ja myös tämän tyyppisillä muun kuin pankin muotoisilla laitoksilla voisi olla olennaisen tärkeä rooli Euroopan investointiohjelmassa; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että kehitystä edistävät laitokset eivät kaikissa tapauksissa ole muodoltaan pankkeja. Eräissä maissa ne toimivat virastojen, yhtiöiden tai investointirahastojen – usein riskipääomarahastojen – tavoin, ja myös tämän tyyppisillä muun kuin pankin muotoisilla laitoksilla voisi olla olennaisen tärkeä rooli Euroopan investointiohjelmassa;

| 6. | kiinnittää huomiota siihen, että kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla ei ole käytettävissä rahoitusvälineitä paikallis- ja aluetasolla tai olemassa olevia välineitä ja kokemuksia ei voida hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja että yksityisen sektorin osuus rajoittuu useissa tapauksissa yksinomaan sopimusehtojen toteuttamiseen – mikä kasvattaa tarvetta tukea paikallisia kehitystä edistäviä rahoituslaitoksia; |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota siihen, että kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla ei ole käytettävissä rahoitusvälineitä paikallis- ja aluetasolla tai olemassa olevia välineitä ja kokemuksia ei voida hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja että yksityisen sektorin osuus rajoittuu useissa tapauksissa yksinomaan sopimusehtojen toteuttamiseen – mikä kasvattaa tarvetta tukea paikallisia kehitystä edistäviä rahoituslaitoksia;

| 7. | korostaa, että kehityspankkien perustamiseen voi olla eri tapoja, kuten jo olemassa olevien syntyhistoria kertoo: tietyt perustettiin heti alkuun riippumattomiksi laitoksiksi, toiset kehittyivät julkisten pankkien osastoista; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että kehityspankkien perustamiseen voi olla eri tapoja, kuten jo olemassa olevien syntyhistoria kertoo: tietyt perustettiin heti alkuun riippumattomiksi laitoksiksi, toiset kehittyivät julkisten pankkien osastoista;

| 8. | huomauttaa, että toimintakykyisten kehityspankkien perustaminen on tarpeellista, sillä ne ovat talous-, rakenne- ja sosiaalipoliittisia välineitä, joilla voidaan muun muassa vastata markkinoiden (myös alueellisten markkinoiden) rakenteellisiin heikkouksiin tai toimintahäiriöihin. Komitea on toisaalta tietoinen vaikeuksista määritellä ja arvioida markkinahäiriöitä yksiselitteisesti ja kannattaa tässä yhteydessä markkinahäiriö-käsitteen pysyväisluonteista laajaa tulkintaa; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että toimintakykyisten kehityspankkien perustaminen on tarpeellista, sillä ne ovat talous-, rakenne- ja sosiaalipoliittisia välineitä, joilla voidaan muun muassa vastata markkinoiden (myös alueellisten markkinoiden) rakenteellisiin heikkouksiin tai toimintahäiriöihin. Komitea on toisaalta tietoinen vaikeuksista määritellä ja arvioida markkinahäiriöitä yksiselitteisesti ja kannattaa tässä yhteydessä markkinahäiriö-käsitteen pysyväisluonteista laajaa tulkintaa;

| 9. | kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että on hyvin tärkeää kasvattaa paikallis- ja alueyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia sellaisia rahoitusratkaisuja valittaessa, jotka palvelevat paikallistason etuja. Paikallis- ja alueyhteisöjen näkökantojen jääminen huomiotta johtaa monissa tapauksissa sellaisten investointien tukemiseen, jotka eivät ole alueellisten toimenpideohjelmien eivätkä paikallisten strategioiden mukaisia; |
| --- | --- |

9.

kiinnittää Euroopan komission huomion siihen, että on hyvin tärkeää kasvattaa paikallis- ja alueyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia sellaisia rahoitusratkaisuja valittaessa, jotka palvelevat paikallistason etuja. Paikallis- ja alueyhteisöjen näkökantojen jääminen huomiotta johtaa monissa tapauksissa sellaisten investointien tukemiseen, jotka eivät ole alueellisten toimenpideohjelmien eivätkä paikallisten strategioiden mukaisia;

| 10. | toteaa, että eri maiden tukijärjestelmät poikkeavat kehitysasteeltaan suhteettoman paljon toisistaan, mikä johtaa systeemisiin puutteisiin maissa ja alueilla, missä mainituntyyppisen pankkitoiminnan kulttuuri on kypsymätöntä. Tästä saattaa seurata, että paikallisyhteisöt ja paikalliset yritykset eivät aina saa riittävästi tukea kansallisilta kehityspankeilta, joiden tulisi hajauttaa tarjontaansa nykyistä enemmän; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että eri maiden tukijärjestelmät poikkeavat kehitysasteeltaan suhteettoman paljon toisistaan, mikä johtaa systeemisiin puutteisiin maissa ja alueilla, missä mainituntyyppisen pankkitoiminnan kulttuuri on kypsymätöntä. Tästä saattaa seurata, että paikallisyhteisöt ja paikalliset yritykset eivät aina saa riittävästi tukea kansallisilta kehityspankeilta, joiden tulisi hajauttaa tarjontaansa nykyistä enemmän;

| 11. | pelkää, että keskushakuiset kehityksen tukemisen mallit, jotka perustuvat pelkästään kansallisiin pankkeihin ja niiden epäitsenäisiin paikalliskonttoreihin, eivät aina täysin vastaa paikallisyhteisöjen tarpeita etenkään heikosti kehittyneillä alueilla ja siellä, missä paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia vaikuttaa kansallisiin kehityspankkeihin on rajoitettu voimakkaasti; |
| --- | --- |

11.

pelkää, että keskushakuiset kehityksen tukemisen mallit, jotka perustuvat pelkästään kansallisiin pankkeihin ja niiden epäitsenäisiin paikalliskonttoreihin, eivät aina täysin vastaa paikallisyhteisöjen tarpeita etenkään heikosti kehittyneillä alueilla ja siellä, missä paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia vaikuttaa kansallisiin kehityspankkeihin on rajoitettu voimakkaasti;

| 12. | jakaa käsityksen, että paikallis- ja alueyhteisöjen tekemässä kehityspankkien kehittämismallin valinnassa täytyy kaikilla tasoilla noudattaa seuraavia yleistavoitteita ja tehokkuuden arvioinnin pääkriteereitä: markkinoiden toimintapuutteiden poistaminen, työpaikkojen lukumäärän pysyvä lisääminen ja huolehtiminen paikallisten yhteisöjen eduista ja tätä kautta pyrkiminen yleisiin talouskehitystavoitteisiin; |
| --- | --- |

12.

jakaa käsityksen, että paikallis- ja alueyhteisöjen tekemässä kehityspankkien kehittämismallin valinnassa täytyy kaikilla tasoilla noudattaa seuraavia yleistavoitteita ja tehokkuuden arvioinnin pääkriteereitä: markkinoiden toimintapuutteiden poistaminen, työpaikkojen lukumäärän pysyvä lisääminen ja huolehtiminen paikallisten yhteisöjen eduista ja tätä kautta pyrkiminen yleisiin talouskehitystavoitteisiin;

| 13. | pelkää, että Euroopan komission ehdottama vaatimus vastaperustettujen kehityspankkien ja niiden tarjoamien uusien rahoitustuotteiden ennakkoarvioinnista saattaa supistaa niiden toimintakykyä merkittävästi ja jopa vaikeuttaa kyseisen kaltaisten pankkien perustamisprosessia sekä valtakunnallisella että alueellisella tasolla. Näiden analyysivaatimusten yhteydessä on lisäksi syytä todeta, että heikommin kehittyneillä alueilla on monissa tapauksissa vaikea määrittää markkinoiden toiminnan puutteita, koska koko alueen sosioekonominen tilanne voi kuvastaa puutteita markkinoiden toiminnassa kehittyneempiin seutuihin nähden; |
| --- | --- |

13.

pelkää, että Euroopan komission ehdottama vaatimus vastaperustettujen kehityspankkien ja niiden tarjoamien uusien rahoitustuotteiden ennakkoarvioinnista saattaa supistaa niiden toimintakykyä merkittävästi ja jopa vaikeuttaa kyseisen kaltaisten pankkien perustamisprosessia sekä valtakunnallisella että alueellisella tasolla. Näiden analyysivaatimusten yhteydessä on lisäksi syytä todeta, että heikommin kehittyneillä alueilla on monissa tapauksissa vaikea määrittää markkinoiden toiminnan puutteita, koska koko alueen sosioekonominen tilanne voi kuvastaa puutteita markkinoiden toiminnassa kehittyneempiin seutuihin nähden;

| 14. | esittää toiveen, että Euroopan alueiden komitean ja Euroopan investointipankin yhteistyötä tiivistetään, ja kehottaa luomaan julkisista kehityspankeista koostuvan täydentävän, toissijaisuusperiaatteen mukaisen verkon, jotta voidaan edistää taloudellisten ja sosiaalisten yhteisvaikutusten aikaansaamista. Komitea olisi tyytyväinen, jos kyseisestä järjestelmästä kehkeytyy alueiden- ja kansainvälisen kokemuksen- ja tietämyksenvaihdannan keskittymä, joka samalla on omiaan edistämään prosessien liiallisen keskittymisen riskin välttämistä; |
| --- | --- |

14.

esittää toiveen, että Euroopan alueiden komitean ja Euroopan investointipankin yhteistyötä tiivistetään, ja kehottaa luomaan julkisista kehityspankeista koostuvan täydentävän, toissijaisuusperiaatteen mukaisen verkon, jotta voidaan edistää taloudellisten ja sosiaalisten yhteisvaikutusten aikaansaamista. Komitea olisi tyytyväinen, jos kyseisestä järjestelmästä kehkeytyy alueiden- ja kansainvälisen kokemuksen- ja tietämyksenvaihdannan keskittymä, joka samalla on omiaan edistämään prosessien liiallisen keskittymisen riskin välttämistä;

Ehdotukset

| 15. | kannattaa sitä, että paikallisviranomaisten roolia kehityspankkien perustamisessa, toiminnassa ja niiden tuottamien tulosten arvioimisessa vahvistetaan merkittävästi niillä alueilla, joilla ei vielä ole omia kehityksen tukivälineitä. Tämä voi tapahtua joko kasvattamalla paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvaltaa kansallisten kehityspankkien strategisessa suuntaamisessa ja hallinnassa tai täydentämällä kansallisten kehityspankkien tarjontaa ja luomalla alueellisia (paikallisia) kehityspankkeja, jotka tekisivät tiivistä yhteistyötä kansallisten pankkien kanssa. |
| --- | --- |

15.

kannattaa sitä, että paikallisviranomaisten roolia kehityspankkien perustamisessa, toiminnassa ja niiden tuottamien tulosten arvioimisessa vahvistetaan merkittävästi niillä alueilla, joilla ei vielä ole omia kehityksen tukivälineitä. Tämä voi tapahtua joko kasvattamalla paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvaltaa kansallisten kehityspankkien strategisessa suuntaamisessa ja hallinnassa tai täydentämällä kansallisten kehityspankkien tarjontaa ja luomalla alueellisia (paikallisia) kehityspankkeja, jotka tekisivät tiivistä yhteistyötä kansallisten pankkien kanssa.

| 16. | katsoo, että kehityspankkitoiminnan kehitysmallin konkreettisen aluekohtaisen väylän valinnan – eli kysymyksen siitä, riittääkö hallitsevassa asemassa olevaan kansalliseen kehityspankkiin perustuva malli, vai onko parempi turvautua hajautettuun malliin, jossa paikallisilla tai alueellisilla rahoituslaitoksilla tai kehityspankeilla on suurempi rooli – pitää jäädä alue- tai paikallisviranomaisille, jotka konsultoivat valtiollisia viranomaisia, tai valtiollisille viranomaisille riippuen jäsenvaltion oikeudellisesta järjestelmästä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kehityspankkitoiminnan kehitysmallin konkreettisen aluekohtaisen väylän valinnan – eli kysymyksen siitä, riittääkö hallitsevassa asemassa olevaan kansalliseen kehityspankkiin perustuva malli, vai onko parempi turvautua hajautettuun malliin, jossa paikallisilla tai alueellisilla rahoituslaitoksilla tai kehityspankeilla on suurempi rooli – pitää jäädä alue- tai paikallisviranomaisille, jotka konsultoivat valtiollisia viranomaisia, tai valtiollisille viranomaisille riippuen jäsenvaltion oikeudellisesta järjestelmästä;

| 17. | edustaa kantaa, jonka mukaan päätös uuden laitoksen perustamisesta edellyttää perusteellista analyysia uusien institutionaalisten rakenteiden luomisen tarkoituksenmukaisuudesta, jotta vältetään byrokratian liiallista kasvua ja voimavarojen tuhlaamista; |
| --- | --- |

17.

edustaa kantaa, jonka mukaan päätös uuden laitoksen perustamisesta edellyttää perusteellista analyysia uusien institutionaalisten rakenteiden luomisen tarkoituksenmukaisuudesta, jotta vältetään byrokratian liiallista kasvua ja voimavarojen tuhlaamista;

| 18. | katsoo, että mikäli Euroopan komissio ja EIP aikovat laatia puitteet järjestelmälle myös uusien alueellisten kehityspankkien luomisen tukemista varten, on otettava huomioon kulloisenkin maan ja alueen ominaispiirteet, alan parhaat käytänteet ja tukirakenteet sekä viime aikoina perustettujen pankkien keräämät kokemukset. Vaikuttaa myös tarkoituksenmukaiselta hyödyntää heikommin kehittyneillä alueilla sovellettuja parhaita institutionaalisia ratkaisuja ottaen paikalliset erityispiirteet huomioon; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että mikäli Euroopan komissio ja EIP aikovat laatia puitteet järjestelmälle myös uusien alueellisten kehityspankkien luomisen tukemista varten, on otettava huomioon kulloisenkin maan ja alueen ominaispiirteet, alan parhaat käytänteet ja tukirakenteet sekä viime aikoina perustettujen pankkien keräämät kokemukset. Vaikuttaa myös tarkoituksenmukaiselta hyödyntää heikommin kehittyneillä alueilla sovellettuja parhaita institutionaalisia ratkaisuja ottaen paikalliset erityispiirteet huomioon;

| 19. | toteaa, että koska investointihankkeiden rahoittamisen aikahorisontti on yleensä monivuotinen, jälkikäteisarvion jo olemassa olevien ja vastaperustettujen alueellisten kehityspankkien toiminnan tuloksekkuudesta pitäisi olla pitkäkestoinen, aikajänteenään 10–15 vuotta; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että koska investointihankkeiden rahoittamisen aikahorisontti on yleensä monivuotinen, jälkikäteisarvion jo olemassa olevien ja vastaperustettujen alueellisten kehityspankkien toiminnan tuloksekkuudesta pitäisi olla pitkäkestoinen, aikajänteenään 10–15 vuotta;

| 20. | katsoo tarpeelliseksi, että luodaan puitteet vastaperustettujen eurooppalaisten pitkäaikaissijoitusrahastojen (European Long Term Investment Funds, ELTIFs), alueellisten kehityspankkien ja muiden paikallisten rahoituslaitosten yhteistyölle. Niiden tulisi täydentää toisiaan eikä kilpailla keskenään paikallisten ja alueellisten pitkän aikavälin investointien rahoituksen hankinnassa; |
| --- | --- |

20.

katsoo tarpeelliseksi, että luodaan puitteet vastaperustettujen eurooppalaisten pitkäaikaissijoitusrahastojen (European Long Term Investment Funds, ELTIFs), alueellisten kehityspankkien ja muiden paikallisten rahoituslaitosten yhteistyölle. Niiden tulisi täydentää toisiaan eikä kilpailla keskenään paikallisten ja alueellisten pitkän aikavälin investointien rahoituksen hankinnassa;

| 21. | kannattaa sitä, että edistetään investointijärjestelyjen perustamista välineeksi Euroopan investointiohjelman toteuttamiseen. Komitea korostaa samalla, että olennainen elementti toteuttamistyössä on julkisista, valtiollisista, paikallisista sekä alueellisista lähteistä peräisin olevien, investointijärjestelyjen perustamiseksi tarkoitettujen panosten luokittelu sellaisiksi, joita ei lueta vakaus- ja kasvusopimuksen puitteisiin; |
| --- | --- |

21.

kannattaa sitä, että edistetään investointijärjestelyjen perustamista välineeksi Euroopan investointiohjelman toteuttamiseen. Komitea korostaa samalla, että olennainen elementti toteuttamistyössä on julkisista, valtiollisista, paikallisista sekä alueellisista lähteistä peräisin olevien, investointijärjestelyjen perustamiseksi tarkoitettujen panosten luokittelu sellaisiksi, joita ei lueta vakaus- ja kasvusopimuksen puitteisiin;

| 22. | korostaa, että Euroopan komission ja Euroopan investointipankin on tarpeen täsmentää, millainen rooli alueellisilla kehityspankeilla ja muilla rahoituslaitoksilla tulee olemaan investointijärjestelyjen kehyksessä, joka on Euroopan investointiohjelman toteuttamisväline. Alueellisten kehityspankkien tulisi tehdä yhteistyötä Euroopan strategisten investointien rahaston (European Fund for Strategic Investments) kanssa alakohtaisten mutta ennen muuta maantieteellisten investointijärjestelyjen pohjalta; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että Euroopan komission ja Euroopan investointipankin on tarpeen täsmentää, millainen rooli alueellisilla kehityspankeilla ja muilla rahoituslaitoksilla tulee olemaan investointijärjestelyjen kehyksessä, joka on Euroopan investointiohjelman toteuttamisväline. Alueellisten kehityspankkien tulisi tehdä yhteistyötä Euroopan strategisten investointien rahaston (European Fund for Strategic Investments) kanssa alakohtaisten mutta ennen muuta maantieteellisten investointijärjestelyjen pohjalta;

| 23. | katsoo, että alueellisten tai paikallisten kehityspankkien ja muiden rahoituslaitosten Euroopan investointineuvontakeskuksen (European Investment Advisory Hub) kanssa tekemän yhteistyön periaatteita täytyisi täsmentää ja syventää. Euroopan investointineuvontakeskuksen pitäisi erityisesti tukea paikallisviranomaisia ja paikallisia kehityspankkeja hankkeiden valmistelussa, antaa asiantuntija-apua rahoitusjärjestelyjen alalla sekä tukea tietämyksen siirtämistä. Sen lisäksi investointineuvontakeskuksella pitäisi olla mahdollisuus allekirjoittaa kumppanuussopimuksia alueellisten pankkien eikä vain valtakunnallisten pankkien kanssa. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että alueellisten tai paikallisten kehityspankkien ja muiden rahoituslaitosten Euroopan investointineuvontakeskuksen (European Investment Advisory Hub) kanssa tekemän yhteistyön periaatteita täytyisi täsmentää ja syventää. Euroopan investointineuvontakeskuksen pitäisi erityisesti tukea paikallisviranomaisia ja paikallisia kehityspankkeja hankkeiden valmistelussa, antaa asiantuntija-apua rahoitusjärjestelyjen alalla sekä tukea tietämyksen siirtämistä. Sen lisäksi investointineuvontakeskuksella pitäisi olla mahdollisuus allekirjoittaa kumppanuussopimuksia alueellisten pankkien eikä vain valtakunnallisten pankkien kanssa.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/9

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Konkreettiset toimet kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman toteuttamiseksi”

(2016/C 240/03)

| Esittelijä: | Hella DUNGER-LÖPER (DE, PES), valtiosihteeri, Berliinin osavaltion edustaja liittoneuvostossa ja Eurooppa-asiain valtuutettu |
| --- | --- |

Esittelijä:

Hella DUNGER-LÖPER (DE, PES), valtiosihteeri, Berliinin osavaltion edustaja liittoneuvostossa ja Eurooppa-asiain valtuutettu

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

| 1. | Kaupunkeja koskeva toimintaohjelma on erittäin tärkeä eurooppalainen hanke: kehitteillä on uusi työskentelytapa, jonka tarjoaman toimintakehyksen ja tehokkaiden välineiden avulla pyritään kaikkien kaupunkeihin ja niitä ympäröiviin toiminnallisiin alueisiin liittyvien politiikkojen johdonmukaisuuteen. Noin kaksi kolmasosaa kaikista EU:n alakohtaisista toimintapolitiikoista vaikuttaa Euroopan kaupunkialueisiin, joten kaupunkien pitäisi saada osallistua nykyistä enemmän niiden suunnitteluun ja toteutukseen. Tavoitteena on parantaa elämänlaatua kaupungeissa ja kehittää uusi kaupunkeja koskeva hallintotapa, jossa asetetaan ja saavutetaan tavoitteita eri tasoilla koordinoidun, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisen käytännönläheisen ja konkreettisen lähestymistavan kautta. Tämä uusi kaupunkeja koskeva malli tarjoaa suuria mahdollisuuksia: sen avulla ihmiset voivat kokea paikallistasolla eurooppalaisen lisäarvon yhteiskunnallisten ja väestörakenteellisten haasteiden ratkaisemisessa, se voi – tiiviissä yhteydessä Euroopan komission paremman sääntelyn agendan kanssa – parantaa unionin politiikkojen laatua yhdistämällä vastavuoroisesti kansalliset, alueelliset ja paikalliset strategiat ja näin mennä paljon tähänastista yhteistyötä pidemmälle. Komitea korostaa, että kaupunkeja koskevan toimintaohjelman on oltava osa kokonaisvaltaisempaa alueellista visiota, jossa huomioidaan sekä kaupunki- että maaseutualueet (1).
  Toimintaohjelma voi myös antaa merkittävän panoksen pyrittäessä saavuttamaan EU:n perussopimuksen 3 artiklassa asetetut tavoitteet, etenkin taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, sekä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet (2).
  Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja monitasoisen hallinnon puitteissa prosessin onnistumisen kannalta keskeisessä asemassa ovat seuraavat kolme kriteeriä:






  — | avoimuus |
| --- | --- | --- |

1.

Kaupunkeja koskeva toimintaohjelma on erittäin tärkeä eurooppalainen hanke: kehitteillä on uusi työskentelytapa, jonka tarjoaman toimintakehyksen ja tehokkaiden välineiden avulla pyritään kaikkien kaupunkeihin ja niitä ympäröiviin toiminnallisiin alueisiin liittyvien politiikkojen johdonmukaisuuteen. Noin kaksi kolmasosaa kaikista EU:n alakohtaisista toimintapolitiikoista vaikuttaa Euroopan kaupunkialueisiin, joten kaupunkien pitäisi saada osallistua nykyistä enemmän niiden suunnitteluun ja toteutukseen. Tavoitteena on parantaa elämänlaatua kaupungeissa ja kehittää uusi kaupunkeja koskeva hallintotapa, jossa asetetaan ja saavutetaan tavoitteita eri tasoilla koordinoidun, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisen käytännönläheisen ja konkreettisen lähestymistavan kautta. Tämä uusi kaupunkeja koskeva malli tarjoaa suuria mahdollisuuksia: sen avulla ihmiset voivat kokea paikallistasolla eurooppalaisen lisäarvon yhteiskunnallisten ja väestörakenteellisten haasteiden ratkaisemisessa, se voi – tiiviissä yhteydessä Euroopan komission paremman sääntelyn agendan kanssa – parantaa unionin politiikkojen laatua yhdistämällä vastavuoroisesti kansalliset, alueelliset ja paikalliset strategiat ja näin mennä paljon tähänastista yhteistyötä pidemmälle. Komitea korostaa, että kaupunkeja koskevan toimintaohjelman on oltava osa kokonaisvaltaisempaa alueellista visiota, jossa huomioidaan sekä kaupunki- että maaseutualueet (1).

Toimintaohjelma voi myös antaa merkittävän panoksen pyrittäessä saavuttamaan EU:n perussopimuksen 3 artiklassa asetetut tavoitteet, etenkin taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, sekä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet (2).

Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja monitasoisen hallinnon puitteissa prosessin onnistumisen kannalta keskeisessä asemassa ovat seuraavat kolme kriteeriä:

—

avoimuus

| — | osallistuminen |
| --- | --- |

—

osallistuminen

| — | sitovuus. |
| --- | --- |

—

sitovuus.

| 2. | AK palauttaa mieliin työn, jota on tehty vuodesta 1989 muun muassa kaupunkipolitiikan pilottihankkeissa, jotta kaupungit otettaisiin paremmin huomioon ja ne voisivat osallistua entistä enemmän politiikan muotoiluun unionin tasolla, ja joka on auttanut valmistelemaan kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa EU:n tasolla.






  — | Komitea korostaa tässä yhteydessä etenkin AK:n vuonna 2014 antaman lausunnon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa” (3) merkitystä. |
| --- | --- | --- |

2.

AK palauttaa mieliin työn, jota on tehty vuodesta 1989 muun muassa kaupunkipolitiikan pilottihankkeissa, jotta kaupungit otettaisiin paremmin huomioon ja ne voisivat osallistua entistä enemmän politiikan muotoiluun unionin tasolla, ja joka on auttanut valmistelemaan kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa EU:n tasolla.

—

Komitea korostaa tässä yhteydessä etenkin AK:n vuonna 2014 antaman lausunnon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa” (3) merkitystä.

| — | Komitea painottaa Euroopan parlamentin roolia kaupunkikysymysten esiin tuomisessa ja niiden nivomisessa rakenne- ja investointirahastoja käsittelevään yleisasetukseen sekä merkittävien virikkeiden antamisessa kaupunkeja koskevan toimintaohjelman muotoiluun EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta 9. syyskuuta 2015 annetun päätöslauselman kautta. |
| --- | --- |

—

Komitea painottaa Euroopan parlamentin roolia kaupunkikysymysten esiin tuomisessa ja niiden nivomisessa rakenne- ja investointirahastoja käsittelevään yleisasetukseen sekä merkittävien virikkeiden antamisessa kaupunkeja koskevan toimintaohjelman muotoiluun EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta 9. syyskuuta 2015 annetun päätöslauselman kautta.

| — | Komitea antaa tunnustusta Euroopan komissiolle, joka on parantanut tietoisuutta kaupunkien roolista säännöllisten tapahtumien sekä 18. heinäkuuta–26. syyskuuta 2014 toteutetun kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa käsitelleen kuulemismenettelyn avulla. |
| --- | --- |

—

Komitea antaa tunnustusta Euroopan komissiolle, joka on parantanut tietoisuutta kaupunkien roolista säännöllisten tapahtumien sekä 18. heinäkuuta–26. syyskuuta 2014 toteutetun kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa käsitelleen kuulemismenettelyn avulla.

| — | Komitea viittaa Latvian puheenjohtajuuskaudella laadittuun Riian julistukseen, jossa neuvosto tunnusti jälleen kerran kaupunkiulottuvuuden tärkeyden. |
| --- | --- |

—

Komitea viittaa Latvian puheenjohtajuuskaudella laadittuun Riian julistukseen, jossa neuvosto tunnusti jälleen kerran kaupunkiulottuvuuden tärkeyden.

| — | Komitea antaa erityistä tunnustusta puheenjohtajavaltio Alankomaiden vahvalle panokselle: Alankomaat asetti kaupunkeja koskevan toimintaohjelman yhdeksi puheenjohtajuuskautensa painopisteeksi, ja se on ennen kaikkea valmistellut Amsterdamin sopimuksen, jonka tarkoituksena on tehdä kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanosta sitova. Alankomaat loi näin perustan sille, että aiejulistuksia seuraa nyt myös toimia ja että Euroopan unionissa voidaan lopultakin ryhtyä kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

Komitea antaa erityistä tunnustusta puheenjohtajavaltio Alankomaiden vahvalle panokselle: Alankomaat asetti kaupunkeja koskevan toimintaohjelman yhdeksi puheenjohtajuuskautensa painopisteeksi, ja se on ennen kaikkea valmistellut Amsterdamin sopimuksen, jonka tarkoituksena on tehdä kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanosta sitova. Alankomaat loi näin perustan sille, että aiejulistuksia seuraa nyt myös toimia ja että Euroopan unionissa voidaan lopultakin ryhtyä kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanoon.

| — | Komitea painottaa olevan tärkeää, että paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat parhaalla mahdollisella tavalla EU:n politiikkojen, lainsäädännön ja tukiohjelmien muotoiluun ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

Komitea painottaa olevan tärkeää, että paikallis- ja alueyhteisöt osallistuvat parhaalla mahdollisella tavalla EU:n politiikkojen, lainsäädännön ja tukiohjelmien muotoiluun ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

Kaupunkeja koskevan toimintaohjelman keskeiset kohdat

| 3. | Kaupunkien merkitys: Maailmanlaajuinen suuntaus väestön keskittymiseen yhä enemmän kaupunkeihin on havaittavissa myös Euroopassa – Eurooppa on manner, jossa noin 70 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa tai taajamissa. Ne ovat talouskehityksen (yksin niissä tuotetaan yli 75 prosenttia bkt:stä) sosiaalisen osallisuuden ja kestävän kehityksen moottoreita. Kaupungeille on kuitenkin myös tyypillistä sosiaalisten vastakohtien välitön kohtaaminen. Esimerkkeinä mainittakoon köyhyys ja rikkaus, työllistymismahdollisuudet ja pitkäaikaistyöttömyys, työvoiman kysyntä ja puute, suuret erot koulutuksessa sekä erityiset ympäristöhaasteet. Kaupungit osallistuvat kotouttamisen edistäjinä myös merkittävällä panoksella nykyisistä pakolaisvirroista sekä EU:n sisäisestä muuttoliikkeestä selviämiseen. Yksikään Euroopan unionin politiikka ei ole toimiva, ellei siinä oteta huomioon kaupunkiulottuvuutta. |
| --- | --- |

3.

Kaupunkien merkitys: Maailmanlaajuinen suuntaus väestön keskittymiseen yhä enemmän kaupunkeihin on havaittavissa myös Euroopassa – Eurooppa on manner, jossa noin 70 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa tai taajamissa. Ne ovat talouskehityksen (yksin niissä tuotetaan yli 75 prosenttia bkt:stä) sosiaalisen osallisuuden ja kestävän kehityksen moottoreita. Kaupungeille on kuitenkin myös tyypillistä sosiaalisten vastakohtien välitön kohtaaminen. Esimerkkeinä mainittakoon köyhyys ja rikkaus, työllistymismahdollisuudet ja pitkäaikaistyöttömyys, työvoiman kysyntä ja puute, suuret erot koulutuksessa sekä erityiset ympäristöhaasteet. Kaupungit osallistuvat kotouttamisen edistäjinä myös merkittävällä panoksella nykyisistä pakolaisvirroista sekä EU:n sisäisestä muuttoliikkeestä selviämiseen. Yksikään Euroopan unionin politiikka ei ole toimiva, ellei siinä oteta huomioon kaupunkiulottuvuutta.

| 4. | Integroidut ja monialaiset lähestymistavat: Jo vuonna 2007 julkaistussa Leipzigin peruskirjassa korostettiin, että vain integroidut lähestymistavat voivat onnistua kaupungeissa ja että monitasoinen hallintotapa on avain kaupunkien monitahoisten ongelmien ratkaisuun. Onnistuneita lähestymistapoja ovat siiloajattelusta eroon pääseminen julkishallinnossa, eli monialainen toimintatapa ongelmien ratkaisussa, perinteiset hierarkiat ylittävä yhteistoiminta ja erilaisten sidosryhmien osallistaminen ottaen huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen erityispiirteet. Nämä ovat tekijöitä, jotka vastaavat läheisesti Euroopan komission käsityksiä paremmasta sääntelystä, paremmasta rahoituksesta ja paremmasta koordinoinnista. Integroidut lähestymistavat edellyttävät kuitenkin huomattavaa koordinointia ja yhteistyötä kaikilla tasoilla – paikallisella, alueellisella, valtiollisella ja eurooppalaisella tasolla – ja niiden välillä. |
| --- | --- |

4.

Integroidut ja monialaiset lähestymistavat: Jo vuonna 2007 julkaistussa Leipzigin peruskirjassa korostettiin, että vain integroidut lähestymistavat voivat onnistua kaupungeissa ja että monitasoinen hallintotapa on avain kaupunkien monitahoisten ongelmien ratkaisuun. Onnistuneita lähestymistapoja ovat siiloajattelusta eroon pääseminen julkishallinnossa, eli monialainen toimintatapa ongelmien ratkaisussa, perinteiset hierarkiat ylittävä yhteistoiminta ja erilaisten sidosryhmien osallistaminen ottaen huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen erityispiirteet. Nämä ovat tekijöitä, jotka vastaavat läheisesti Euroopan komission käsityksiä paremmasta sääntelystä, paremmasta rahoituksesta ja paremmasta koordinoinnista. Integroidut lähestymistavat edellyttävät kuitenkin huomattavaa koordinointia ja yhteistyötä kaikilla tasoilla – paikallisella, alueellisella, valtiollisella ja eurooppalaisella tasolla – ja niiden välillä.

| 5. | Kaupunki- ja maaseutualueet ovat toisiaan täydentäviä funktionaalisia alueita: keskustelussa kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta tuodaan toistuvasti esiin pelko siitä, että voimakkaampi keskittyminen kaupunkiasioihin heikentää maaseutualueiden tukemista. AK korostaa kuitenkin kaupunki- ja maaseutualueiden välisten yhteyksien merkitystä ja tiedostaa sen, että myös maaseutualueet edistävät osaltaan kasvua ja työpaikkojen luomista. Unionin toimenpiteillä ei saa edistää kilpailuasetelmaa näiden kahden ulottuvuuden välillä, jotka liittyvät toisiinsa maantieteellisesti, hallinnollisesti sekä toiminta- ja aihekohtaisten politiikanalojensa osalta. Kyse on siis molempien ulottuvuuksien keskinäisen täydentävyyden korostamisesta niin, että voidaan kokeilla myös uudenlaisia hallintomuotoja niiden välillä ja mahdollistaa ne erityisesti parantamalla palvelujen saatavuutta ja kehittämällä digitaalitekniikkoja. Vain jos molemmat lohkot ovat vahvoja, voidaan saavuttaa perimmäinen tavoite: ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti vahva Eurooppa sekä entistä vahvempi alueellinen yhteenkuuluvuus. Eurooppalaisen kaupunkipolitiikan piiriin kuuluvat kaikki kaupungit ja niitä ympäröivät toiminnalliset alueet: eivät siis vain pää- ja suurkaupungit, vaan myös pienet ja keskisuuret kaupungit, jotka ovat erittäin tärkeitä niitä ympäröivälle alueelle. |
| --- | --- |

5.

Kaupunki- ja maaseutualueet ovat toisiaan täydentäviä funktionaalisia alueita: keskustelussa kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta tuodaan toistuvasti esiin pelko siitä, että voimakkaampi keskittyminen kaupunkiasioihin heikentää maaseutualueiden tukemista. AK korostaa kuitenkin kaupunki- ja maaseutualueiden välisten yhteyksien merkitystä ja tiedostaa sen, että myös maaseutualueet edistävät osaltaan kasvua ja työpaikkojen luomista. Unionin toimenpiteillä ei saa edistää kilpailuasetelmaa näiden kahden ulottuvuuden välillä, jotka liittyvät toisiinsa maantieteellisesti, hallinnollisesti sekä toiminta- ja aihekohtaisten politiikanalojensa osalta. Kyse on siis molempien ulottuvuuksien keskinäisen täydentävyyden korostamisesta niin, että voidaan kokeilla myös uudenlaisia hallintomuotoja niiden välillä ja mahdollistaa ne erityisesti parantamalla palvelujen saatavuutta ja kehittämällä digitaalitekniikkoja. Vain jos molemmat lohkot ovat vahvoja, voidaan saavuttaa perimmäinen tavoite: ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti vahva Eurooppa sekä entistä vahvempi alueellinen yhteenkuuluvuus. Eurooppalaisen kaupunkipolitiikan piiriin kuuluvat kaikki kaupungit ja niitä ympäröivät toiminnalliset alueet: eivät siis vain pää- ja suurkaupungit, vaan myös pienet ja keskisuuret kaupungit, jotka ovat erittäin tärkeitä niitä ympäröivälle alueelle.

| 6. | Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa olisi myös annettava ohjeita siitä, mitkä ovat EU:n neuvottelukannat Habitat III -konferenssissa, joka pidetään Quitossa 17.–20. lokakuuta 2016. Sen lisäksi ja mukaisesti, että EU on asettanut tavoitteekseen päästä vahvemmaksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi, ja kun otetaan huomioon tarve parantaa EU:n ulko- ja sisäpolitiikan johdonmukaisuutta, EU:n tulisi tiivistää ja edistää kansainvälistä yhteistyötä ja vaihdantaa kaupunkiviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

6.

Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa olisi myös annettava ohjeita siitä, mitkä ovat EU:n neuvottelukannat Habitat III -konferenssissa, joka pidetään Quitossa 17.–20. lokakuuta 2016. Sen lisäksi ja mukaisesti, että EU on asettanut tavoitteekseen päästä vahvemmaksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi, ja kun otetaan huomioon tarve parantaa EU:n ulko- ja sisäpolitiikan johdonmukaisuutta, EU:n tulisi tiivistää ja edistää kansainvälistä yhteistyötä ja vaihdantaa kaupunkiviranomaisten välillä.

| 7. | Jotta kaupunkeja koskeva toimintaohjelma voidaan toteuttaa onnistuneesti, sen on myös perustuttava institutionaaliset ja hallinnolliset toimintaympäristöt kattavaan kaupunkien ja alueiden hallinnon väliseen integroituun lähestymistapaan. |
| --- | --- |

7.

Jotta kaupunkeja koskeva toimintaohjelma voidaan toteuttaa onnistuneesti, sen on myös perustuttava institutionaaliset ja hallinnolliset toimintaympäristöt kattavaan kaupunkien ja alueiden hallinnon väliseen integroituun lähestymistapaan.

| 8. | Kaupunkeja koskevaan EU:n toimintaohjelmaan, jossa kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta ja varmistetaan paikallis- ja alueviranomaisten alhaalta ylöspäin suuntautuva osallistuminen, sisältyy ehdottomasti sellaisia tekijöitä kuin vaaleilla valittujen paikallisten ja alueellisten elinten sekä niitä edustavien valtio- ja unionitason järjestöjen osallisuus päätöksenteossa sekä näiden vastuullinen osallistuminen toimintaohjelmien määrittelyyn ja koheesiopolitiikan toteuttamiseen ja arviointiin kulloistenkin institutionaalisten roolien mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Kaupunkeja koskevaan EU:n toimintaohjelmaan, jossa kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta ja varmistetaan paikallis- ja alueviranomaisten alhaalta ylöspäin suuntautuva osallistuminen, sisältyy ehdottomasti sellaisia tekijöitä kuin vaaleilla valittujen paikallisten ja alueellisten elinten sekä niitä edustavien valtio- ja unionitason järjestöjen osallisuus päätöksenteossa sekä näiden vastuullinen osallistuminen toimintaohjelmien määrittelyyn ja koheesiopolitiikan toteuttamiseen ja arviointiin kulloistenkin institutionaalisten roolien mukaisesti.

Menettely konkreettisten toimien toteuttamiseksi kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa varten: Amsterdamin sopimus

| 9. | Euroopan komissio on yhdessä puheenjohtajavaltio Alankomaiden kanssa aloittanut Amsterdamin sopimuksen valmistelun ja ottanut siihen mukaan lukuisia sidosryhmiä. Komission tavoitteena on laatia ja panna täytäntöön kahdentoista temaattisen kumppanuuden puitteissa kolmen vuoden aikana toimintasuunnitelmia kaupunkien keskeisiä ongelmia käsittelevien integroitujen politiikkojen edistämiseksi.
  Kumppanuuksien on tarkoitus olla yksi kaupunkeja koskevan toimintaohjelman keskeisistä toteuttamisvälineistä. Niissä yhdistyy aiempaa suurempi määrä EU:n kaupunkialueisiin vaikuttavia alakohtaisia toimintapolitiikkoja. Kumppanuuksien ja prosessia seuraavan, EU:n kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta vastaavan lautakunnan työn onnistumisen kannalta on lisäksi ratkaisevan tärkeää, että ne tekevät tiivistä yhteistyötä kaupunkien ja paikallis- ja aluetason viranomaisten, jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten (mm. AK:n) ja asiaankuuluvien paikallisten sidosryhmien kanssa.
  AK kehottaa keskittymään muutamaan tärkeään politiikanalaan, jotta olisi mahdollista saavuttaa näkyviä tuloksia ja osoittaa kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman lisäarvo. Kaksitoista määriteltyä painopistealaa eivät muodosta tyhjentävää luetteloa. Kumppanuuksia olisi muodostettava myös muissa aiheissa, joiden yhteydessä tarvitaan integroituja poliittisia lähestymistapoja; huomioon olisi otettava esimerkiksi kulttuuri- ja matkailu-ulottuvuus kaupunkikehityksessä, osallistumisen uudet osallistavat muodot, innovointi ja älykkäät kaupungit. Temaattisia painopisteitä voidaan kuitenkin arvioida kattavasti vasta sitten, kun kumppanuudet on muodostettu, sillä vasta tällöin voidaan todeta, onko Euroopan unionille keskeisiä aiheita, kuten nuorisotyöttömyys, nivottu mukaan ja miten. Komitea on tyytyväinen siihen, että neljä pilottikumppanuutta (ilmanlaatu, asuntorakentaminen, köyhyys kaupungeissa sekä muuttoliike ja pakolaisten kotouttaminen) on jo käynnistetty. Kumppanuuksien jatkon kannalta on erittäin tärkeää, että alun pitäen sovitaan merkittävästä sitoutumisesta, esimerkiksi puolivuosittaisesta raportoinnista komissiolle, parlamentille, neuvostolle ja AK:lle. AK painottaa myös mahdollisuutta, että temaattisista kumppanuuksista saadaan hyödyllistä antia EU:n tulevan lainsäädännön suunnittelua ja voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista varten. Temaattisiin kumppanuuksiin odotetaan osallistuvan noin 15 kumppania, ja Alankomaat on jo varannut 50 000 euroa kunkin kumppanuuden tukemiseen. AK kehottaa komissiota tutkimaan tältä pohjalta mahdollisuutta rahoittaa teknistä tukea kiinnostuneiden paikallisviranomaisten kumppanuuteen liittymisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

9.

Euroopan komissio on yhdessä puheenjohtajavaltio Alankomaiden kanssa aloittanut Amsterdamin sopimuksen valmistelun ja ottanut siihen mukaan lukuisia sidosryhmiä. Komission tavoitteena on laatia ja panna täytäntöön kahdentoista temaattisen kumppanuuden puitteissa kolmen vuoden aikana toimintasuunnitelmia kaupunkien keskeisiä ongelmia käsittelevien integroitujen politiikkojen edistämiseksi.

Kumppanuuksien on tarkoitus olla yksi kaupunkeja koskevan toimintaohjelman keskeisistä toteuttamisvälineistä. Niissä yhdistyy aiempaa suurempi määrä EU:n kaupunkialueisiin vaikuttavia alakohtaisia toimintapolitiikkoja. Kumppanuuksien ja prosessia seuraavan, EU:n kaupunkeja koskevasta toimintaohjelmasta vastaavan lautakunnan työn onnistumisen kannalta on lisäksi ratkaisevan tärkeää, että ne tekevät tiivistä yhteistyötä kaupunkien ja paikallis- ja aluetason viranomaisten, jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten (mm. AK:n) ja asiaankuuluvien paikallisten sidosryhmien kanssa.

AK kehottaa keskittymään muutamaan tärkeään politiikanalaan, jotta olisi mahdollista saavuttaa näkyviä tuloksia ja osoittaa kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman lisäarvo. Kaksitoista määriteltyä painopistealaa eivät muodosta tyhjentävää luetteloa. Kumppanuuksia olisi muodostettava myös muissa aiheissa, joiden yhteydessä tarvitaan integroituja poliittisia lähestymistapoja; huomioon olisi otettava esimerkiksi kulttuuri- ja matkailu-ulottuvuus kaupunkikehityksessä, osallistumisen uudet osallistavat muodot, innovointi ja älykkäät kaupungit. Temaattisia painopisteitä voidaan kuitenkin arvioida kattavasti vasta sitten, kun kumppanuudet on muodostettu, sillä vasta tällöin voidaan todeta, onko Euroopan unionille keskeisiä aiheita, kuten nuorisotyöttömyys, nivottu mukaan ja miten. Komitea on tyytyväinen siihen, että neljä pilottikumppanuutta (ilmanlaatu, asuntorakentaminen, köyhyys kaupungeissa sekä muuttoliike ja pakolaisten kotouttaminen) on jo käynnistetty. Kumppanuuksien jatkon kannalta on erittäin tärkeää, että alun pitäen sovitaan merkittävästä sitoutumisesta, esimerkiksi puolivuosittaisesta raportoinnista komissiolle, parlamentille, neuvostolle ja AK:lle. AK painottaa myös mahdollisuutta, että temaattisista kumppanuuksista saadaan hyödyllistä antia EU:n tulevan lainsäädännön suunnittelua ja voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista varten. Temaattisiin kumppanuuksiin odotetaan osallistuvan noin 15 kumppania, ja Alankomaat on jo varannut 50 000 euroa kunkin kumppanuuden tukemiseen. AK kehottaa komissiota tutkimaan tältä pohjalta mahdollisuutta rahoittaa teknistä tukea kiinnostuneiden paikallisviranomaisten kumppanuuteen liittymisen helpottamiseksi.

| 10. | Amsterdamin sopimuksen temaattisten kumppanuuksien tai muiden EU:n ohjelmien (esimerkiksi Urbact) puitteissa laadittavia kaupunkeihin liittyviä toimintasuunnitelmia voitaisiin tulevalla ohjelmakaudella edistää ja rahoittaa toimenpideohjelmissa. |
| --- | --- |

10.

Amsterdamin sopimuksen temaattisten kumppanuuksien tai muiden EU:n ohjelmien (esimerkiksi Urbact) puitteissa laadittavia kaupunkeihin liittyviä toimintasuunnitelmia voitaisiin tulevalla ohjelmakaudella edistää ja rahoittaa toimenpideohjelmissa.

| 11. | Lisäksi on tärkeää, että Euroopan komissiolla on vahva ja sitova koordinointirooli. Tähän liittyen ensimmäinen varapuheenjohtaja olisi nimitettävä kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman koordinaattoriksi, ja tämä varmistaisi tehtävänsä kautta myös tiiviin yhteyden paremman sääntelyn agendaan. Koordinoinnilla poistettaisiin myös kaupunkien hajanainen tarkastelu, joka johtuu yksittäisten pääosastojen alakohtaisesta näkökulmasta. Älykkäät kaupungit ja – maaseudun ollessa kyseessä – älykkäät alueet eivät näin ollen olisi vain teknologisesti vaan myös sosiaalisesti älykkäitä kaupunkeja ja alueita. Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa olisi myös sovellettava yhdennettyä toimintapolitiikkaa, jolla tehostetaan älykkäitä kaupunkeja ja älykästä erikoistumista (RIS3) koskevia strategioita. Tällainen kokonaisvaltainen lähestymistapa on välttämätön etenkin, kun ajatellaan pakolaistulvan ja siihen liittyvien kotouttamisvaatimusten kaltaista haastetta. Tärkeä tekijä on myös kaupunkeja koskevan toimintaohjelman sisällyttäminen Euroopan komission vuosittaiseen työohjelmaan. Tämäkin edistää prosessin avoimuutta ja sitovaa luonnetta. |
| --- | --- |

11.

Lisäksi on tärkeää, että Euroopan komissiolla on vahva ja sitova koordinointirooli. Tähän liittyen ensimmäinen varapuheenjohtaja olisi nimitettävä kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman koordinaattoriksi, ja tämä varmistaisi tehtävänsä kautta myös tiiviin yhteyden paremman sääntelyn agendaan. Koordinoinnilla poistettaisiin myös kaupunkien hajanainen tarkastelu, joka johtuu yksittäisten pääosastojen alakohtaisesta näkökulmasta. Älykkäät kaupungit ja – maaseudun ollessa kyseessä – älykkäät alueet eivät näin ollen olisi vain teknologisesti vaan myös sosiaalisesti älykkäitä kaupunkeja ja alueita. Kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa olisi myös sovellettava yhdennettyä toimintapolitiikkaa, jolla tehostetaan älykkäitä kaupunkeja ja älykästä erikoistumista (RIS3) koskevia strategioita. Tällainen kokonaisvaltainen lähestymistapa on välttämätön etenkin, kun ajatellaan pakolaistulvan ja siihen liittyvien kotouttamisvaatimusten kaltaista haastetta. Tärkeä tekijä on myös kaupunkeja koskevan toimintaohjelman sisällyttäminen Euroopan komission vuosittaiseen työohjelmaan. Tämäkin edistää prosessin avoimuutta ja sitovaa luonnetta.

| 12. | AK painottaa, että jatkossa on edelleen panostettava siihen, että paikallis- ja alueyhteisöt ja myös kaupunkien ja alueiden verkostot ja muut sidosryhmät pääsisivät nykyistä enemmän osallistumaan sellaisen EU:n politiikan valmisteluun ja arviointiin, joka vaikuttaa tai kohdistuu kaupunkialueista vastaaviin tahoihin. |
| --- | --- |

12.

AK painottaa, että jatkossa on edelleen panostettava siihen, että paikallis- ja alueyhteisöt ja myös kaupunkien ja alueiden verkostot ja muut sidosryhmät pääsisivät nykyistä enemmän osallistumaan sellaisen EU:n politiikan valmisteluun ja arviointiin, joka vaikuttaa tai kohdistuu kaupunkialueista vastaaviin tahoihin.

| 13. | Vaikutustenarvioinnin ulottaminen kaupunkiulottuvuuteen: AK:n ja Euroopan komission aloitteesta käynnistetty kokeiluhanke alueellisen vaikutuksen arvioinnista esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden alalla on osoittanut, että käytettävissä on asianmukaisia välineitä, joiden avulla vaikutustenarviointi voidaan ulottaa alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden tutkimiseen. Kokeiluhankkeessa on lisäksi tullut ilmi, että kaupungit ja alueet ovat erittäin kiinnostuneita, halukkaita ja kykeneviä osallistumaan aktiivisesti asianomaisiin toimiin ja antamaan niihin tarvittavan panoksen. |
| --- | --- |

13.

Vaikutustenarvioinnin ulottaminen kaupunkiulottuvuuteen: AK:n ja Euroopan komission aloitteesta käynnistetty kokeiluhanke alueellisen vaikutuksen arvioinnista esimerkiksi rakennusten energiatehokkuuden alalla on osoittanut, että käytettävissä on asianmukaisia välineitä, joiden avulla vaikutustenarviointi voidaan ulottaa alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden tutkimiseen. Kokeiluhankkeessa on lisäksi tullut ilmi, että kaupungit ja alueet ovat erittäin kiinnostuneita, halukkaita ja kykeneviä osallistumaan aktiivisesti asianomaisiin toimiin ja antamaan niihin tarvittavan panoksen.

| 14. | Tietojenvaihtoa koskevan ja kaupunkien välisen yhteistyön toteuttaminen on tarpeen, jotta voidaan edistää kaupunkien ja paikallisyhteisöjen välistä osaamisen ja hyvien käytänteiden vaihtoa mahdollisimman vähin hallinnollisin rasituksin. Kaupunkikehitykseen liittyviin asioihin keskittyvää tiedonkeruuta olisi harkittava vain poikkeustapauksissa, ja sen olisi rajoituttava vain ehdottoman välttämättömään. |
| --- | --- |

14.

Tietojenvaihtoa koskevan ja kaupunkien välisen yhteistyön toteuttaminen on tarpeen, jotta voidaan edistää kaupunkien ja paikallisyhteisöjen välistä osaamisen ja hyvien käytänteiden vaihtoa mahdollisimman vähin hallinnollisin rasituksin. Kaupunkikehitykseen liittyviin asioihin keskittyvää tiedonkeruuta olisi harkittava vain poikkeustapauksissa, ja sen olisi rajoituttava vain ehdottoman välttämättömään.

| 15. | AK kehottaa edelleen tutkimaan järjestelmällisesti mahdollisuuksia parantaa kaupunkien ja niiden toiminnallisten alueiden tukemista. Tässä yhteydessä voitaisiin ajatella seuraavia toimia:






  — | Lisätään tietojen vaihtoa EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla kaupunkien käytettävissä olevista välineistä ja rahoituslähteistä niiden koordinoinnin ja käyttömahdollisuuksien edistämiseksi. |
| --- | --- | --- |

15.

AK kehottaa edelleen tutkimaan järjestelmällisesti mahdollisuuksia parantaa kaupunkien ja niiden toiminnallisten alueiden tukemista. Tässä yhteydessä voitaisiin ajatella seuraavia toimia:

—

Lisätään tietojen vaihtoa EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla kaupunkien käytettävissä olevista välineistä ja rahoituslähteistä niiden koordinoinnin ja käyttömahdollisuuksien edistämiseksi.

| — | Kannustetaan erityisesti jäsenvaltioita lisäämään nykyisten kaupunkiulottuvuuteen liittyvien koheesiopoliittisten välineiden käyttöä, esimerkkinä yhdennetyt alueelliset investoinnit. Niiden tulisi olla luonteeltaan kestävän kaupunkikehityksen strategian kaltaisia, ja niissä pitäisi korostaa koko toiminnallisen kaupunkialueen ongelmien ratkaisemiseen tähtääviä toimia sekä kaikkien kyseiseltä alueelta peräisin olevien kumppanitahojen yhteistyötä. Rakennerahastoja pidemmälle menevässä laajemmassa kehyksessä voitaisiin vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta valmisteltaessa myös harkita mahdollisuuksia kehittää integroitua kaupunkikehitystä varten erityinen EU:n tukijärjestelmä, jolla edistettäisiin myös erilaisten EU:n ohjelmien keskinäistä nivomista. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan erityisesti jäsenvaltioita lisäämään nykyisten kaupunkiulottuvuuteen liittyvien koheesiopoliittisten välineiden käyttöä, esimerkkinä yhdennetyt alueelliset investoinnit. Niiden tulisi olla luonteeltaan kestävän kaupunkikehityksen strategian kaltaisia, ja niissä pitäisi korostaa koko toiminnallisen kaupunkialueen ongelmien ratkaisemiseen tähtääviä toimia sekä kaikkien kyseiseltä alueelta peräisin olevien kumppanitahojen yhteistyötä. Rakennerahastoja pidemmälle menevässä laajemmassa kehyksessä voitaisiin vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta valmisteltaessa myös harkita mahdollisuuksia kehittää integroitua kaupunkikehitystä varten erityinen EU:n tukijärjestelmä, jolla edistettäisiin myös erilaisten EU:n ohjelmien keskinäistä nivomista.

| — | Otetaan kaupunkien viranomaiset mukaan kokeiluluonteisten lähestymistapojen, kuten innovatiivisen kaupunkitoiminnan (Innovative Urban Actions) suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja kokeilemiseen. |
| --- | --- |

—

Otetaan kaupunkien viranomaiset mukaan kokeiluluonteisten lähestymistapojen, kuten innovatiivisen kaupunkitoiminnan (Innovative Urban Actions) suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja kokeilemiseen.

| — | Vahvistetaan kaupunkeihin ja kaupunkialueisiin kohdennettavan EU:n tuen erityisnäkyvyydestä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa keskittymällä yhdennetyn toimintamallin pohjalta parhaisiin käytäntöihin ja tulossuuntautuneeseen kaupunkien ja niitä ympäröivien toiminnallisten alueiden tukipolitiikkaan, myös kun on kyse EU:n rahoitustoimien hallinnoinnista ja toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan kaupunkeihin ja kaupunkialueisiin kohdennettavan EU:n tuen erityisnäkyvyydestä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa keskittymällä yhdennetyn toimintamallin pohjalta parhaisiin käytäntöihin ja tulossuuntautuneeseen kaupunkien ja niitä ympäröivien toiminnallisten alueiden tukipolitiikkaan, myös kun on kyse EU:n rahoitustoimien hallinnoinnista ja toteuttamisesta.

| — | Säilytetään kaupunkeihin ja kaupunkialueisiin kohdennettavan tuen joustavuus, jotta voidaan reagoida odottamattomiin uusiin haasteisiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Säilytetään kaupunkeihin ja kaupunkialueisiin kohdennettavan tuen joustavuus, jotta voidaan reagoida odottamattomiin uusiin haasteisiin ja tarpeisiin.

| — | Hyödynnetään Euroopan investointipankin yhteyteen perustettua Euroopan investointineuvontakeskusta, jotta Euroopan investointipankin rahoitusvälineitä voidaan käyttää järjestelmällisesti myös kaupunkien hyväksi. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään Euroopan investointipankin yhteyteen perustettua Euroopan investointineuvontakeskusta, jotta Euroopan investointipankin rahoitusvälineitä voidaan käyttää järjestelmällisesti myös kaupunkien hyväksi.

| — | Parannetaan EU:n rahoituksen ja yksityisen osallistumisen yhteyttä, varojen hankintaa ja kaupunkialueisiin kohdennettavien rahoitusvälineiden käyttöä. Kaupunkeja koskevien hankkeiden rahoituksen olisi oltava innovatiivista, ja siihen olisi sisällyttävä mahdollisuus kokeiluihin. Yksityinen rahoitus olisi hyväksyttävä osarahoitukseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan EU:n rahoituksen ja yksityisen osallistumisen yhteyttä, varojen hankintaa ja kaupunkialueisiin kohdennettavien rahoitusvälineiden käyttöä. Kaupunkeja koskevien hankkeiden rahoituksen olisi oltava innovatiivista, ja siihen olisi sisällyttävä mahdollisuus kokeiluihin. Yksityinen rahoitus olisi hyväksyttävä osarahoitukseksi.

| — | Kerätään tietoa kaupunkien näkemyksistä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistamista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

—

Kerätään tietoa kaupunkien näkemyksistä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yksinkertaistamista silmällä pitäen.

| — | Otetaan kaupungit mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarkistukseen. |
| --- | --- |

—

Otetaan kaupungit mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarkistukseen.

| — | Tarkistetaan ja uudistetaan kaupunkitoiminnan arviointikriteerejä siten, että yksittäisten toimien ja hankkeiden tehokkuuden arvioinnin lisäksi käytetään todellisia vertailukohtia, joiden avulla mitataan ja arvioidaan toimintapolitiikkojen todellista vaikutusta alueellisten muutosten laatuun. |
| --- | --- |

—

Tarkistetaan ja uudistetaan kaupunkitoiminnan arviointikriteerejä siten, että yksittäisten toimien ja hankkeiden tehokkuuden arvioinnin lisäksi käytetään todellisia vertailukohtia, joiden avulla mitataan ja arvioidaan toimintapolitiikkojen todellista vaikutusta alueellisten muutosten laatuun.

| — | Kehitetään edelleen pehmeitä kannustimia, jollainen on esimerkiksi Euroopan vihreä pääkaupunki -palkinto. |
| --- | --- |

—

Kehitetään edelleen pehmeitä kannustimia, jollainen on esimerkiksi Euroopan vihreä pääkaupunki -palkinto.

| 16. | Koska eurooppalaisen ohjausjakson merkitys talouspoliittisena koordinointivälineenä kasvaa, AK kehottaa ottamaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä asianmukaisesti huomioon myös kaupunki- ja maaseutunäkökohdat. Tämä voitaisiin toteuttaa ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset hyvissä ajoin mukaan jäsenvaltioiden vuosittaiseen kansallisten uudistusohjelmien laadintatyöhön. Tässä yhteydessä myös Euroopan komission kuhunkin jäsenvaltioon nimittämällä EU-ohjausjaksosta vastaavalla edustajalla voisi olla tärkeä rooli. |
| --- | --- |

16.

Koska eurooppalaisen ohjausjakson merkitys talouspoliittisena koordinointivälineenä kasvaa, AK kehottaa ottamaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä asianmukaisesti huomioon myös kaupunki- ja maaseutunäkökohdat. Tämä voitaisiin toteuttaa ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset hyvissä ajoin mukaan jäsenvaltioiden vuosittaiseen kansallisten uudistusohjelmien laadintatyöhön. Tässä yhteydessä myös Euroopan komission kuhunkin jäsenvaltioon nimittämällä EU-ohjausjaksosta vastaavalla edustajalla voisi olla tärkeä rooli.

| 17. | AK painottaa myös kaupunkiverkostojen dynaamisuutta ja kykyä edistää Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Mitä tulee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen, jossa yli 6 000 paikallis- tai aluehallintotahoa on sitoutunut vähentämään hiilidioksidipäästöjä EU:n vuodeksi 2020 asettamia ilmastointitavoitteita enemmän, AK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään sopimuksen roolia, jotta sopimukseen perustuva toiminta jatkuisi vuoden 2020 jälkeen ja sopimuksesta tulisi väline, jonka avulla kaupungit ja alueet voisivat osallistua konkreettisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan laajemmassa EU:n kehyksessä (4). |
| --- | --- |

17.

AK painottaa myös kaupunkiverkostojen dynaamisuutta ja kykyä edistää Euroopan unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Mitä tulee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen, jossa yli 6 000 paikallis- tai aluehallintotahoa on sitoutunut vähentämään hiilidioksidipäästöjä EU:n vuodeksi 2020 asettamia ilmastointitavoitteita enemmän, AK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään sopimuksen roolia, jotta sopimukseen perustuva toiminta jatkuisi vuoden 2020 jälkeen ja sopimuksesta tulisi väline, jonka avulla kaupungit ja alueet voisivat osallistua konkreettisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan laajemmassa EU:n kehyksessä (4).

| 18. | Amsterdamin sopimuksen olisi johdettava sitovaan sopimukseen kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanosta. Kahdeksan kumppanuutta, joita ei ole vielä aloitettu, olisi käynnistettävä mahdollisimman pian. Sen jälkeen olisi tarkistettava viipymättä temaattinen luettelo, jotta voidaan arvioida, otetaanko kumppanuuksissa huomioon kaupunkien todellisuuteen kuuluvat keskeiset elementit. Komitea on tyytyväinen ehdotukseen, jonka puheenjohtajavaltio Alankomaat on esittänyt Amsterdamin sopimusluonnoksessa ja jonka mukaan monialaiset kysymykset, kuten kaupunkien hallinto, hallintorajat ylittävä hallinto – kaupunki- ja maaseutualueiden yhteistyö ja rajatylittävä yhteistyö mukaan luettuina – tai yleishyödyllisten julkisten palveluiden tarjonta, sisällytetään kaikkiin temaattisiin kumppanuuksiin. Viimeksi mainitun seikan osalta on varmistettava, että kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa kunnioitetaan paikallista ja alueellista itsehallintoa ja siihen EU:n primaarioikeuden nojalla liittyvää harkintavaltaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ja erityisesti että siihen temaattisella tasolla sisältyvät yleishyödylliset kunnalliset peruspalvelut. |
| --- | --- |

18.

Amsterdamin sopimuksen olisi johdettava sitovaan sopimukseen kaupunkeja koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanosta. Kahdeksan kumppanuutta, joita ei ole vielä aloitettu, olisi käynnistettävä mahdollisimman pian. Sen jälkeen olisi tarkistettava viipymättä temaattinen luettelo, jotta voidaan arvioida, otetaanko kumppanuuksissa huomioon kaupunkien todellisuuteen kuuluvat keskeiset elementit. Komitea on tyytyväinen ehdotukseen, jonka puheenjohtajavaltio Alankomaat on esittänyt Amsterdamin sopimusluonnoksessa ja jonka mukaan monialaiset kysymykset, kuten kaupunkien hallinto, hallintorajat ylittävä hallinto – kaupunki- ja maaseutualueiden yhteistyö ja rajatylittävä yhteistyö mukaan luettuina – tai yleishyödyllisten julkisten palveluiden tarjonta, sisällytetään kaikkiin temaattisiin kumppanuuksiin. Viimeksi mainitun seikan osalta on varmistettava, että kaupunkeja koskevassa EU:n toimintaohjelmassa kunnioitetaan paikallista ja alueellista itsehallintoa ja siihen EU:n primaarioikeuden nojalla liittyvää harkintavaltaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ja erityisesti että siihen temaattisella tasolla sisältyvät yleishyödylliset kunnalliset peruspalvelut.

| 19. | Amsterdamin sopimuksessa mainittujen elinten ja raportointivelvoitteiden ohella Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja AK:lle olisi raportoitava säännöllisesti, jotta varmistetaan avoin ja myös laajalti ulottuvilla oleva menettely, jossa välittömästi asianosaisten lisäksi myös suuri yleisö voi seurata prosessia (5). |
| --- | --- |

19.

Amsterdamin sopimuksessa mainittujen elinten ja raportointivelvoitteiden ohella Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja AK:lle olisi raportoitava säännöllisesti, jotta varmistetaan avoin ja myös laajalti ulottuvilla oleva menettely, jossa välittömästi asianosaisten lisäksi myös suuri yleisö voi seurata prosessia (5).

| 20. | Jotta varmistetaan, että kaupunkeja koskeva toimintaohjelma sitoo mahdollisimman paljon tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita, olisi Amsterdamin sopimus, sen jälkeen kun se on 30. toukokuuta 2016 hyväksytty kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa, sisällytettävä kesäkuussa 2016 yleisten asioiden neuvoston päätelmiin. Niihin olisi nivottava kehotus tuleville neuvoston puheenjohtajavaltioille, että ne ottaisivat kaupunkeja koskevan toimintaohjelman mukaan työohjelmiinsa.
  Slovakian puheenjohtajuuskautena olisi vuoden 2016 loppuun mennessä raportoitava ensimmäisen kerran kumppanuuksien täytäntöönpanon tilasta. |
| --- | --- |

20.

Jotta varmistetaan, että kaupunkeja koskeva toimintaohjelma sitoo mahdollisimman paljon tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita, olisi Amsterdamin sopimus, sen jälkeen kun se on 30. toukokuuta 2016 hyväksytty kaupunkikehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa, sisällytettävä kesäkuussa 2016 yleisten asioiden neuvoston päätelmiin. Niihin olisi nivottava kehotus tuleville neuvoston puheenjohtajavaltioille, että ne ottaisivat kaupunkeja koskevan toimintaohjelman mukaan työohjelmiinsa.

Slovakian puheenjohtajuuskautena olisi vuoden 2016 loppuun mennessä raportoitava ensimmäisen kerran kumppanuuksien täytäntöönpanon tilasta.

| 21. | Jotta varmistetaan kaupunkeja koskevan toimintaohjelman mukainen sitoutuminen politiikan kehittämiseen ja kestävyyteen, olisi annettava valkoinen kirja, jossa arvioidaan ja systemoidaan kumppanuuksien tuloksia sekä kuvataan paremman hallintotavan osatekijöitä ja helpotetaan niiden siirrettävyyttä. Näin varmistetaan yhtäältä sitovuus ja toisaalta avoimuuden lisääntyminen. Valkoista kirjaa ei kuitenkaan tulisi laatia vasta sitten, kun kolmivuotiset kumppanuudet ovat päättyneet, vaan vuonna 2017 puoliväliarvioinnin jälkeen. Siinä olisi tiivistettävä ja systemoitava jo saadut kokemukset, ja ne olisi otettava huomioon valmisteltaessa tulevaa, vuonna 2021 käynnistyvää eurooppalaisten rakenne- ja investointirahastojen tukikautta ja vuoden 2020 jälkeistä EU:n strategiaa. |
| --- | --- |

21.

Jotta varmistetaan kaupunkeja koskevan toimintaohjelman mukainen sitoutuminen politiikan kehittämiseen ja kestävyyteen, olisi annettava valkoinen kirja, jossa arvioidaan ja systemoidaan kumppanuuksien tuloksia sekä kuvataan paremman hallintotavan osatekijöitä ja helpotetaan niiden siirrettävyyttä. Näin varmistetaan yhtäältä sitovuus ja toisaalta avoimuuden lisääntyminen. Valkoista kirjaa ei kuitenkaan tulisi laatia vasta sitten, kun kolmivuotiset kumppanuudet ovat päättyneet, vaan vuonna 2017 puoliväliarvioinnin jälkeen. Siinä olisi tiivistettävä ja systemoitava jo saadut kokemukset, ja ne olisi otettava huomioon valmisteltaessa tulevaa, vuonna 2021 käynnistyvää eurooppalaisten rakenne- ja investointirahastojen tukikautta ja vuoden 2020 jälkeistä EU:n strategiaa.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  AK:n lausunto ”Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?”, CDR 4285/2015.

1

(2)  AK:n tutkimus ”Kaupunkeja koskevan yhdennetyn EU:n toimintaohjelman kasvupotentiaali”, loppuraportti, 8. tammikuuta 2016.

2

(3)  EUVL C 271, 19.8.2014, s. 11

3

(4)  Ks. AK:n lausunto kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tulevaisuudesta, 4. joulukuuta 2015, EUVL C 51, 10.2.2016, s. 43–47

4

(5)  Esittelijä on lausuntoa laatiessaan toteuttanut ei-edustavan kyselytutkimuksen kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta ja Amsterdamin sopimuksen valmistelusta. Tutkimus antaa muutamia viitteitä, jotka tulisi ottaa huomioon tulevassa työssä. Tutkimuksesta voidaan tehdä muun muassa seuraavat päätelmät:

5

Vain suurkaupungit, jos nekään, vaikuttavat kykeneviltä osallistumaan kaupunkeja koskevaan toimintaohjelmaan ja hallinnoimaan sitä.

Laaja osallistuminen ja avoimuus puuttuvat. Lähes aina on kuitenkin olemassa viestintäkanavia. Suora osallistumismahdollisuus ja apu konkreettisissa kysymyksissä tai aiheissa kuitenkin puuttuvat.

Konsultoinnista on siirryttävä yhteistyöhön.

Kahtatoista kumppanuutta ei missään nimessä tunneta samalla tavoin eikä niitä pidetä kattavina – onkin suositeltava niiden sisällön tarkistusta, supistamista, päivittämistä ja/tai mukauttamista.

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/15

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – EU:n ympäristölainsäädäntö: raportoinnin ja noudattamisen parantaminen

(2016/C 240/04)

| Esittelijä: | Andres JAADLA (EE/ALDE), Rakveren kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Euroopan komission varapuheenjohtajan 2. syyskuuta 2015 päivätty kirje |

Esittelijä:

Andres JAADLA (EE/ALDE), Rakveren kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Euroopan komission varapuheenjohtajan 2. syyskuuta 2015 päivätty kirje

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

A.   Yleisiä huomioita

| 1. | pitää tervetulleena Euroopan komission pyyntöä laatia suuntaa-antava lausunto EU:n ympäristölainsäädäntöä koskevan raportoinnin ja noudattamisen parantamiseen liittyvistä kysymyksistä. Molemmat aiheet on nostettu esiin Euroopan komission julkaisemassa, parempaa sääntelyä koskevassa EU-agendassa (1); |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena Euroopan komission pyyntöä laatia suuntaa-antava lausunto EU:n ympäristölainsäädäntöä koskevan raportoinnin ja noudattamisen parantamiseen liittyvistä kysymyksistä. Molemmat aiheet on nostettu esiin Euroopan komission julkaisemassa, parempaa sääntelyä koskevassa EU-agendassa (1);

| 2. | pyrkii suuntaa-antavalla lausunnollaan antamaan panoksen Euroopan komission REFIT-aloitteeseen Fitness-check on streamlining monitoring and reporting obligations in environment policy (Ympäristöpolitiikan seuranta- ja raportointivelvoitteiden virtaviivaistamista koskeva toimivuustarkastus) sekä EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamista koskevien AK:n aiempien suositusten jatkotoimiin (2); |
| --- | --- |

2.

pyrkii suuntaa-antavalla lausunnollaan antamaan panoksen Euroopan komission REFIT-aloitteeseen Fitness-check on streamlining monitoring and reporting obligations in environment policy (Ympäristöpolitiikan seuranta- ja raportointivelvoitteiden virtaviivaistamista koskeva toimivuustarkastus) sekä EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamista koskevien AK:n aiempien suositusten jatkotoimiin (2);

| 3. | korostaa, että päävastuu EU:n lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan varmistamisesta on kansallisilla viranomaisilla, usein alue- ja paikallistasolla, kuten Euroopan parlamentti on tunnustanut (3); |
| --- | --- |

3.

korostaa, että päävastuu EU:n lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan varmistamisesta on kansallisilla viranomaisilla, usein alue- ja paikallistasolla, kuten Euroopan parlamentti on tunnustanut (3);

| 4. | korostaa, että ympäristönsuojelun korkea taso on yksi Euroopan unionin keskeisistä tavoitteista ja toistaa huolensa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tasosta; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että ympäristönsuojelun korkea taso on yksi Euroopan unionin keskeisistä tavoitteista ja toistaa huolensa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tasosta;

| 5. | korostaa lukuisia etuja, joita EU:n ympäristölainsäädännön huolellinen täytäntöönpano tuo ympäristölle ja taloudelle luomalla tasapuoliset kilpailuedellytykset ja oikeusvarmuutta yrityksille ja edistämällä innovointia, mutta myös ennen kaikkea ihmisille parantamalla elinolosuhteita ja terveyttä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n ympäristölainsäädännön puutteellisen tai virheellisen täytäntöönpanon kustannusten arvioidaan olevan noin 50 miljardia euroa vuosittain; |
| --- | --- |

5.

korostaa lukuisia etuja, joita EU:n ympäristölainsäädännön huolellinen täytäntöönpano tuo ympäristölle ja taloudelle luomalla tasapuoliset kilpailuedellytykset ja oikeusvarmuutta yrityksille ja edistämällä innovointia, mutta myös ennen kaikkea ihmisille parantamalla elinolosuhteita ja terveyttä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n ympäristölainsäädännön puutteellisen tai virheellisen täytäntöönpanon kustannusten arvioidaan olevan noin 50 miljardia euroa vuosittain;

| 6. | panee merkille Euroopan parlamentin esittämät huolet, joiden mukaan suuri osa ympäristölainsäädäntöön liittyvistä tarpeettomista hallintokuluista johtuu puutteellisista tai tehottomista julkisista ja yksityisistä hallintokäytännöistä, joita esiintyy eri jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallisviranomaistahoilla (4). Tässä yhteydessä on oleellista, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan kansallisissa säädöksissä selkeät valtuudet velvollisuuksiensa täyttämiseksi ja tukea niiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

6.

panee merkille Euroopan parlamentin esittämät huolet, joiden mukaan suuri osa ympäristölainsäädäntöön liittyvistä tarpeettomista hallintokuluista johtuu puutteellisista tai tehottomista julkisista ja yksityisistä hallintokäytännöistä, joita esiintyy eri jäsenvaltioissa ja niiden alue- ja paikallisviranomaistahoilla (4). Tässä yhteydessä on oleellista, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan kansallisissa säädöksissä selkeät valtuudet velvollisuuksiensa täyttämiseksi ja tukea niiden toteuttamiseen;

| 7. | kannustaa Euroopan komission julkaiseman uuden, parempaa sääntelyä koskevan EU-agendan mukaisesti parantamaan tilannetta ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöön mahdollisimman selkeällä, yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla samalla sen tehokkuuden varmistaen; |
| --- | --- |

7.

kannustaa Euroopan komission julkaiseman uuden, parempaa sääntelyä koskevan EU-agendan mukaisesti parantamaan tilannetta ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöön mahdollisimman selkeällä, yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla samalla sen tehokkuuden varmistaen;

| 8. | panee kuitenkin merkille, että tämän tehottomuuden yhtenä pääsyynä on, että toisinaan EU:n lainsäädäntöä laaditaan arvioimatta asianmukaisesti ennakkoon perusteellisella ja kohdennetulla tavalla paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaa, vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannusvaikutuksia ja kapasiteettikysymyksiä sekä jäsenvaltioiden erilaisia ympäristöllisiä olosuhteita; |
| --- | --- |

8.

panee kuitenkin merkille, että tämän tehottomuuden yhtenä pääsyynä on, että toisinaan EU:n lainsäädäntöä laaditaan arvioimatta asianmukaisesti ennakkoon perusteellisella ja kohdennetulla tavalla paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaa, vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannusvaikutuksia ja kapasiteettikysymyksiä sekä jäsenvaltioiden erilaisia ympäristöllisiä olosuhteita;

B.   Ympäristöalan seurannan ja raportoinnin parantaminen

| 9. | korostaa, että tiedon kerääminen (seuranta) ja tiedon siirtäminen (raportointi) sekä tietojen havainnollistaminen ja jakaminen väestölle ovat keskeisessä asemassa ympäristöpolitiikan kehittämisen, täytäntöönpanon ja arvioinnin käsittävän koko politiikan syklin kannalta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että tiedon kerääminen (seuranta) ja tiedon siirtäminen (raportointi) sekä tietojen havainnollistaminen ja jakaminen väestölle ovat keskeisessä asemassa ympäristöpolitiikan kehittämisen, täytäntöönpanon ja arvioinnin käsittävän koko politiikan syklin kannalta;

| 10. | toistaa huolensa siitä, että seuranta ja raportointi sujuvat epätasaista tahtia eri puolilla Eurooppaa ja että tuotetut tiedot ovat usein epätäydellisiä, yhteensopimattomia tai vanhentuneita. Komitea toteaa, että paremmat ja helpommin saatavilla olevat tiedot kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla antaisivat mahdollisuuden tunnistaa merkittävät ympäristöongelmat entistä aikaisemmassa vaiheessa, mikä helpottaisi eri direktiiveissä säädettyjen varhaisvaroitusjärjestelmien tehokasta täytäntöönpanoa ja säästäisi kustannuksia pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

10.

toistaa huolensa siitä, että seuranta ja raportointi sujuvat epätasaista tahtia eri puolilla Eurooppaa ja että tuotetut tiedot ovat usein epätäydellisiä, yhteensopimattomia tai vanhentuneita. Komitea toteaa, että paremmat ja helpommin saatavilla olevat tiedot kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla antaisivat mahdollisuuden tunnistaa merkittävät ympäristöongelmat entistä aikaisemmassa vaiheessa, mikä helpottaisi eri direktiiveissä säädettyjen varhaisvaroitusjärjestelmien tehokasta täytäntöönpanoa ja säästäisi kustannuksia pitkällä aikavälillä;

| 11. | nostaa esiin alue- ja paikallisviranomaisten ratkaisevan roolin tiedon keräämisessä sekä seurannan ja raportoinnin hyödyntämisessä tiedon saattamiseksi julkisuuteen lisäten näin kansalaisten tietoisuutta yhteistyössä ympäristönsuojeluvirastojen kanssa; |
| --- | --- |

11.

nostaa esiin alue- ja paikallisviranomaisten ratkaisevan roolin tiedon keräämisessä sekä seurannan ja raportoinnin hyödyntämisessä tiedon saattamiseksi julkisuuteen lisäten näin kansalaisten tietoisuutta yhteistyössä ympäristönsuojeluvirastojen kanssa;

| 12. | korostaa, että vastuut ja resurssit on jaettava asianmukaisesti ja että kuntien, alueiden ja kansallisen tason välillä tarvitaan selkeitä tietovirtoja jäsenvaltioiden seuranta- ja raportointivaatimuksista, jotta voidaan varmistaa, että ympäristön tilaa koskevat raportit ja indikaattorit ovat johdonmukaisia, tehokkaita ja luotettavia; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että vastuut ja resurssit on jaettava asianmukaisesti ja että kuntien, alueiden ja kansallisen tason välillä tarvitaan selkeitä tietovirtoja jäsenvaltioiden seuranta- ja raportointivaatimuksista, jotta voidaan varmistaa, että ympäristön tilaa koskevat raportit ja indikaattorit ovat johdonmukaisia, tehokkaita ja luotettavia;

| 13. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia asettamaan suunnitelmien/hankkeiden kehittäjille velvoitteita, joiden mukaan niiden on esitettävä ympäristönvaikutusten arviointia ja EU:n ympäristölainsäädännön mukaisten lupien saamista varten kerätyt ympäristötiedot paikallis- ja alueviranomaisille; |
| --- | --- |

13.

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia asettamaan suunnitelmien/hankkeiden kehittäjille velvoitteita, joiden mukaan niiden on esitettävä ympäristönvaikutusten arviointia ja EU:n ympäristölainsäädännön mukaisten lupien saamista varten kerätyt ympäristötiedot paikallis- ja alueviranomaisille;

| 14. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tiiviin yhteistyön merkitystä ja pitää tärkeänä, että ne tässä yhteydessä ottavat mukaan vapaaehtoisia, kansalaisjärjestöjä ja alasta kiinnostuneita yksittäisiä ihmisiä kansalaisten tieteellisen toiminnan kautta toteutettuun ympäristötietojen keruuseen erityisesti biologisen monimuotoisuuden alalla ja tukevat niitä tässä; |
| --- | --- |

14.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tiiviin yhteistyön merkitystä ja pitää tärkeänä, että ne tässä yhteydessä ottavat mukaan vapaaehtoisia, kansalaisjärjestöjä ja alasta kiinnostuneita yksittäisiä ihmisiä kansalaisten tieteellisen toiminnan kautta toteutettuun ympäristötietojen keruuseen erityisesti biologisen monimuotoisuuden alalla ja tukevat niitä tässä;

Euroopan komission / EU:n toimet ympäristöalan seurannan ja raportoinnin parantamiseksi

| 15. | pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on toteuttamassa EU:n ympäristölainsäädännön seuranta- ja raportointivelvoitteiden virtaviivaistamista koskevaa toimivuustarkastusta. AK kehottaa Euroopan komissiota koordinoimaan toimivuustarkastuksen muiden EU-politiikan alojen (esimerkiksi maatalous, energia ja rahoituspalvelut) seuranta- ja raportointivaatimusten tarkistusten kanssa; |
| --- | --- |

15.

pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on toteuttamassa EU:n ympäristölainsäädännön seuranta- ja raportointivelvoitteiden virtaviivaistamista koskevaa toimivuustarkastusta. AK kehottaa Euroopan komissiota koordinoimaan toimivuustarkastuksen muiden EU-politiikan alojen (esimerkiksi maatalous, energia ja rahoituspalvelut) seuranta- ja raportointivaatimusten tarkistusten kanssa;

| 16. | kannattaa komission aikomusta kehittää entistä uudenaikaisempia, tehokkaampia ja tuloksellisempia seuranta- ja raportointikäytänteitä EU:n ympäristölainsäädännössä. AK pitää seuraavia tavoitteita ratkaisevan tärkeinä (5):






  — | sallitaan paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten sekä Euroopan komission suorittama arviointi ja säänneltyjen sektorien itsearviointi EU:n oikeudellisten velvoitteiden noudattamisesta; |
| --- | --- | --- |

16.

kannattaa komission aikomusta kehittää entistä uudenaikaisempia, tehokkaampia ja tuloksellisempia seuranta- ja raportointikäytänteitä EU:n ympäristölainsäädännössä. AK pitää seuraavia tavoitteita ratkaisevan tärkeinä (5):

—

sallitaan paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten sekä Euroopan komission suorittama arviointi ja säänneltyjen sektorien itsearviointi EU:n oikeudellisten velvoitteiden noudattamisesta;

| — | yksinkertaistetaan ja vähennetään hallintotaakkaa mm. parantamalla mahdollisuuksia antaa vain yksi yhteinen raportti toisiaan täydentävistä EU-direktiiveistä, mikä vähentää kaikkien tasojen julkisiin viranomaisiin sekä raportointiin osallistuvaan yksityissektoriin kohdistuvia paineita; |
| --- | --- |

—

yksinkertaistetaan ja vähennetään hallintotaakkaa mm. parantamalla mahdollisuuksia antaa vain yksi yhteinen raportti toisiaan täydentävistä EU-direktiiveistä, mikä vähentää kaikkien tasojen julkisiin viranomaisiin sekä raportointiin osallistuvaan yksityissektoriin kohdistuvia paineita;

| — | parannetaan ja selkeytetään kansalaisten ja sidosryhmien – mm. työmarkkinaosapuolten ja talouselämän edustajien – tiedonsaantia ennen sitä, kun jäsenvaltiot toimittavat Euroopan komissiolle ympäristötietoja, ja lisätään näin heidän toimintamahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

—

parannetaan ja selkeytetään kansalaisten ja sidosryhmien – mm. työmarkkinaosapuolten ja talouselämän edustajien – tiedonsaantia ennen sitä, kun jäsenvaltiot toimittavat Euroopan komissiolle ympäristötietoja, ja lisätään näin heidän toimintamahdollisuuksiaan;

| — | parannetaan osaltaan päätöksentekoa ja annetaan tietopohjaa politiikkojen arviointia varten; |
| --- | --- |

—

parannetaan osaltaan päätöksentekoa ja annetaan tietopohjaa politiikkojen arviointia varten;

| 17. | kannattaa seuraavia periaatteita, joiden tulisi ohjata seuranta- ja raportointivaatimuksia EU-tasolla: kattavuus ja riittävyys, johdonmukaisuus ja yhtenäisyys, vertailukelpoisuus tasapainossa toissijaisuuden, suhteellisuuden, saatavuuden, ajankohtaisuuden ja jatkuvuuden kanssa (6); |
| --- | --- |

17.

kannattaa seuraavia periaatteita, joiden tulisi ohjata seuranta- ja raportointivaatimuksia EU-tasolla: kattavuus ja riittävyys, johdonmukaisuus ja yhtenäisyys, vertailukelpoisuus tasapainossa toissijaisuuden, suhteellisuuden, saatavuuden, ajankohtaisuuden ja jatkuvuuden kanssa (6);

| 18. | vaatii, että pyrkimyksissään seurannan ja raportoinnin virtaviivaistamiseksi ja hallintotaakan vähentämiseksi Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset eivät:






  — | vähennä ympäristötiedon toimittamista paikallisille ja alueellisille päätöksentekijöille, suurelle yleisölle tai kansalaisyhteiskunnalle; |
| --- | --- | --- |

18.

vaatii, että pyrkimyksissään seurannan ja raportoinnin virtaviivaistamiseksi ja hallintotaakan vähentämiseksi Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja paikallis- ja alueviranomaiset eivät:

—

vähennä ympäristötiedon toimittamista paikallisille ja alueellisille päätöksentekijöille, suurelle yleisölle tai kansalaisyhteiskunnalle;

| — | vähennä raportointia tiedoista, joita Euroopan komissio tarvitsee EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen valvomiseksi; |
| --- | --- |

—

vähennä raportointia tiedoista, joita Euroopan komissio tarvitsee EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen valvomiseksi;

| — | luo tarpeettomia uusia EU:n raportointivaatimuksia vaan hyödyntävät sen sijaan mahdollisuuksien mukaan ensisijaisesti olemassa olevia raportointitietokantoja ja niiden yhteenliittämistä EU:n raportointivelvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

—

luo tarpeettomia uusia EU:n raportointivaatimuksia vaan hyödyntävät sen sijaan mahdollisuuksien mukaan ensisijaisesti olemassa olevia raportointitietokantoja ja niiden yhteenliittämistä EU:n raportointivelvoitteiden täyttämiseksi;

| 19. | korostaa tarvetta ympäristöalan EU-säännöstön raportointivelvoitteiden kattavalle kartoitukselle, niiden tarpeellisuuden tarkastamiselle sekä seurannasta ja raportoinnista paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvien kustannusten arvioinnille; |
| --- | --- |

19.

korostaa tarvetta ympäristöalan EU-säännöstön raportointivelvoitteiden kattavalle kartoitukselle, niiden tarpeellisuuden tarkastamiselle sekä seurannasta ja raportoinnista paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvien kustannusten arvioinnille;

| 20. | toivoo, että Euroopan komission toteuttamassa seuranta- ja raportointivelvoitteiden toimivuustarkastuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon DPSIR-sykli (aiheuttajat, paineet, tilat, vaikutukset, vastatoimet); |
| --- | --- |

20.

toivoo, että Euroopan komission toteuttamassa seuranta- ja raportointivelvoitteiden toimivuustarkastuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon DPSIR-sykli (aiheuttajat, paineet, tilat, vaikutukset, vastatoimet);

| 21. | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota tutkimaan tehostamismahdollisuuksia ja tarpeettoman hallintotaakan poistamista seurannassa ja raportoinnissa erityisesti raportointivälineiden automatisoinnilla ja tarkastelemalla synergioita eri direktiivien raportointivelvoitteiden kesken; |
| --- | --- |

21.

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota tutkimaan tehostamismahdollisuuksia ja tarpeettoman hallintotaakan poistamista seurannassa ja raportoinnissa erityisesti raportointivälineiden automatisoinnilla ja tarkastelemalla synergioita eri direktiivien raportointivelvoitteiden kesken;

| 22. | tunnustaa, että ympäristöalan seuranta- ja raportointivaatimusten alalla on olemassa hyviä käytänteitä. Esimerkkejä tästä ovat Euroopan vesitietojärjestelmä WISE ja suurten polttolaitosten ilmaan joutuvien päästöjen raportoinnin sisällyttäminen E-PRTR -päästörekisteriin; |
| --- | --- |

22.

tunnustaa, että ympäristöalan seuranta- ja raportointivaatimusten alalla on olemassa hyviä käytänteitä. Esimerkkejä tästä ovat Euroopan vesitietojärjestelmä WISE ja suurten polttolaitosten ilmaan joutuvien päästöjen raportoinnin sisällyttäminen E-PRTR -päästörekisteriin;

| 23. | katsoo, että ympäristöalan seurannan ja raportoinnin parantamiseksi ja sen tarkoituksen selkeyttämiseksi Euroopan komission tulisi luoda ”täytäntöönpanon tulostauluja” lisädirektiiveille, kuten on jo tehty joidenkin hiljattain hyväksyttyjen direktiivien kohdalla (7); |
| --- | --- |

23.

katsoo, että ympäristöalan seurannan ja raportoinnin parantamiseksi ja sen tarkoituksen selkeyttämiseksi Euroopan komission tulisi luoda ”täytäntöönpanon tulostauluja” lisädirektiiveille, kuten on jo tehty joidenkin hiljattain hyväksyttyjen direktiivien kohdalla (7);

| 24. | vaatii, että kun Euroopan komissio harkitsee raportoinnin standardoinnista annetun direktiivin kumoamista, se kehittää tulevaisuudessa seurannalle ja raportoinnille uudelleen horisontaalisen lähestymistavan EU-tasolla; |
| --- | --- |

24.

vaatii, että kun Euroopan komissio harkitsee raportoinnin standardoinnista annetun direktiivin kumoamista, se kehittää tulevaisuudessa seurannalle ja raportoinnille uudelleen horisontaalisen lähestymistavan EU-tasolla;

| 25. | tunnustaa Euroopan ympäristökeskuksen tärkeän roolin vakaan tietopohjan tarjoamisessa ympäristöpolitiikan laatimiselle ja täytäntöönpanolle sekä keskuksen työn arvon seurannan ja raportoinnin alalla; |
| --- | --- |

25.

tunnustaa Euroopan ympäristökeskuksen tärkeän roolin vakaan tietopohjan tarjoamisessa ympäristöpolitiikan laatimiselle ja täytäntöönpanolle sekä keskuksen työn arvon seurannan ja raportoinnin alalla;

| 26. | toistaa kannatuksensa Euroopan komission ehdottamalle jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten kehittämiselle kaikille keskeisille EU:n ympäristölaeille (8); |
| --- | --- |

26.

toistaa kannatuksensa Euroopan komission ehdottamalle jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten kehittämiselle kaikille keskeisille EU:n ympäristölaeille (8);

| 27. | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan Euroopan komission tulisi varmistaa, että jäsenvaltiot ja niiden paikallis- ja alueviranomaiset noudattavat asianmukaisesti ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin nykyisiä vähimmäisvaatimuksia Århusin yleissopimuksen mukaisesti (9); |
| --- | --- |

27.

toistaa kehotuksensa, jonka mukaan Euroopan komission tulisi varmistaa, että jäsenvaltiot ja niiden paikallis- ja alueviranomaiset noudattavat asianmukaisesti ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun direktiivin nykyisiä vähimmäisvaatimuksia Århusin yleissopimuksen mukaisesti (9);

Ympäristöalan seurannan ja raportoinnin parantaminen digitaalisten välineiden avulla

| 28. | näkee sähköisissä ratkaisuissa ja sähköisessä hallinnossa huomattavia mahdollisuuksia tukea paikallis- ja alueviranomaisia niiden ympäristöalan seurannan ja raportoinnin virtaviivaistamisessa erityisesti seuraavilla aloilla: paikallis- ja alueviranomaisten sekä yritysten hallintotaakan vähentäminen, jäsennellyn tiedon kerääminen ja systematisoidut seuranta- ja raportointituotokset, riskianalyysin helpottaminen, seurannan ja raportoinnin laadun parantaminen esimerkiksi seurannan ja raportoinnin ohjauksella ja verkkokaavakkeilla sekä suuren yleisön tiedonsaannin ja osallistumisen parantamisella; |
| --- | --- |

28.

näkee sähköisissä ratkaisuissa ja sähköisessä hallinnossa huomattavia mahdollisuuksia tukea paikallis- ja alueviranomaisia niiden ympäristöalan seurannan ja raportoinnin virtaviivaistamisessa erityisesti seuraavilla aloilla: paikallis- ja alueviranomaisten sekä yritysten hallintotaakan vähentäminen, jäsennellyn tiedon kerääminen ja systematisoidut seuranta- ja raportointituotokset, riskianalyysin helpottaminen, seurannan ja raportoinnin laadun parantaminen esimerkiksi seurannan ja raportoinnin ohjauksella ja verkkokaavakkeilla sekä suuren yleisön tiedonsaannin ja osallistumisen parantamisella;

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan ympäristökeskusta tutkimaan pilottihankkeiden avulla, kuinka paikallis- ja alueviranomaisten seuranta- ja raportointivaatimuksia voitaisiin vähentää tieto- ja viestintätekniikan ja sähköisen hallinnon avulla vaikuttamatta lainsäädännön tehoon; |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan ympäristökeskusta tutkimaan pilottihankkeiden avulla, kuinka paikallis- ja alueviranomaisten seuranta- ja raportointivaatimuksia voitaisiin vähentää tieto- ja viestintätekniikan ja sähköisen hallinnon avulla vaikuttamatta lainsäädännön tehoon;

| 30. | pyytää Euroopan komissiota arvioimaan toimivuustarkastuksissaan, missä toimijat ja paikallis- ja alueviranomaiset voivat käyttää samaa sähköisen raportoinnin välinettä usean EU:n ympäristösäännöksen kohdalla; |
| --- | --- |

30.

pyytää Euroopan komissiota arvioimaan toimivuustarkastuksissaan, missä toimijat ja paikallis- ja alueviranomaiset voivat käyttää samaa sähköisen raportoinnin välinettä usean EU:n ympäristösäännöksen kohdalla;

| 31. | toistaa kehotuksensa Euroopan komissiolle, Euroopan ympäristökeskukselle ja jäsenvaltioille hyödyntää entistä enemmän GMES:n kaltaisten kaukokartoitustekniikoiden tarjoamia mahdollisuuksia seurannan tehostamiseksi (10); |
| --- | --- |

31.

toistaa kehotuksensa Euroopan komissiolle, Euroopan ympäristökeskukselle ja jäsenvaltioille hyödyntää entistä enemmän GMES:n kaltaisten kaukokartoitustekniikoiden tarjoamia mahdollisuuksia seurannan tehostamiseksi (10);

| 32. | korostaa tarvetta edistää investointeja sähköisiin tietojärjestelmiin ja välineisiin, mm. käyttäjäystävällisiin verkkoportaaleihin ja verkkosivustoihin ja kannustaa ottamaan järjestelmien käyttäjät, kuten alue- ja paikallisviranomaiset ja toiminnanharjoittajat mukaan järjestelmien kehittämiseen; |
| --- | --- |

32.

korostaa tarvetta edistää investointeja sähköisiin tietojärjestelmiin ja välineisiin, mm. käyttäjäystävällisiin verkkoportaaleihin ja verkkosivustoihin ja kannustaa ottamaan järjestelmien käyttäjät, kuten alue- ja paikallisviranomaiset ja toiminnanharjoittajat mukaan järjestelmien kehittämiseen;

| 33. | kehottaa ryhtymään toimiin EU:n ja jäsenvaltioiden sähköisten palveluiden hallinnonalojen ja maiden rajat ylittävän kattavan yhteentoimivuuden varmistamiseksi ympäristöalalla jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla (11); |
| --- | --- |

33.

kehottaa ryhtymään toimiin EU:n ja jäsenvaltioiden sähköisten palveluiden hallinnonalojen ja maiden rajat ylittävän kattavan yhteentoimivuuden varmistamiseksi ympäristöalalla jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla (11);

| 34. | korostaa tärkeää roolia, joka julkisella ympäristöalan (paikka)tiedolla on digitaalipohjaisten yritysten, myös pk-yritysten ja aloittelevien yritysten, kannalta. Komitea kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia hyödyntämään täysimääräisesti julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön mahdollisuuksia ja tukemaan digitaalisia yrittäjätaitoja tämän tiedon hyödyntämisessä ja auttamaan näin kansalaisia, yrityksiä ja kansalaisyhteiskuntaa uusien palveluiden kehittämisessä, kilpailukyvyn lisäämisessä ja uusien työpaikkojen luomisessa; |
| --- | --- |

34.

korostaa tärkeää roolia, joka julkisella ympäristöalan (paikka)tiedolla on digitaalipohjaisten yritysten, myös pk-yritysten ja aloittelevien yritysten, kannalta. Komitea kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia hyödyntämään täysimääräisesti julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön mahdollisuuksia ja tukemaan digitaalisia yrittäjätaitoja tämän tiedon hyödyntämisessä ja auttamaan näin kansalaisia, yrityksiä ja kansalaisyhteiskuntaa uusien palveluiden kehittämisessä, kilpailukyvyn lisäämisessä ja uusien työpaikkojen luomisessa;

| 35. | pyytää Euroopan komissiota kannustamaan edelleen parhaiden käytänteiden ja teknologioiden vaihtoon jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä ja edistämään ympäristöalan digitaalista seurantaa ja raportointia ja ympäristötiedon hankkimista sekä tutkimusta ja siihen pohjautuvaa innovointia tulevassa sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa 2016–2020 ja tulevissa ehdotuspyynnöissään Life-ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

35.

pyytää Euroopan komissiota kannustamaan edelleen parhaiden käytänteiden ja teknologioiden vaihtoon jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä ja edistämään ympäristöalan digitaalista seurantaa ja raportointia ja ympäristötiedon hankkimista sekä tutkimusta ja siihen pohjautuvaa innovointia tulevassa sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa 2016–2020 ja tulevissa ehdotuspyynnöissään Life-ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa;

| 36. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään ympäristöalan digitaalisen seurannan ja raportoinnin sekä jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten kehittämistä ja hallinnollisen kapasiteetin lisäämistä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen teknistä apua; |
| --- | --- |

36.

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään ympäristöalan digitaalisen seurannan ja raportoinnin sekä jäsenneltyjen täytäntöönpano- ja tietokehysten kehittämistä ja hallinnollisen kapasiteetin lisäämistä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen teknistä apua;

INSPIRE-direktiivin REFIT-arviointi

| 37. | pitää Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta annetun direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarpeellisena kartoittaa, mitkä direktiivin alakohtaisista ja teknisistä vaatimuksista ovat tarkoituksenmukaisia ja kustannus- ja hyötynäkökulmasta täytäntöönpanokelpoisia. Näin ollen komitea odottaa REFIT-arviointia INSPIRE-direktiivistä, joka mahdollistaa ympäristöalan paikkatietojen jakamisen julkisen sektorin organisaatioiden välillä ja helpottaa paikkatiedon julkista saatavuutta koko Euroopassa; |
| --- | --- |

37.

pitää Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta annetun direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tarpeellisena kartoittaa, mitkä direktiivin alakohtaisista ja teknisistä vaatimuksista ovat tarkoituksenmukaisia ja kustannus- ja hyötynäkökulmasta täytäntöönpanokelpoisia. Näin ollen komitea odottaa REFIT-arviointia INSPIRE-direktiivistä, joka mahdollistaa ympäristöalan paikkatietojen jakamisen julkisen sektorin organisaatioiden välillä ja helpottaa paikkatiedon julkista saatavuutta koko Euroopassa;

| 38. | kannattaa INSPIREn kehittämistä edelleen sähköisen hallinnon välineenä, joka tarjoaa keskitetyn yhteisen formaatin ja prosessin ympäristöalan paikkatiedon keräämiselle ja jonka avulla voidaan virtaviivaistaa ympäristöalan seurantaa ja raportointia sekä tehostaa EU:n lainsäädännön noudattamisen varmistamista ja valvontaa. Tässä on noudatettava avoimen datan periaatteita ja hyödynnettävä älykkäät kaupungit -hankkeen digitaalisia ratkaisuja tietojen välittämisessä ja havainnollistamisessa väestölle; |
| --- | --- |

38.

kannattaa INSPIREn kehittämistä edelleen sähköisen hallinnon välineenä, joka tarjoaa keskitetyn yhteisen formaatin ja prosessin ympäristöalan paikkatiedon keräämiselle ja jonka avulla voidaan virtaviivaistaa ympäristöalan seurantaa ja raportointia sekä tehostaa EU:n lainsäädännön noudattamisen varmistamista ja valvontaa. Tässä on noudatettava avoimen datan periaatteita ja hyödynnettävä älykkäät kaupungit -hankkeen digitaalisia ratkaisuja tietojen välittämisessä ja havainnollistamisessa väestölle;

| 39. | pyytää Euroopan komissiota tarkastelemaan, mitä mahdollisia seurauksia olisi sillä, että formaattia koskevista INSPIRE-vaatimuksista tehtäisiin pakollisia muilla aloilla; |
| --- | --- |

39.

pyytää Euroopan komissiota tarkastelemaan, mitä mahdollisia seurauksia olisi sillä, että formaattia koskevista INSPIRE-vaatimuksista tehtäisiin pakollisia muilla aloilla;

| 40. | katsoo, että INSPIRE voi tarjota merkittävää hyötyä paikallis- ja alueviranomaisille ja kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan komission tuella alue- ja paikallisviranomaistensa osallisuutta INSPIRE-prosessissa ja luomaan tarvittavan kapasiteetin INSPIREn täytäntöön panemiseksi paikallisissa ja alueellisissa hallinnoissa (12); |
| --- | --- |

40.

katsoo, että INSPIRE voi tarjota merkittävää hyötyä paikallis- ja alueviranomaisille ja kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan komission tuella alue- ja paikallisviranomaistensa osallisuutta INSPIRE-prosessissa ja luomaan tarvittavan kapasiteetin INSPIREn täytäntöön panemiseksi paikallisissa ja alueellisissa hallinnoissa (12);

| 41. | kehottaa kasvattamaan ympäristökeskuksen ja yhteisen tutkimuskeskuksen koordinointiroolia, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhteensopivuus näiden EU-tasolla koottavien eri tietojen keruussa ja kokoamisessa, kuten on tehty useiden muidenkin välineiden (kuten INSPIRE, GMES, GEOSS ja EyeonEarth) yhteydessä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa kasvattamaan ympäristökeskuksen ja yhteisen tutkimuskeskuksen koordinointiroolia, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus ja yhteensopivuus näiden EU-tasolla koottavien eri tietojen keruussa ja kokoamisessa, kuten on tehty useiden muidenkin välineiden (kuten INSPIRE, GMES, GEOSS ja EyeonEarth) yhteydessä;

C.   EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen parantaminen

| 42. | panee merkille painoarvon, joka Euroopan komission julkaisemassa, parempaa sääntelyä koskevassa EU-agendassa on annettu eräiden jäsenvaltioiden ”Make it Work” -aloitteelle (13), jossa annetaan neuvoja noudattamisen varmistamisen säännöistä EU:n ympäristölainsäädännössä; |
| --- | --- |

42.

panee merkille painoarvon, joka Euroopan komission julkaisemassa, parempaa sääntelyä koskevassa EU-agendassa on annettu eräiden jäsenvaltioiden ”Make it Work” -aloitteelle (13), jossa annetaan neuvoja noudattamisen varmistamisen säännöistä EU:n ympäristölainsäädännössä;

| 43. | pitää valitettavana johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden puutetta EU:n ympäristölainsäädännön eri osien noudattamisen varmistamista koskevien vaatimusten välillä. Lisäksi säännöt ovat yksityiskohtaisuudeltaan vaihtelevia, ja ajan mittaan on kehittynyt erikseen erilaisia määritelmiä. Tämä saattaa johtaa siihen, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ongelmia näiden sääntöjen tulkitsemisessa ja huomioon ottamisessa, kun ne toteuttavat noudattamisen varmistamistoimia; |
| --- | --- |

43.

pitää valitettavana johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden puutetta EU:n ympäristölainsäädännön eri osien noudattamisen varmistamista koskevien vaatimusten välillä. Lisäksi säännöt ovat yksityiskohtaisuudeltaan vaihtelevia, ja ajan mittaan on kehittynyt erikseen erilaisia määritelmiä. Tämä saattaa johtaa siihen, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ongelmia näiden sääntöjen tulkitsemisessa ja huomioon ottamisessa, kun ne toteuttavat noudattamisen varmistamistoimia;

| 44. | kannattaa seuraavia periaatteita EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi: toimivaltaisten viranomaisten osoittaminen, valtuudet ja ammattitaito; tietopohjainen noudattamisen varmistaminen; noudattamisen varmistamistoimien asianmukaisen yhdistelmän käyttö; noudattamisen varmistamistoimien suunnittelun, arvioinnin ja tarkistuksen toteuttaminen; julkinen viestintä ja jatkotoimien varmistaminen; eri viranomaisten välisen tehokkaan koordinoinnin varmistaminen; |
| --- | --- |

44.

kannattaa seuraavia periaatteita EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi: toimivaltaisten viranomaisten osoittaminen, valtuudet ja ammattitaito; tietopohjainen noudattamisen varmistaminen; noudattamisen varmistamistoimien asianmukaisen yhdistelmän käyttö; noudattamisen varmistamistoimien suunnittelun, arvioinnin ja tarkistuksen toteuttaminen; julkinen viestintä ja jatkotoimien varmistaminen; eri viranomaisten välisen tehokkaan koordinoinnin varmistaminen;

| 45. | kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia soveltamaan noudattamisen varmistamiseen edellä mainittujen periaatteiden lisäksi riskiperusteista lähestymistapaa sekä EU:ta ottamaan täytäntöönpanosuosituksissaan huomioon paikallis- ja aluetason erityispiirteet ja intressit; |
| --- | --- |

45.

kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia soveltamaan noudattamisen varmistamiseen edellä mainittujen periaatteiden lisäksi riskiperusteista lähestymistapaa sekä EU:ta ottamaan täytäntöönpanosuosituksissaan huomioon paikallis- ja aluetason erityispiirteet ja intressit;

| 46. | pitää riskien arviointia tärkeänä mahdollisuutena toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille vähentää tarpeetonta hallintotaakkaa pitäen samalla yllä ympäristösuojelun korkeaa tasoa priorisoimalla paremmin rajallisten tarkastusresurssiensa käyttöä; |
| --- | --- |

46.

pitää riskien arviointia tärkeänä mahdollisuutena toimivaltaisille paikallis- ja alueviranomaisille vähentää tarpeetonta hallintotaakkaa pitäen samalla yllä ympäristösuojelun korkeaa tasoa priorisoimalla paremmin rajallisten tarkastusresurssiensa käyttöä;

| 47. | katsoo, että EU:n ympäristölainsäädännössä tulisi ottaa huomioon etenkin noudattamatta jättämisen riskit ja niiden mahdolliset vaikutukset ympäristöön ja terveyteen; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että EU:n ympäristölainsäädännössä tulisi ottaa huomioon etenkin noudattamatta jättämisen riskit ja niiden mahdolliset vaikutukset ympäristöön ja terveyteen;

| 48. | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan lähitulevaisuudessa noudattamisen varmistamista koskevan aloitteen, joka kattaa noudattamisen edistämisen, seurannan ja valvonnan, jossa keskitytään riskiperusteiseen lähestymistapaan ja joka on seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukainen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan lähitulevaisuudessa noudattamisen varmistamista koskevan aloitteen, joka kattaa noudattamisen edistämisen, seurannan ja valvonnan, jossa keskitytään riskiperusteiseen lähestymistapaan ja joka on seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukainen;

| 49. | kannattaa horisontaalisen EU-direktiivin vaihtoehtoa, jolla asetettaisiin edellä mainittuihin periaatteisiin pohjautuvat noudattamisen varmistamisen säännöt EU:n koko ympäristölainsäädännön alalla ja joka myös vastaisi AK:n vetoomukseen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi luoda yleiset, sitovat unionitason puitteet ympäristötarkastuksille ja -valvonnalle (14); |
| --- | --- |

49.

kannattaa horisontaalisen EU-direktiivin vaihtoehtoa, jolla asetettaisiin edellä mainittuihin periaatteisiin pohjautuvat noudattamisen varmistamisen säännöt EU:n koko ympäristölainsäädännön alalla ja joka myös vastaisi AK:n vetoomukseen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi luoda yleiset, sitovat unionitason puitteet ympäristötarkastuksille ja -valvonnalle (14);

| 50. | katsoo, että toimivaltaiset paikallis- ja alueviranomaiset ovat ratkaisevassa asemassa erityisesti niiden noudattamisen edistämistoimien suhteen, joihin liittyy yhteistyö sääntelyn kohteena olevan yhteisön kanssa ja tiedon välittäminen kansalaisille noudattamatta jättämisestä ja toteutetuista laajamittaisista tarkastuksista; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että toimivaltaiset paikallis- ja alueviranomaiset ovat ratkaisevassa asemassa erityisesti niiden noudattamisen edistämistoimien suhteen, joihin liittyy yhteistyö sääntelyn kohteena olevan yhteisön kanssa ja tiedon välittäminen kansalaisille noudattamatta jättämisestä ja toteutetuista laajamittaisista tarkastuksista;

| 51. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia valvomaan johdonmukaisesti noudattamista ja ottamaan käyttöön suhteellisia ja varoittavia seuraamuksia EU:n ympäristölainsäädännön rikkomisesta sekä soveltamaan johdonmukaisesti direktiiviä 2008/99/EY, joka koskee ympäristönsuojelua rikosoikeudellisin keinoin; |
| --- | --- |

51.

kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia valvomaan johdonmukaisesti noudattamista ja ottamaan käyttöön suhteellisia ja varoittavia seuraamuksia EU:n ympäristölainsäädännön rikkomisesta sekä soveltamaan johdonmukaisesti direktiiviä 2008/99/EY, joka koskee ympäristönsuojelua rikosoikeudellisin keinoin;

| 52. | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan täydentävänä toimena IMPELin (Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi) roolin vahvistamista. Tähän sisältyy erityisesti IMPELin asianmukainen taloudellinen tukeminen pitkällä aikavälillä, IMPELin järjestelmällisen käytön lisääminen vertaisarvioinneissa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suoritettavissa tarkastuksissa (15) kaikilla ympäristölainsäädännön avainaloilla, yhteistyön lisääminen muiden noudattamisen varmistamisen parissa toimivien eurooppalaisten verkostojen kanssa sekä sellaisten kansallisten IMPEL-verkostojen kehittäminen edelleen, joissa alue- ja paikallisviranomaisten parista tulevat asiantuntijat ovat mukana jakamassa parhaita käytänteitä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan täydentävänä toimena IMPELin (Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi) roolin vahvistamista. Tähän sisältyy erityisesti IMPELin asianmukainen taloudellinen tukeminen pitkällä aikavälillä, IMPELin järjestelmällisen käytön lisääminen vertaisarvioinneissa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suoritettavissa tarkastuksissa (15) kaikilla ympäristölainsäädännön avainaloilla, yhteistyön lisääminen muiden noudattamisen varmistamisen parissa toimivien eurooppalaisten verkostojen kanssa sekä sellaisten kansallisten IMPEL-verkostojen kehittäminen edelleen, joissa alue- ja paikallisviranomaisten parista tulevat asiantuntijat ovat mukana jakamassa parhaita käytänteitä;

| 53. | kannattaa Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle antamaa kehotusta (16) edistää valmiuksien kehittämistä tukemalla myös ympäristörikoksiin erikoistuneiden tuomarien ja syyttäjien verkostoja; |
| --- | --- |

53.

kannattaa Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle antamaa kehotusta (16) edistää valmiuksien kehittämistä tukemalla myös ympäristörikoksiin erikoistuneiden tuomarien ja syyttäjien verkostoja;

| 54. | pyytää, että Euroopan komissio ottaa mahdollisessa uudessa noudattamisen varmistamista koskevassa aloitteessaan huomioon AK:n aiemmat vaatimukset jäädytetyn muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annettavan direktiivin ottamisesta uudelleen käsittelyyn, mitä myös Euroopan parlamentti kannattaa, sekä yleisten arviointiperusteiden laatimiseksi kansallisella tasolla toteutettavaan valitusten käsittelyyn (17); |
| --- | --- |

54.

pyytää, että Euroopan komissio ottaa mahdollisessa uudessa noudattamisen varmistamista koskevassa aloitteessaan huomioon AK:n aiemmat vaatimukset jäädytetyn muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa annettavan direktiivin ottamisesta uudelleen käsittelyyn, mitä myös Euroopan parlamentti kannattaa, sekä yleisten arviointiperusteiden laatimiseksi kansallisella tasolla toteutettavaan valitusten käsittelyyn (17);

| 55. | muistuttaa, että EU:n rakennerahastoilla on erityinen temaattinen tavoite paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseksi ja että näin ollen tähän tarkoitukseen tulisi osoittaa riittävät EU-varat; |
| --- | --- |

55.

muistuttaa, että EU:n rakennerahastoilla on erityinen temaattinen tavoite paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseksi ja että näin ollen tähän tarkoitukseen tulisi osoittaa riittävät EU-varat;

D.   Lisätoimia EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi

Euroopan komission ja EU:n toimenpiteet

| 56. | EU:n seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen täytäntöönpanon parantamista koskevan neljännen ensisijaisen tavoitteen toteuttamisen edistämiseksi sekä AK:n aiemmissa, EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamista koskevissa lausunnoissa esitettyjen suositusten jatkotoimena komitea kehottaa Euroopan komissiota ja EU:ta (18)







  a) | ottamaan käyttöön ongelmiin niiden lähteillä puuttuvia tehokkaita politiikkoja, joilla mukautetaan EU:n tuoteperusteisen tai ongelmiin niiden lähteillä puuttuvan lainsäädännön tavoitetasot ja aikataulut ympäristön laatunormeja tai -tavoitteita koskevan EU-lainsäädännön vastaaviin parametreihin ja joilla toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia autetaan entistä paremmin noudattamaan EU:n raja-arvoja, tunnistamaan niiden oman välittömän vastuun ylittävät rajanylittävät kysymykset sekä laajentamaan kustannusten kattamista koskevia vaihtoehtoja EU:n ympäristölainsäädännössä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kannalta; |
| --- | --- | --- |

56.

EU:n seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen täytäntöönpanon parantamista koskevan neljännen ensisijaisen tavoitteen toteuttamisen edistämiseksi sekä AK:n aiemmissa, EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamista koskevissa lausunnoissa esitettyjen suositusten jatkotoimena komitea kehottaa Euroopan komissiota ja EU:ta (18)

a)

ottamaan käyttöön ongelmiin niiden lähteillä puuttuvia tehokkaita politiikkoja, joilla mukautetaan EU:n tuoteperusteisen tai ongelmiin niiden lähteillä puuttuvan lainsäädännön tavoitetasot ja aikataulut ympäristön laatunormeja tai -tavoitteita koskevan EU-lainsäädännön vastaaviin parametreihin ja joilla toimivaltaisia paikallis- ja alueviranomaisia autetaan entistä paremmin noudattamaan EU:n raja-arvoja, tunnistamaan niiden oman välittömän vastuun ylittävät rajanylittävät kysymykset sekä laajentamaan kustannusten kattamista koskevia vaihtoehtoja EU:n ympäristölainsäädännössä toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten kannalta;

| b) | edistämään edelleen, tukemaan taloudellisesti ja tarvittaessa laajentamaan ja konsolidoimaan nykyisiä ja hyvin erilaisia tai päällekkäisiä EU-aloitteita, joilla edistetään innovointia ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä kaupungeissa, sekä kannustamaan kaupunkeja esittelemään edelläkävijäasemaansa, erityisesti kehittämällä edelleen Euroopan vihreä pääkaupunki -palkintoa ja uudempaa pienemmille kaupungeille tarkoitettua European Green Leaf –palkintoa; |
| --- | --- |

b)

edistämään edelleen, tukemaan taloudellisesti ja tarvittaessa laajentamaan ja konsolidoimaan nykyisiä ja hyvin erilaisia tai päällekkäisiä EU-aloitteita, joilla edistetään innovointia ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä kaupungeissa, sekä kannustamaan kaupunkeja esittelemään edelläkävijäasemaansa, erityisesti kehittämällä edelleen Euroopan vihreä pääkaupunki -palkintoa ja uudempaa pienemmille kaupungeille tarkoitettua European Green Leaf –palkintoa;

| c) | asettamaan lisäksi pakolliseksi analyysin tekemisen alueellisista ja kilpailukykyyn kohdistuvista vaikutuksista alue- ja paikallistasolla sekä paikallisen tason vaikutustenarviointien laatimisen EU:n ympäristölainsäädäntöä laadittaessa tai tarkistettaessa ja edistämään edelleen paikallis- ja alueviranomaisten sekä paikallisen elinkeinoelämän osallistumista Euroopan komission laajennettuihin julkisiin kuulemisiin alustavissa lainsäädäntövaiheissa sekä lainsäädännön täytäntöönpanovaiheessa; |
| --- | --- |

c)

asettamaan lisäksi pakolliseksi analyysin tekemisen alueellisista ja kilpailukykyyn kohdistuvista vaikutuksista alue- ja paikallistasolla sekä paikallisen tason vaikutustenarviointien laatimisen EU:n ympäristölainsäädäntöä laadittaessa tai tarkistettaessa ja edistämään edelleen paikallis- ja alueviranomaisten sekä paikallisen elinkeinoelämän osallistumista Euroopan komission laajennettuihin julkisiin kuulemisiin alustavissa lainsäädäntövaiheissa sekä lainsäädännön täytäntöönpanovaiheessa;

| d) | arvioimaan nykyisen ympäristölainsäädännön ja sitovien tavoitteiden alueellisia ja kilpailukykyyn kohdistuvia vaikutuksia osana käynnissä olevaa sääntelyn toimivuutta koskevaa työtä; |
| --- | --- |

d)

arvioimaan nykyisen ympäristölainsäädännön ja sitovien tavoitteiden alueellisia ja kilpailukykyyn kohdistuvia vaikutuksia osana käynnissä olevaa sääntelyn toimivuutta koskevaa työtä;

| 57. | pyytää Euroopan komissiota perustamaankomission asiantuntijaryhmän, joka koostuisi jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja keskeisten sidosryhmien edustajista ja joka antaisi neuvoja EU:n ympäristölainsäädännön ja sen täytäntöönpanon laadun ja johdonmukaisuuden parantamisesta, tai sisällyttämään tämän tehtävän Euroopan komission olemassa olevien, kokoonpanoltaan vastaavien asiantuntijaryhmien vastuualaan. AK tarjoutuu osallistumaan kyseiseen ryhmään; |
| --- | --- |

57.

pyytää Euroopan komissiota perustamaankomission asiantuntijaryhmän, joka koostuisi jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja keskeisten sidosryhmien edustajista ja joka antaisi neuvoja EU:n ympäristölainsäädännön ja sen täytäntöönpanon laadun ja johdonmukaisuuden parantamisesta, tai sisällyttämään tämän tehtävän Euroopan komission olemassa olevien, kokoonpanoltaan vastaavien asiantuntijaryhmien vastuualaan. AK tarjoutuu osallistumaan kyseiseen ryhmään;

Jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteet

| 58. | AK kehottaa:






  a) | jäsenvaltioita toimimaan jo politiikan kehittämisen vaiheessa ja myös kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja täytäntöönpanon vaiheissa entistä tiiviimmässä yhteistyössä täytäntöönpanevien viranomaisten kanssa, esimerkiksi sellaisten jäsenvaltioiden hallintotasojen välisten ryhmien puitteissa, jotka koostuvat jäsenvaltion eri hallintotasoilta peräisin olevista hallintoalan asiantuntijoista; |
| --- | --- | --- |

58.

AK kehottaa:

a)

jäsenvaltioita toimimaan jo politiikan kehittämisen vaiheessa ja myös kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja täytäntöönpanon vaiheissa entistä tiiviimmässä yhteistyössä täytäntöönpanevien viranomaisten kanssa, esimerkiksi sellaisten jäsenvaltioiden hallintotasojen välisten ryhmien puitteissa, jotka koostuvat jäsenvaltion eri hallintotasoilta peräisin olevista hallintoalan asiantuntijoista;

| b) | paikallis- ja alueviranomaisia asettamaan poliittisen tahdon pohjalta paikallisia/alueellisia ympäristötavoitteita ja -strategioita tai sisällyttämään ympäristötavoitteita olemassa oleviin (yhdennettyihin) kestävän kehityksen strategioihin; |
| --- | --- |

b)

paikallis- ja alueviranomaisia asettamaan poliittisen tahdon pohjalta paikallisia/alueellisia ympäristötavoitteita ja -strategioita tai sisällyttämään ympäristötavoitteita olemassa oleviin (yhdennettyihin) kestävän kehityksen strategioihin;

| c) | jäsenvaltioita pyrkimään Euroopan komission avulla lisäämään EU:n ympäristösäädösten integrointia ottamalla käyttöön yhdennettyjä ympäristölupia; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioita pyrkimään Euroopan komission avulla lisäämään EU:n ympäristösäädösten integrointia ottamalla käyttöön yhdennettyjä ympäristölupia;

| d) | kansallisia ja alueellisia ympäristöministeriöitä ja -virastoja laatimaan paikallis- ja alueviranomaisten edustajia kuullen ohjeasiakirjoja, mukaan lukien menettelyiden tarkistuslistoja; |
| --- | --- |

d)

kansallisia ja alueellisia ympäristöministeriöitä ja -virastoja laatimaan paikallis- ja alueviranomaisten edustajia kuullen ohjeasiakirjoja, mukaan lukien menettelyiden tarkistuslistoja;

| e) | jäsenvaltioita saattamaan EU:n ympäristölainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään nopeasti, tarkasti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioita saattamaan EU:n ympäristölainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään nopeasti, tarkasti ja tehokkaasti;

| f) | jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia poistamaan asteittain ympäristölle haitalliset tuet ja käyttämään yhä enemmän markkinaperusteisia välineitä ja toteuttamaan ympäristöystävällisiä verouudistuksia; |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia poistamaan asteittain ympäristölle haitalliset tuet ja käyttämään yhä enemmän markkinaperusteisia välineitä ja toteuttamaan ympäristöystävällisiä verouudistuksia;

AK:n yhteistyön vahvistaminen Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan parantamisen alalla

| 59. | pitää tervetulleena uutta painotusta, jonka lainsäädäntövallan käyttäjät asettavat EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiselle (19); |
| --- | --- |

59.

pitää tervetulleena uutta painotusta, jonka lainsäädäntövallan käyttäjät asettavat EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiselle (19);

| 60. | pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan yhdessä AK:n kanssa, miten komitea voi neuvoa-antavan tehtävänsä puitteissa siirtää paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset yksittäisiin valvontatapauksiin; |
| --- | --- |

60.

pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan yhdessä AK:n kanssa, miten komitea voi neuvoa-antavan tehtävänsä puitteissa siirtää paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset yksittäisiin valvontatapauksiin;

| 61. | nostaa esiin kokemukset, jotka se on kerännyt AK:n ja Euroopan komission ympäristöyhteistyön teknisellä foorumilla, joka tarjoaa kehyksen vuoropuhelulle paikallisista ja alueellisista ongelmista ja ratkaisuista EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

61.

nostaa esiin kokemukset, jotka se on kerännyt AK:n ja Euroopan komission ympäristöyhteistyön teknisellä foorumilla, joka tarjoaa kehyksen vuoropuhelulle paikallisista ja alueellisista ongelmista ja ratkaisuista EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa;

| 62. | korostaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat tunnustaneet foorumin ja asettaneet sen vakaalle ja pitkäaikaiselle perustalle seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa, jossa vahvistetaan, että foorumi ”helpottaa vuoropuhelua ja tietojen vaihtoa ja parantaa lainsäädännön täytäntöönpanoa kentällä”; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat tunnustaneet foorumin ja asettaneet sen vakaalle ja pitkäaikaiselle perustalle seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa, jossa vahvistetaan, että foorumi ”helpottaa vuoropuhelua ja tietojen vaihtoa ja parantaa lainsäädännön täytäntöönpanoa kentällä”;

| 63. | pyrkii siksi antamaan panoksensa teknisen foorumin edelleen kehittämiseen ja ehdottaa, että Euroopan komissio tarkastelee yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa mahdollisuuksia liittää teknisen foorumin kokouksia ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan parantamista käsittelevien Euroopan parlamentin ja neuvoston keskusteluiden yhteyteen; |
| --- | --- |

63.

pyrkii siksi antamaan panoksensa teknisen foorumin edelleen kehittämiseen ja ehdottaa, että Euroopan komissio tarkastelee yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa mahdollisuuksia liittää teknisen foorumin kokouksia ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan parantamista käsittelevien Euroopan parlamentin ja neuvoston keskusteluiden yhteyteen;

| 64. | arvostaa sitä, että Euroopan komissio on viime vuosina omaksunut EU:n ympäristöpolitiikan alalla aloitteellisen toimintatavan pyytäessään AK:lta aikaisessa vaiheessa panosta politiikan muotoiluun suuntaa-antavien lausuntojen muodossa kahden toimielimen välisen yhteistyösopimuksen mukaisesti (20). AK ehdottaa, että tarkastellaan yhdessä, voitaisiinko teknisen foorumiin kokous järjestää entistä säännönmukaisemmin jokaisen suuntaa-antavan lausunnon laadinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

64.

arvostaa sitä, että Euroopan komissio on viime vuosina omaksunut EU:n ympäristöpolitiikan alalla aloitteellisen toimintatavan pyytäessään AK:lta aikaisessa vaiheessa panosta politiikan muotoiluun suuntaa-antavien lausuntojen muodossa kahden toimielimen välisen yhteistyösopimuksen mukaisesti (20). AK ehdottaa, että tarkastellaan yhdessä, voitaisiinko teknisen foorumiin kokous järjestää entistä säännönmukaisemmin jokaisen suuntaa-antavan lausunnon laadinnan yhteydessä.

| 65. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean tiiviisti mukaan kaikkiin tuleviin aloitteisiin, joilla tähdätään ympäristöalan lainsäädännön täytäntöönpanon ja hallinnoinnin parantamiseen, esimerkkinä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tarkistusta koskeva aloite (Environmental Implementation Review, EIR) (21); |
| --- | --- |

65.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean tiiviisti mukaan kaikkiin tuleviin aloitteisiin, joilla tähdätään ympäristöalan lainsäädännön täytäntöönpanon ja hallinnoinnin parantamiseen, esimerkkinä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tarkistusta koskeva aloite (Environmental Implementation Review, EIR) (21);

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final.

1

(2)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR 1119–2012, CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, 12. maaliskuuta 2013, (2012/2104 (INI)).

3

(4)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, 12. maaliskuuta 2013, (2012/2104 (INI)).

4

(5)  MiW – Make it Work -hanke 10/2015: Discussion Paper for Joint Commission & Make it Work Workshop on Monitoring and Reporting, Bryssel 19.–20. marraskuuta 2015, http://www.ieep.eu/assets/1857/Discussion_paper_for_Workshop_on_Reporting_13-10-15.pdf, Euroopan komission julkinen kuuleminen aiheesta Streamlining monitoring and reporting obligations in environment policy, http://ec.europa.eu/environment/consultations/reporting_en.htm.

5

(6)  MiW – Make it Work -hanke 10/2015.

6

(7)  Katsaus olemassa oleviin tulostauluihin: http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/products_en.htm.

7

(8)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

8

(9)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

9

(10)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 163/2011 fin.

10

(11)  Ks. myös COR-2014-05514-00-00-AC, COR-2015-02646.

11

(12)  EEA Report Technical report No 17/2014, raportti INSPIRE-direktiiviä koskevasta julkisesta kuulemisesta: http://inspire.ec.europa.eu/reports/consultations/INSPIRE_Public_Consultation_Report_final.pdf

12

(13)  http://www.ieep.eu/work-areas/environmental-governance/better-regulation/make-it-work/

13

(14)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

14

(15)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

15

(16)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, 12. maaliskuuta 2013, (2012/2104 (INI)).

16

(17)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin, Euroopan parlamentin 12. maaliskuuta 2013 antama päätöslauselma (2012/2104(INI)).

17

(18)  COR-2015-04129, CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

18

(19)  ENVI-valiokunnan puheenjohtajan Giovanni La Vian puheenvuoro 3. maaliskuuta 2015 AK:n ENVE-valiokunnassa. Neuvoston pääsihteeristö, 9. lokakuuta 2015; Eurooppalaisen ohjausjakson viherryttäminen: ympäristön kannalta haitalliset tuet ja ympäristölainsäädännön täytäntöönpano – Keskustelu. Puheenjohtajavaltion tausta-asiakirja http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12790-2015-REV-1/fi/pdf

19

(20)  CdR 164/2010.

20

(21)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_env_088_environmental_implementation_review_en.pdf

21

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/24

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Energian kuluttajien aseman vahvistaminen

(2016/C 240/05)

| Esittelijä: | Michel LEBRUN (BE, EPP), Viroinvalin kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian kuluttajien aseman vahvistaminen
  COM(2015) 339 final |

Esittelijä:

Michel LEBRUN (BE, EPP), Viroinvalin kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian kuluttajien aseman vahvistaminen

COM(2015) 339 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että loppukuluttajien eli kotitalouksien, yritysten ja teollisuuden tulee saada täysi hyöty energiajärjestelmän muutoksesta. Energian hallinnointiin liittyvien toimintapolitiikkojen tavoitteena tulee siksi olla tilanne, jossa kuluttaja voi hallita omaa kulutustaan ja siten hyödyntää uusia teknologioita energialaskunsa pienentämiseksi ja edistää EU:n pyrkimyksiä saavuttaa Pariisin COP21-kokouksessa sovitut kunnianhimoiset ilmastotavoitteet. Kuluttajien olisi näiden politiikkojen ansiosta voitava osallistua aktiivisesti markkinoille ja luottaa tehokkaisiin ja tarkoituksenmukaisiin kuluttajansuojamekanismeihin, jotka saattavat olla tarpeen energiaköyhyyden torjumiseksi; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että loppukuluttajien eli kotitalouksien, yritysten ja teollisuuden tulee saada täysi hyöty energiajärjestelmän muutoksesta. Energian hallinnointiin liittyvien toimintapolitiikkojen tavoitteena tulee siksi olla tilanne, jossa kuluttaja voi hallita omaa kulutustaan ja siten hyödyntää uusia teknologioita energialaskunsa pienentämiseksi ja edistää EU:n pyrkimyksiä saavuttaa Pariisin COP21-kokouksessa sovitut kunnianhimoiset ilmastotavoitteet. Kuluttajien olisi näiden politiikkojen ansiosta voitava osallistua aktiivisesti markkinoille ja luottaa tehokkaisiin ja tarkoituksenmukaisiin kuluttajansuojamekanismeihin, jotka saattavat olla tarpeen energiaköyhyyden torjumiseksi;

| 2. | panee merkille edistyksen, jota on jo saavutettu energiankulutuksen järkeistämisessä, kulutuksen vähentämisessä ja sellaisten teknologioiden ja palvelujen kehittämisessä ja käyttöönotossa, joiden ansiosta energiaa voidaan hallinnoida paremmin paikallistasolla ja loppukuluttajien tasolla muun muassa aktiivisen ja dynaamisen eurooppalaisen sääntelykehyksen ansiosta. Tulevassa lainsäädännössä on kannustettava jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia jatkamaan ponnistelujaan energiatehokkuuden parantamiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotantokapasiteetin ja myös hajautetun tuotantokapasiteetin kehittämiseksi; |
| --- | --- |

2.

panee merkille edistyksen, jota on jo saavutettu energiankulutuksen järkeistämisessä, kulutuksen vähentämisessä ja sellaisten teknologioiden ja palvelujen kehittämisessä ja käyttöönotossa, joiden ansiosta energiaa voidaan hallinnoida paremmin paikallistasolla ja loppukuluttajien tasolla muun muassa aktiivisen ja dynaamisen eurooppalaisen sääntelykehyksen ansiosta. Tulevassa lainsäädännössä on kannustettava jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia jatkamaan ponnistelujaan energiatehokkuuden parantamiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotantokapasiteetin ja myös hajautetun tuotantokapasiteetin kehittämiseksi;

| 3. | panee merkille erittäin suuren määrän ja valikoiman jo olemassa olevia tai valmisteilla olevia teknisiä ja teknologisia palveluja ja ratkaisuja kulutuksenhallinnan ja kysynnänohjauksen alalla sekä hajautetun tuotannon hallinnoinnin alalla. Euroopan unionin tulee ensisijaisesti kannustaa ja tukea näiden välineiden kehittämistä, arvioida niiden kiinnostavuutta ja vaikutuksia energia-alan, talouden, sosiaalialan ja ympäristön näkökulmasta sekä ohjailla niitä turvallisen, helpon ja kohtuuhintaisen käytön varmistamiseksi; |
| --- | --- |

3.

panee merkille erittäin suuren määrän ja valikoiman jo olemassa olevia tai valmisteilla olevia teknisiä ja teknologisia palveluja ja ratkaisuja kulutuksenhallinnan ja kysynnänohjauksen alalla sekä hajautetun tuotannon hallinnoinnin alalla. Euroopan unionin tulee ensisijaisesti kannustaa ja tukea näiden välineiden kehittämistä, arvioida niiden kiinnostavuutta ja vaikutuksia energia-alan, talouden, sosiaalialan ja ympäristön näkökulmasta sekä ohjailla niitä turvallisen, helpon ja kohtuuhintaisen käytön varmistamiseksi;

| 4. | haluaa tämän lausunnon avulla osallistua energiaunionia koskevasta puitestrategiasta käytävään laajempaan keskusteluun ja suhtautuu myönteisesti moniin energian kuluttajien aseman vahvistamisesta annetun tiedonannon (COM(2015) 339 final) keskeisiin viesteihin. Tiedonannossa luodaan pohja kansalaislähtöiselle energiaunionille, jossa suojellaan heikoimmassa asemassa olevia kuluttajia. Komitea kehottaa Euroopan komissiota esittämään ja toteuttamaan tiedonannon jatkoksi aikataulultaan varmoja yksityiskohtaisia ja konkreettisia aloitteita tiedonannossa hahmotelluilla aloilla ja kiinnittämään tässä yhteydessä asianmukaista huomiota paikallis- ja alueyhteisöjen huolenaiheisiin ja kokemuksiin; |
| --- | --- |

4.

haluaa tämän lausunnon avulla osallistua energiaunionia koskevasta puitestrategiasta käytävään laajempaan keskusteluun ja suhtautuu myönteisesti moniin energian kuluttajien aseman vahvistamisesta annetun tiedonannon (COM(2015) 339 final) keskeisiin viesteihin. Tiedonannossa luodaan pohja kansalaislähtöiselle energiaunionille, jossa suojellaan heikoimmassa asemassa olevia kuluttajia. Komitea kehottaa Euroopan komissiota esittämään ja toteuttamaan tiedonannon jatkoksi aikataulultaan varmoja yksityiskohtaisia ja konkreettisia aloitteita tiedonannossa hahmotelluilla aloilla ja kiinnittämään tässä yhteydessä asianmukaista huomiota paikallis- ja alueyhteisöjen huolenaiheisiin ja kokemuksiin;

| 5. | toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa, että nk. kolmanteen energiapakettiin sekä energiatehokkuusdirektiiviin ja vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta annettuun direktiiviin sisältyvät toimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

5.

toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa, että nk. kolmanteen energiapakettiin sekä energiatehokkuusdirektiiviin ja vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta annettuun direktiiviin sisältyvät toimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön;

| 6. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään yksityiskohtaisen analyysin haasteista, esteistä ja mahdollisuuksista, joita liittyy energiankuluttajien konkreettiseen osallistumiseen energiamarkkinoihin, jotta saadaan kattava käsitys heidän tilanteestaan ja heidän mahdollisesti kohtaamistaan vaikeuksista, jotka edellyttäisivät uusia tukitoimia EU:lta, jäsenvaltioilta, paikallis- tai alueyhteisöiltä tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Euroopan komissiota tekemään yksityiskohtaisen analyysin haasteista, esteistä ja mahdollisuuksista, joita liittyy energiankuluttajien konkreettiseen osallistumiseen energiamarkkinoihin, jotta saadaan kattava käsitys heidän tilanteestaan ja heidän mahdollisesti kohtaamistaan vaikeuksista, jotka edellyttäisivät uusia tukitoimia EU:lta, jäsenvaltioilta, paikallis- tai alueyhteisöiltä tai kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta;

| 7. | korostaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkittävää roolia EU:n tällä alalla antaman lainsäädännön täytäntöönpanossa, infrastruktuurien perustamisessa ja rahoittamisessa energian jakelua sekä energiankulutuksen mittaamista ja hallinnointia varten, hajautetun tuotannon hallinnoinnissa ja paikallis- ja aluetasolla kehitettyjen hyvien käytänteiden levittämisessä sekä energian kuluttajien informoimisessa ja neuvomisessa. Tästä syystä Euroopan alueiden komitea pyytää saada osallistua Euroopan unionin tällä alalla hyväksymien tulevien toimintapolitiikkojen kaikkiin laadintavaiheisiin; |
| --- | --- |

7.

korostaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkittävää roolia EU:n tällä alalla antaman lainsäädännön täytäntöönpanossa, infrastruktuurien perustamisessa ja rahoittamisessa energian jakelua sekä energiankulutuksen mittaamista ja hallinnointia varten, hajautetun tuotannon hallinnoinnissa ja paikallis- ja aluetasolla kehitettyjen hyvien käytänteiden levittämisessä sekä energian kuluttajien informoimisessa ja neuvomisessa. Tästä syystä Euroopan alueiden komitea pyytää saada osallistua Euroopan unionin tällä alalla hyväksymien tulevien toimintapolitiikkojen kaikkiin laadintavaiheisiin;

| 8. | painottaa jälleen tässä yhteydessä, että kaikkien tulevien säädösten, jotka liittyvät energian kysynnän ja uusiutuvia lähteitä hyödyntävän hajautetun tuotannon hallinnointiin sekä kuluttajien ja kuluttajille kuuluvien oikeuksien suojeluun, tulee ehdottomasti perustua toissijaisuusperiaatteeseen. Euroopan alueiden komitea pyytää, että Euroopan unioni ottaa asianmukaisesti huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet ja varmistaa niiden osallistumismahdollisuudet toissijaisuusperiaatetta kaikilta osin noudattaen; |
| --- | --- |

8.

painottaa jälleen tässä yhteydessä, että kaikkien tulevien säädösten, jotka liittyvät energian kysynnän ja uusiutuvia lähteitä hyödyntävän hajautetun tuotannon hallinnointiin sekä kuluttajien ja kuluttajille kuuluvien oikeuksien suojeluun, tulee ehdottomasti perustua toissijaisuusperiaatteeseen. Euroopan alueiden komitea pyytää, että Euroopan unioni ottaa asianmukaisesti huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet ja varmistaa niiden osallistumismahdollisuudet toissijaisuusperiaatetta kaikilta osin noudattaen;

| 9. | vakuuttaa haluavansa edelleen osallistua kansalaisten energiafoorumin valmisteluun ja toimintaprosessiin ja olla aktiivisesti mukana laatimassa Euroopan unionin toimintapolitiikkoja antamalla suosituksia äskettäin julkaistuista ja tulevista aloitteista ja niiden sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista paikallis- ja aluetasoon; |
| --- | --- |

9.

vakuuttaa haluavansa edelleen osallistua kansalaisten energiafoorumin valmisteluun ja toimintaprosessiin ja olla aktiivisesti mukana laatimassa Euroopan unionin toimintapolitiikkoja antamalla suosituksia äskettäin julkaistuista ja tulevista aloitteista ja niiden sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista paikallis- ja aluetasoon;

| 10. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio mainitsee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen (1). Komitea muistuttaa, että sopimuksen allekirjoittajat eli paikallis- ja alueyhteisöt eri puolilta EU:ta ovat todellisia kestäväpohjaisen energiankulutuksen malliesimerkkejä ja että ne vapaaehtoisesti edistävät omaan käyttöön tarkoitettuun tuotantoon liittyviä hyviä käytänteitä kuluttajien keskuudessa. Komitea korostaa, että AK:n jäsenistä jo yli 180 edustaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen allekirjoittajatahoja ja että AK on sitoutunut edistämään sopimusta sekä omien jäsentensä keskuudessa että ollessaan yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisiin niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella. Komitea muistuttaa kuitenkin, ettei kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus edusta Euroopan kaikkia paikallis- ja alueyhteisöjä. Ei tule syrjiä muita aloitteita, jotka antavat kunnille mahdollisuuden edetä kohti kunnianhimoisia tavoitteita (2); |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio mainitsee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen (1). Komitea muistuttaa, että sopimuksen allekirjoittajat eli paikallis- ja alueyhteisöt eri puolilta EU:ta ovat todellisia kestäväpohjaisen energiankulutuksen malliesimerkkejä ja että ne vapaaehtoisesti edistävät omaan käyttöön tarkoitettuun tuotantoon liittyviä hyviä käytänteitä kuluttajien keskuudessa. Komitea korostaa, että AK:n jäsenistä jo yli 180 edustaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen allekirjoittajatahoja ja että AK on sitoutunut edistämään sopimusta sekä omien jäsentensä keskuudessa että ollessaan yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisiin niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella. Komitea muistuttaa kuitenkin, ettei kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus edusta Euroopan kaikkia paikallis- ja alueyhteisöjä. Ei tule syrjiä muita aloitteita, jotka antavat kunnille mahdollisuuden edetä kohti kunnianhimoisia tavoitteita (2);

| 11. | huomauttaa, että Euroopan komission tulisi viitata myös saarten sopimukseen, joka on kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta vastaava ja sen kanssa rinnakkainen aloite. Sen on allekirjoittanut yli sata saarta, ja saarten viranomaiset tekevät sen yhteydessä tärkeää työtä EU:n kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että Euroopan komission tulisi viitata myös saarten sopimukseen, joka on kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta vastaava ja sen kanssa rinnakkainen aloite. Sen on allekirjoittanut yli sata saarta, ja saarten viranomaiset tekevät sen yhteydessä tärkeää työtä EU:n kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä;

| 12. | pyytää jälleen, että komitea saisi edustajansa tärkeimpiin energia-alan sääntelytahoihin Euroopan unionin tasolla (ACER) ja kansallisella tasolla (kansalliset sääntelyviranomaiset) (3); |
| --- | --- |

12.

pyytää jälleen, että komitea saisi edustajansa tärkeimpiin energia-alan sääntelytahoihin Euroopan unionin tasolla (ACER) ja kansallisella tasolla (kansalliset sääntelyviranomaiset) (3);

| 13. | korostaa, että hyväksyttäessä energiankysynnän ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon hallinnointiin liittyviä uusia tavoitteita sekä mahdollisia tähän liittyviä taloudellisia välineitä on aina noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Euroopan alueiden komitea pyytää, että Euroopan komissio ottaisi huomioon uusien toimenpiteiden vaikutukset kaikkiin paikallis- ja alueyhteisöihin, niiden budjetteihin ja niiden hallinnollisiin ja toiminnallisiin valmiuksiin soveltamalla ennalta varautumisen periaatetta tosiasiallisesti jokaisessa valmisteluvaiheessa ja kiinnittäen huomiota kunkin erityyppisen yhteisön ominaispiirteisiin ja erityisvaikeuksiin. Komitea korostaa, että ennalta varautumisen periaatetta tulisi EU:n ympäristölainsäädännön perustavana osana soveltaa myös EU:n energiapolitiikkaan; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että hyväksyttäessä energiankysynnän ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon hallinnointiin liittyviä uusia tavoitteita sekä mahdollisia tähän liittyviä taloudellisia välineitä on aina noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Euroopan alueiden komitea pyytää, että Euroopan komissio ottaisi huomioon uusien toimenpiteiden vaikutukset kaikkiin paikallis- ja alueyhteisöihin, niiden budjetteihin ja niiden hallinnollisiin ja toiminnallisiin valmiuksiin soveltamalla ennalta varautumisen periaatetta tosiasiallisesti jokaisessa valmisteluvaiheessa ja kiinnittäen huomiota kunkin erityyppisen yhteisön ominaispiirteisiin ja erityisvaikeuksiin. Komitea korostaa, että ennalta varautumisen periaatetta tulisi EU:n ympäristölainsäädännön perustavana osana soveltaa myös EU:n energiapolitiikkaan;

| 14. | toteaa energiainfrastruktuurista, että kuluttajien toimintamahdollisuuksien lisäämistä ja kuluttajien vastuullistamista voitaisiin edistää ottamalla käyttöön (mikäli se on loppukuluttajan taloudellisten etujen mukaista) sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittareita, jotka ovat kohtuuhintaisia ja kannattavia, suorituskykyisiä, petoksia merkittävästi vähentäviä, helppokäyttöisiä ja turvallisia ja vastaavat kuluttajien tarpeisiin ja odotuksiin, jotka koskevat tiedonsaantia, kulutuksenhallintaa ja laskujen pienentämistä; |
| --- | --- |

14.

toteaa energiainfrastruktuurista, että kuluttajien toimintamahdollisuuksien lisäämistä ja kuluttajien vastuullistamista voitaisiin edistää ottamalla käyttöön (mikäli se on loppukuluttajan taloudellisten etujen mukaista) sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittareita, jotka ovat kohtuuhintaisia ja kannattavia, suorituskykyisiä, petoksia merkittävästi vähentäviä, helppokäyttöisiä ja turvallisia ja vastaavat kuluttajien tarpeisiin ja odotuksiin, jotka koskevat tiedonsaantia, kulutuksenhallintaa ja laskujen pienentämistä;

| 15. | painottaa verkonhaltijoiden ja erityisesti jakeluverkonhaltijoiden tärkeää roolia älykkäiden verkkojen kehittämisessä paikallistasolla, älykkäiden mittarien asentamisessa ja hallinnoinnissa sekä tulevaisuuden markkinoiden toimivuuden kannalta olennaisten ratkaisujen löytämisessä uusiin joustavuustarpeisiin (energian otto ja syöttö). Komitea kiinnittää huomiota komission aikomukseen seurata tiiviisti nykyisten älykkäitä verkkoja, älykkäitä mittausjärjestelmiä ja tiedonhallintaa koskevien eurooppalaisten standardien soveltamista ja on yhtä mieltä siitä, että kuluttajilla tai kuluttajien nimeämillä kolmansilla osapuolilla on oltava mahdollisuus saada tietoja ”toimivalla” ja ”syrjimättömällä tavalla”. Komitea odottaa kiinnostuneena tarvittavien oikeudellisten puitteiden kehittämistä digitaalisten sisämarkkinoiden strategian ja EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

painottaa verkonhaltijoiden ja erityisesti jakeluverkonhaltijoiden tärkeää roolia älykkäiden verkkojen kehittämisessä paikallistasolla, älykkäiden mittarien asentamisessa ja hallinnoinnissa sekä tulevaisuuden markkinoiden toimivuuden kannalta olennaisten ratkaisujen löytämisessä uusiin joustavuustarpeisiin (energian otto ja syöttö). Komitea kiinnittää huomiota komission aikomukseen seurata tiiviisti nykyisten älykkäitä verkkoja, älykkäitä mittausjärjestelmiä ja tiedonhallintaa koskevien eurooppalaisten standardien soveltamista ja on yhtä mieltä siitä, että kuluttajilla tai kuluttajien nimeämillä kolmansilla osapuolilla on oltava mahdollisuus saada tietoja ”toimivalla” ja ”syrjimättömällä tavalla”. Komitea odottaa kiinnostuneena tarvittavien oikeudellisten puitteiden kehittämistä digitaalisten sisämarkkinoiden strategian ja EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen tarkistuksen yhteydessä;

| 16. | korostaa, että useilla alueilla uusien teknologioiden käyttöönotosta aiheutuu merkittäviä kustannuksia, koska energiainfrastruktuuri on vanhentunutta tai sitä ei ole. Komitea katsookin, että on välttämätöntä laatia paikallis- ja aluetasoa varten menetelmä, jolla määritetään kustannusten jakautuminen palveluntarjoajan, kuluttajan ja alue- tai paikallisyhteisön välillä sekä investointien rahoittamiseen käytettävissä oleva tukisumma. Siirtymän on tapahduttava siten, että viime kädessä kuluttajille koituva lasku pienenee. Samaan aikaan komitea pitää olennaisen tärkeänä, että kuluttajille tiedotetaan asianmukaisesti heille mahdollisesti huolta aiheuttavista seikoista sekä teknologioiden eduista ja mahdollisen kuluttajaosuuden suuruudesta, jotta uudistusvastaisuus vähenee; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että useilla alueilla uusien teknologioiden käyttöönotosta aiheutuu merkittäviä kustannuksia, koska energiainfrastruktuuri on vanhentunutta tai sitä ei ole. Komitea katsookin, että on välttämätöntä laatia paikallis- ja aluetasoa varten menetelmä, jolla määritetään kustannusten jakautuminen palveluntarjoajan, kuluttajan ja alue- tai paikallisyhteisön välillä sekä investointien rahoittamiseen käytettävissä oleva tukisumma. Siirtymän on tapahduttava siten, että viime kädessä kuluttajille koituva lasku pienenee. Samaan aikaan komitea pitää olennaisen tärkeänä, että kuluttajille tiedotetaan asianmukaisesti heille mahdollisesti huolta aiheuttavista seikoista sekä teknologioiden eduista ja mahdollisen kuluttajaosuuden suuruudesta, jotta uudistusvastaisuus vähenee;

| 17. | on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota energiaköyhyyttä koskevaan erityiskysymykseen, joka on merkittävä haaste monille paikallis- ja alueyhteisöille, koska siihen on puututtava sekä sosiaalipolitiikan että energiapolitiikan yhteydessä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota menemään pelkkää tiedonkeruun parantamista pidemmälle ja pyrkimään laajaan yhteiseen energiaköyhyyden määritelmään ja tarkoituksenmukaiseen toimintasuunnitelmaan lähtökohtana ajatus energiansaannista sosiaalisena perusoikeutena; |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota energiaköyhyyttä koskevaan erityiskysymykseen, joka on merkittävä haaste monille paikallis- ja alueyhteisöille, koska siihen on puututtava sekä sosiaalipolitiikan että energiapolitiikan yhteydessä. Komitea kehottaa Euroopan komissiota menemään pelkkää tiedonkeruun parantamista pidemmälle ja pyrkimään laajaan yhteiseen energiaköyhyyden määritelmään ja tarkoituksenmukaiseen toimintasuunnitelmaan lähtökohtana ajatus energiansaannista sosiaalisena perusoikeutena;

| 18. | korostaa Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoituksen merkitystä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman täytäntöönpanon sekä energiatehokkuuden parantamistoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

korostaa Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoituksen merkitystä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman täytäntöönpanon sekä energiatehokkuuden parantamistoimien yhteydessä;

| 19. | pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sääntelykehyksen, joka hyödyttää sekä energiankuluttajia että tuottajakuluttajia ja muita energiantoimittajia, jotka osallistuvat aktiivisesti energian vähittäismarkkinoihin. Lisäksi on tärkeää varmistaa riittävä ja helposti hyödynnettävissä oleva rahoitus paikallis- ja alueviranomaisille, jotka edistävät energiajärjestelmän muuttamista kohti kestäväpohjaisia ja osallistavia energian vähittäismarkkinoita; |
| --- | --- |

19.

pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sääntelykehyksen, joka hyödyttää sekä energiankuluttajia että tuottajakuluttajia ja muita energiantoimittajia, jotka osallistuvat aktiivisesti energian vähittäismarkkinoihin. Lisäksi on tärkeää varmistaa riittävä ja helposti hyödynnettävissä oleva rahoitus paikallis- ja alueviranomaisille, jotka edistävät energiajärjestelmän muuttamista kohti kestäväpohjaisia ja osallistavia energian vähittäismarkkinoita;

Kuluttajien tiedonsaannin parantaminen

| 20. | korostaa, että kuluttajien toimintamahdollisuuksien todellinen lisääminen edellyttää kuluttajien valistamista asianmukaisin toimin energian järkevästä käytöstä, ympäristönsuojelusta – erityisesti ilmanlaadun parantamisesta – ja ilmastonmuutoksen torjunnasta. Esimerkkinä mainittakoon älykkäiden mittareiden asentaminen ja niiden tarjoaman tiedon asettaminen kuluttajien saataville. Samalla on jaettava selkeää ja kattavaa tietoa kuluttajien valinnanmahdollisuuksista ja mahdollisuudesta valita kestäväpohjainen ja kohtuuhintainen energiantoimitus- ja energianhallinnointiratkaisu; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kuluttajien toimintamahdollisuuksien todellinen lisääminen edellyttää kuluttajien valistamista asianmukaisin toimin energian järkevästä käytöstä, ympäristönsuojelusta – erityisesti ilmanlaadun parantamisesta – ja ilmastonmuutoksen torjunnasta. Esimerkkinä mainittakoon älykkäiden mittareiden asentaminen ja niiden tarjoaman tiedon asettaminen kuluttajien saataville. Samalla on jaettava selkeää ja kattavaa tietoa kuluttajien valinnanmahdollisuuksista ja mahdollisuudesta valita kestäväpohjainen ja kohtuuhintainen energiantoimitus- ja energianhallinnointiratkaisu;

| 21. | korostaa tarvetta varmistaa, että kuluttajat saavat energia-alalla yksinkertaista, selkää, kattavaa, tarkoituksenmukaista, varmaa, luotettavaa, ilmaista ja riippumatonta tietoa sekä energiantoimitustarjouksista, sopimuksista, kuluttajien oikeuksista ja velvollisuuksista että tuotteista ja palveluista, sekä myös EU:n ja kansallisista tuista, joiden avulla kuluttajat voivat vähentää kulutustaan ja pienentää laskuaan sekä hankkia ja käyttää omia energiantuotantojärjestelmiään. Tähän kuuluu myös tarve tarjota heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille kohdennettua tietoa tarkoituksenmukaisessa muodossa (tietoa on tarjottava myös niille, joiden sähköisen viestinnän taidot tai käyttömahdollisuudet ovat vähäiset); |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta varmistaa, että kuluttajat saavat energia-alalla yksinkertaista, selkää, kattavaa, tarkoituksenmukaista, varmaa, luotettavaa, ilmaista ja riippumatonta tietoa sekä energiantoimitustarjouksista, sopimuksista, kuluttajien oikeuksista ja velvollisuuksista että tuotteista ja palveluista, sekä myös EU:n ja kansallisista tuista, joiden avulla kuluttajat voivat vähentää kulutustaan ja pienentää laskuaan sekä hankkia ja käyttää omia energiantuotantojärjestelmiään. Tähän kuuluu myös tarve tarjota heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille kohdennettua tietoa tarkoituksenmukaisessa muodossa (tietoa on tarjottava myös niille, joiden sähköisen viestinnän taidot tai käyttömahdollisuudet ovat vähäiset);

| 22. | painottaa, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat kansalaisia lähimpänä olevia tahoja, joten ne voivat antaa kuluttajille olennaisen tärkeää apua ja neuvontaa ja luoda aloitemyönteisen toimintakulttuurin paikallistasolle. Komitea korostaa kuitenkin, että lisäresurssit ovat tarpeen, jotta paikallis- ja alueyhteisöt voivat hyödyntää tähän liittyvät mahdollisuutensa täysimääräisesti ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat kansalaisia lähimpänä olevia tahoja, joten ne voivat antaa kuluttajille olennaisen tärkeää apua ja neuvontaa ja luoda aloitemyönteisen toimintakulttuurin paikallistasolle. Komitea korostaa kuitenkin, että lisäresurssit ovat tarpeen, jotta paikallis- ja alueyhteisöt voivat hyödyntää tähän liittyvät mahdollisuutensa täysimääräisesti ja kehittää innovatiivisia ratkaisuja;

Kysynnänohjaus

| 23. | ehdottaa, että hyväksytään siirto- ja jakeluverkon haltijoihin sovellettavia uusia vaatimuksia ja kannustimia, jotta saadaan lisättyä energiaverkkojen joustavuutta älykkäiden järjestelmien, energian varastoinnin ja energiamuotojen muuntamisratkaisujen avulla; |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että hyväksytään siirto- ja jakeluverkon haltijoihin sovellettavia uusia vaatimuksia ja kannustimia, jotta saadaan lisättyä energiaverkkojen joustavuutta älykkäiden järjestelmien, energian varastoinnin ja energiamuotojen muuntamisratkaisujen avulla;

| 24. | toteaa, että on tarpeen varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet kaikille tuleville toimijoille, jotka tuottavat ja jakavat energiaa ja/tai toimittavat uusia palveluja, jotta mahdollistetaan mm. verkon joustavuus ja tuottajakuluttajien (myös ostoyhteenliittymien) tuottaman energian integroiminen; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että on tarpeen varmistaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet kaikille tuleville toimijoille, jotka tuottavat ja jakavat energiaa ja/tai toimittavat uusia palveluja, jotta mahdollistetaan mm. verkon joustavuus ja tuottajakuluttajien (myös ostoyhteenliittymien) tuottaman energian integroiminen;

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että energiapolitiikalla tulee edistää energian osuuden vähentämistä kotitalouksien ja yritysten budjetissa ja sitä kautta loppulaskun pienentämistä. Euroopan alueiden komitea on tähän liittyen huolissaan siitä, että tietyissä tapauksissa kysynnänohjaus saattaa asettaa kuluttajat alttiiksi tukku- ja vähittäismarkkinoiden muutoksille, jotka voivat johtaa hintapiikkeihin, joihin kuluttajat eivät pysty vastaamaan. On ehdotettava hinnoittelumalleja, joissa hinnat taataan pitkällä aikavälillä, jotta kuluttajat voivat suojautua mahdollisilta hintapiikeiltä. Kuluttajia on myös valistettava vaihtuvahintaisten pörssinoteerattujen tariffien käytöstä ja hyödyntämisestä; |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään huomiota siihen, että energiapolitiikalla tulee edistää energian osuuden vähentämistä kotitalouksien ja yritysten budjetissa ja sitä kautta loppulaskun pienentämistä. Euroopan alueiden komitea on tähän liittyen huolissaan siitä, että tietyissä tapauksissa kysynnänohjaus saattaa asettaa kuluttajat alttiiksi tukku- ja vähittäismarkkinoiden muutoksille, jotka voivat johtaa hintapiikkeihin, joihin kuluttajat eivät pysty vastaamaan. On ehdotettava hinnoittelumalleja, joissa hinnat taataan pitkällä aikavälillä, jotta kuluttajat voivat suojautua mahdollisilta hintapiikeiltä. Kuluttajia on myös valistettava vaihtuvahintaisten pörssinoteerattujen tariffien käytöstä ja hyödyntämisestä;

Energiantoimittajan vaihtamisen helpottaminen

| 26. | on samaa mieltä siitä, että nämä ongelmat aiheuttavat joissakin tapauksissa markkinahäiriöitä energia-alalla ja että kilpailun puute voi olla suuri este kuluttajaystävällisempien markkinoiden kehittymiselle. Komitea katsoo kuitenkin, että sääntelyä muutettaessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueyhteisöjen ja heikossa asemassa olevien kuluttajien, erityistarpeet; |
| --- | --- |

26.

on samaa mieltä siitä, että nämä ongelmat aiheuttavat joissakin tapauksissa markkinahäiriöitä energia-alalla ja että kilpailun puute voi olla suuri este kuluttajaystävällisempien markkinoiden kehittymiselle. Komitea katsoo kuitenkin, että sääntelyä muutettaessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueyhteisöjen ja heikossa asemassa olevien kuluttajien, erityistarpeet;

| 27. | pitää valitettavana energiantoimittajan vaihtamismenettelyihin edelleen liittyvää hankaluutta, hitautta ja liiallista byrokratiaa ja pyytää sääntelyelimiä huolehtimaan energiantoimittajan vaihtamisen edellytyksiä koskevan voimassa olevan lainsäädännön soveltamisesta; |
| --- | --- |

27.

pitää valitettavana energiantoimittajan vaihtamismenettelyihin edelleen liittyvää hankaluutta, hitautta ja liiallista byrokratiaa ja pyytää sääntelyelimiä huolehtimaan energiantoimittajan vaihtamisen edellytyksiä koskevan voimassa olevan lainsäädännön soveltamisesta;

| 28. | tukee Euroopan komission sitoumusta varmistaa, että kaikilla kuluttajilla on mahdollisuus käyttää ainakin yhtä ”riippumatonta ja todennettavaa vertailuvälinettä”. Vertailuvälineiden tulee olla selkeitä, kattavia, luotettavia, riippumattomia, helppokäyttöisiä ja ilmaisia. Niiden avulla tulee pystyä vertailemaan voimassa olevia sopimuksia ja markkinatarjontaa. Energiantoimittajat usein eriyttävät tarjontaansa sisällyttämällä energiantoimitussopimuksiin muita palveluita, joten vertailuvälineiden tulee mahdollistaa erilaisten ehdotettujen pakettien vertaaminen sekä pelkästään paketteihin sisältyvän toimitusosuuden vertaaminen; |
| --- | --- |

28.

tukee Euroopan komission sitoumusta varmistaa, että kaikilla kuluttajilla on mahdollisuus käyttää ainakin yhtä ”riippumatonta ja todennettavaa vertailuvälinettä”. Vertailuvälineiden tulee olla selkeitä, kattavia, luotettavia, riippumattomia, helppokäyttöisiä ja ilmaisia. Niiden avulla tulee pystyä vertailemaan voimassa olevia sopimuksia ja markkinatarjontaa. Energiantoimittajat usein eriyttävät tarjontaansa sisällyttämällä energiantoimitussopimuksiin muita palveluita, joten vertailuvälineiden tulee mahdollistaa erilaisten ehdotettujen pakettien vertaaminen sekä pelkästään paketteihin sisältyvän toimitusosuuden vertaaminen;

| 29. | ehdottaa, että käynnistetään energia-alan sääntelyviranomaisten, alue- ja paikallisyhteisöjen ja kuluttajajärjestöjen aloitteesta energiantoimittajan vaihtamiseen liittyviä tiedotuskampanjoita. Kampanjoissa voitaisiin tuoda esiin olemassa olevia vertailuvälineitä; |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että käynnistetään energia-alan sääntelyviranomaisten, alue- ja paikallisyhteisöjen ja kuluttajajärjestöjen aloitteesta energiantoimittajan vaihtamiseen liittyviä tiedotuskampanjoita. Kampanjoissa voitaisiin tuoda esiin olemassa olevia vertailuvälineitä;

| 30. | katsoo, että Euroopan komission ja kansallisten ja alueellisten sääntelyelinten tulisi valvoa energiantoimittajan vaihtomenettelyjen toimivuutta ja että kuluttajien – varsinkin heikoimmassa asemassa olevien – tulisi saada tarkoituksenmukaista neuvontaa toimitussopimuksen valinnasta sekä apua energiantoimittajan ja/tai sopimuksen vaihtamisessa; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että Euroopan komission ja kansallisten ja alueellisten sääntelyelinten tulisi valvoa energiantoimittajan vaihtomenettelyjen toimivuutta ja että kuluttajien – varsinkin heikoimmassa asemassa olevien – tulisi saada tarkoituksenmukaista neuvontaa toimitussopimuksen valinnasta sekä apua energiantoimittajan ja/tai sopimuksen vaihtamisessa;

| 31. | vaatii, että Euroopan unioni hyväksyy tavoitteiltaan kunnianhimoisen lainsäädännön, jolla vähennetään asiakkaan siirtämisessä energiantoimittajalta toiselle kuluvaa aikaa ja tehdään siirtomenettelystä automaattinen; |
| --- | --- |

31.

vaatii, että Euroopan unioni hyväksyy tavoitteiltaan kunnianhimoisen lainsäädännön, jolla vähennetään asiakkaan siirtämisessä energiantoimittajalta toiselle kuluvaa aikaa ja tehdään siirtomenettelystä automaattinen;

| 32. | toivoo, että energiantoimituksiin liittyviä kaupallisia käytänteitä ja markkinointia koskevia kysymyksiä ohjailtaisiin paremmin Euroopan tasolla, jotta saadaan vähennettyä hintapiikkejä ja kitkettyä väärinkäytökset tältä alalta. Euroopan alueiden komitea vaatiikin painokkaasti, että sopimattomista kaupallisista menettelyistä annettua direktiiviä ja kuluttajan oikeuksista annettua direktiiviä ryhdytään soveltamaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

32.

toivoo, että energiantoimituksiin liittyviä kaupallisia käytänteitä ja markkinointia koskevia kysymyksiä ohjailtaisiin paremmin Euroopan tasolla, jotta saadaan vähennettyä hintapiikkejä ja kitkettyä väärinkäytökset tältä alalta. Euroopan alueiden komitea vaatiikin painokkaasti, että sopimattomista kaupallisista menettelyistä annettua direktiiviä ja kuluttajan oikeuksista annettua direktiiviä ryhdytään soveltamaan täysimääräisesti;

| 33. | pyytää, että energian yhteishankintoja julkisiin laitoksiin, kotitalouksiin ja yrityksiin säädellään ja edistetään. Tällaisilla hankinnoilla tulee parantaa markkinoiden toimintaa sekä varmistaa kaikkien oikeus energiaan ja helpottaa energiansaantia vähentämällä tosiasiallisesti ja pysyvästi energialaskun osuutta kuluttajien budjetissa; |
| --- | --- |

33.

pyytää, että energian yhteishankintoja julkisiin laitoksiin, kotitalouksiin ja yrityksiin säädellään ja edistetään. Tällaisilla hankinnoilla tulee parantaa markkinoiden toimintaa sekä varmistaa kaikkien oikeus energiaan ja helpottaa energiansaantia vähentämällä tosiasiallisesti ja pysyvästi energialaskun osuutta kuluttajien budjetissa;

Laskujen ymmärrettävyyden ja vertailtavuuden parantaminen

| 34. | pyytää Euroopan unionia tarkastelemaan energialaskuihin sisältyviä eri osioita ja laatimaan tältä pohjalta Euroopan laajuisen mallilaskun, johon sisältyy tiettyjä vakiomuotoisia, ymmärrettäviä, selkeitä ja vertailukelpoisia tietoja ja jonka avulla kuluttajat voisivat optimoida energian käyttönsä. Euroopan alueiden komitea kannattaa tässä asiassa Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston aloitetta, jossa ehdotetaan energialaskuun sisällytettävien tietojen yhdenmukaistettuja määritelmiä; |
| --- | --- |

34.

pyytää Euroopan unionia tarkastelemaan energialaskuihin sisältyviä eri osioita ja laatimaan tältä pohjalta Euroopan laajuisen mallilaskun, johon sisältyy tiettyjä vakiomuotoisia, ymmärrettäviä, selkeitä ja vertailukelpoisia tietoja ja jonka avulla kuluttajat voisivat optimoida energian käyttönsä. Euroopan alueiden komitea kannattaa tässä asiassa Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston aloitetta, jossa ehdotetaan energialaskuun sisällytettävien tietojen yhdenmukaistettuja määritelmiä;

| 35. | pyytää, että vakioimisen yhteydessä loppulaskuun velvoitetaan sisällyttämään tietoa ilmaisista välineistä ja palveluista, joita voi käyttää toimitustarjousten vertailuun ja joista kotitaloudet ja yritykset voivat saada tietoa ja apua kuluttajien oikeuksien suojelusta; |
| --- | --- |

35.

pyytää, että vakioimisen yhteydessä loppulaskuun velvoitetaan sisällyttämään tietoa ilmaisista välineistä ja palveluista, joita voi käyttää toimitustarjousten vertailuun ja joista kotitaloudet ja yritykset voivat saada tietoa ja apua kuluttajien oikeuksien suojelusta;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan välineitä ja palveluja, joiden avulla kotitalouksien ja yritysten on helpompi ymmärtää energialaskujaan, joiden avulla laskuja voi analysoida ja joista loppukuluttajat saavat tarvittaessa neuvontaa ja tukea havaittujen sääntöjenvastaisuuksien korjaamisen edellyttämissä toimissa tai jotka ohjaavat loppukuluttajia tekemään tarpeisiin paremmin soveltuvia toimitussopimuksia; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan välineitä ja palveluja, joiden avulla kotitalouksien ja yritysten on helpompi ymmärtää energialaskujaan, joiden avulla laskuja voi analysoida ja joista loppukuluttajat saavat tarvittaessa neuvontaa ja tukea havaittujen sääntöjenvastaisuuksien korjaamisen edellyttämissä toimissa tai jotka ohjaavat loppukuluttajia tekemään tarpeisiin paremmin soveltuvia toimitussopimuksia;

| 37. | suosittaa, että laskut ja kaikki muut energiantoimittajien asiakkailleen lähettämät tiedot lähetetään asiakkaiden toivomassa muodossa eli postitse tai sähköpostitse ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

37.

suosittaa, että laskut ja kaikki muut energiantoimittajien asiakkailleen lähettämät tiedot lähetetään asiakkaiden toivomassa muodossa eli postitse tai sähköpostitse ilman minkäänlaista syrjintää;

| 38. | korostaa, että muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien on usein erityisen hankala määritellä edullisinta hintaa hyvin laajasta tarjonnasta ja että nämä pyytävät usein apua lähimmältä julkishallinnon tasolta. Euroopan alueiden komitea pyytääkin Euroopan unionia tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä energia-alan tukijärjestelmien perustamisessa, mikäli jäsenvaltiot eivät huolehdi siitä; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien on usein erityisen hankala määritellä edullisinta hintaa hyvin laajasta tarjonnasta ja että nämä pyytävät usein apua lähimmältä julkishallinnon tasolta. Euroopan alueiden komitea pyytääkin Euroopan unionia tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä energia-alan tukijärjestelmien perustamisessa, mikäli jäsenvaltiot eivät huolehdi siitä;

Mittaustietoihin liittyvät parannukset

| 39. | katsoo, että mittaustietojen tulisi olla helposti kuluttajien saatavilla eri muodoissa (suoraan älykkäässä mittarissa, verkossa, yksityiskohtaisessa kuukausittaisessa energialaskussa, henkilökohtaisen avun kautta jne.); |
| --- | --- |

39.

katsoo, että mittaustietojen tulisi olla helposti kuluttajien saatavilla eri muodoissa (suoraan älykkäässä mittarissa, verkossa, yksityiskohtaisessa kuukausittaisessa energialaskussa, henkilökohtaisen avun kautta jne.);

| 40. | painottaa, että kuluttajille on tiedotettava mittaustietojen hallinnoinnista ja kulutustietojen käytöstä ymmärrettävästi ja siten, että ilmoitetaan, mitä tietoja kerätään ja säilytetään, kuinka usein ja kuinka kauan; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että kuluttajille on tiedotettava mittaustietojen hallinnoinnista ja kulutustietojen käytöstä ymmärrettävästi ja siten, että ilmoitetaan, mitä tietoja kerätään ja säilytetään, kuinka usein ja kuinka kauan;

| 41. | korostaa tarvetta asettaa Euroopan tasolla tiukka yksityisyyden suojaa koskeva kehys, jota sovelletaan mittaustietoihin; |
| --- | --- |

41.

korostaa tarvetta asettaa Euroopan tasolla tiukka yksityisyyden suojaa koskeva kehys, jota sovelletaan mittaustietoihin;

Älykkäiden mittarien kehittämisen sekä tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen ja ohjaileminen

| 42. | ilmaisee jälleen toivovansa, että älykkäiden järjestelmien käyttöönottoa nopeutetaan niin verkoissa kuin tuottajien ja kuluttajien tasolla ja että optimoidaan järjestelmä kokonaisuudessaan ja otetaan käyttöön älykkäitä mittareita sellaisen tehokkaan kysynnänhallinnan keskeisiksi välineiksi, johon kuluttajat aktiivisesti osallistuvat; |
| --- | --- |

42.

ilmaisee jälleen toivovansa, että älykkäiden järjestelmien käyttöönottoa nopeutetaan niin verkoissa kuin tuottajien ja kuluttajien tasolla ja että optimoidaan järjestelmä kokonaisuudessaan ja otetaan käyttöön älykkäitä mittareita sellaisen tehokkaan kysynnänhallinnan keskeisiksi välineiksi, johon kuluttajat aktiivisesti osallistuvat;

| 43. | vaatii asettamaan Euroopan tasolla tiukan kehyksen, jota sovelletaan älykkäiden mittarien käyttöönottoon ja mittarien käyttötapoihin ja toimintoihin, ja muistuttaa, että käyttöönoton tavoitteena on kulutuksen järkeistäminen ja vähentäminen. Komitea vaatii tässä yhteydessä, että mikäli uusia teknologioita ryhdytään soveltamaan standardina, on ennen niiden käyttöönottoa arvioitava niiden mahdollisia energia-alaan liittyviä, taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

43.

vaatii asettamaan Euroopan tasolla tiukan kehyksen, jota sovelletaan älykkäiden mittarien käyttöönottoon ja mittarien käyttötapoihin ja toimintoihin, ja muistuttaa, että käyttöönoton tavoitteena on kulutuksen järkeistäminen ja vähentäminen. Komitea vaatii tässä yhteydessä, että mikäli uusia teknologioita ryhdytään soveltamaan standardina, on ennen niiden käyttöönottoa arvioitava niiden mahdollisia energia-alaan liittyviä, taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia;

| 44. | pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle soveltavan tutkimuksen, jonka aiheena on kulutuksen hallinta ja vähentäminen, kuormituksen siirto ja vähentäminen, älykkäiden, turvallisten, luotettavien ja kannattavien mittaus-, jakelu- ja siirtojärjestelmien käyttöönotto sekä teollisuuden ja kotitalouksien tarpeisiin soveltuvat varastointijärjestelmät; |
| --- | --- |

44.

pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle soveltavan tutkimuksen, jonka aiheena on kulutuksen hallinta ja vähentäminen, kuormituksen siirto ja vähentäminen, älykkäiden, turvallisten, luotettavien ja kannattavien mittaus-, jakelu- ja siirtojärjestelmien käyttöönotto sekä teollisuuden ja kotitalouksien tarpeisiin soveltuvat varastointijärjestelmät;

| 45. | painottaa, että kaupunkien kehitys ja toiminta vaikuttavat valtavasti energiantarpeeseen, sillä kaupunkien osuus maailmanlaajuisesta energiankulutuksesta on 60–80 prosenttia ja niiden osuus hiilidioksidipäästöistä on samaa luokkaa. Näin ollen eurooppalainen innovaatiokumppanuus ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt” sekä muut innovatiiviset yritys- ja rahoitusmallit voisivat edistää älykkäiden energiateknologioiden käyttöönottoa huomattavasti; |
| --- | --- |

45.

painottaa, että kaupunkien kehitys ja toiminta vaikuttavat valtavasti energiantarpeeseen, sillä kaupunkien osuus maailmanlaajuisesta energiankulutuksesta on 60–80 prosenttia ja niiden osuus hiilidioksidipäästöistä on samaa luokkaa. Näin ollen eurooppalainen innovaatiokumppanuus ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt” sekä muut innovatiiviset yritys- ja rahoitusmallit voisivat edistää älykkäiden energiateknologioiden käyttöönottoa huomattavasti;

Paikallis- ja alueyhteisöjen sekä kansalaisten mahdollisuus osallistua energiamarkkinoihin

| 46. | pahoittelee, että tiedonannossa tunnustetaan paikallis- ja alueyhteisöjen rooli vain hyvin rajallisissa yhteyksissä, kun on kyse kuluttajien osallistumisen lisäämisestä ja erityisesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksesta, eikä paikallis- ja alueyhteisöjä oteta toimijoina huomioon esimerkiksi yleisissä päätelmissä, joiden mukaan jatkotoimia on toteuttava jäsenvaltiotasolla sekä teollisuuden, kuluttajajärjestöjen ja kansallisten sääntelyviranomaisten yhteisten aloitteiden muodossa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja aluenäkökulman, erityisesti paikallis- ja aluetason roolin energian tuottajana ja toimittajana, nykyistä yleisemmin huomioon tulevissa energia-alan toimissaan; |
| --- | --- |

46.

pahoittelee, että tiedonannossa tunnustetaan paikallis- ja alueyhteisöjen rooli vain hyvin rajallisissa yhteyksissä, kun on kyse kuluttajien osallistumisen lisäämisestä ja erityisesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksesta, eikä paikallis- ja alueyhteisöjä oteta toimijoina huomioon esimerkiksi yleisissä päätelmissä, joiden mukaan jatkotoimia on toteuttava jäsenvaltiotasolla sekä teollisuuden, kuluttajajärjestöjen ja kansallisten sääntelyviranomaisten yhteisten aloitteiden muodossa. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ottamaan paikallis- ja aluenäkökulman, erityisesti paikallis- ja aluetason roolin energian tuottajana ja toimittajana, nykyistä yleisemmin huomioon tulevissa energia-alan toimissaan;

| 47. | katsoo, että älykäs mittaaminen voi olla myös tärkeä keino puuttua energiaköyhyyteen, mutta muistuttaa, että on syytä varmistaa, ettei älykäs mittausteknologia aiheuta kuluttajille kohtuuttomia kustannuksia tai rajoita liikaa heidän energiankäyttöään; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että älykäs mittaaminen voi olla myös tärkeä keino puuttua energiaköyhyyteen, mutta muistuttaa, että on syytä varmistaa, ettei älykäs mittausteknologia aiheuta kuluttajille kohtuuttomia kustannuksia tai rajoita liikaa heidän energiankäyttöään;

| 48. | pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että paikallis- ja alueyhteisöt sekä paikalliset energiayritykset saavat riittävästi ja helposti hyödynnettävissä olevaa rahoitusta energiatehokkuuteen ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön liittyvien toimintapolitiikkojen ja hankkeiden, kuten esimerkiksi energianeuvonnan toteuttamiseksi. Euroopan alueiden komitea vaatii, että Euroopan unioni sisällyttää tämän osa-alueen kaikkiin tuleviin tällä alalla käynnistettäviin rahoitusohjelmiin; |
| --- | --- |

48.

pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että paikallis- ja alueyhteisöt sekä paikalliset energiayritykset saavat riittävästi ja helposti hyödynnettävissä olevaa rahoitusta energiatehokkuuteen ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön liittyvien toimintapolitiikkojen ja hankkeiden, kuten esimerkiksi energianeuvonnan toteuttamiseksi. Euroopan alueiden komitea vaatii, että Euroopan unioni sisällyttää tämän osa-alueen kaikkiin tuleviin tällä alalla käynnistettäviin rahoitusohjelmiin;

| 49. | ehdottaa, että otetaan käyttöön selkeä kehys, joka mahdollistaa kuluttajien tuottaman energian helpon pääsyn älykkäisiin verkkoihin ja joka helpottaa ja lyhentää aikaavieviä lupien myöntämismenettelyjä ja poistaa muut hallinnolliset ja sääntelystä johtuvat esteet, jotka estävät todellisen kilpailun; |
| --- | --- |

49.

ehdottaa, että otetaan käyttöön selkeä kehys, joka mahdollistaa kuluttajien tuottaman energian helpon pääsyn älykkäisiin verkkoihin ja joka helpottaa ja lyhentää aikaavieviä lupien myöntämismenettelyjä ja poistaa muut hallinnolliset ja sääntelystä johtuvat esteet, jotka estävät todellisen kilpailun;

| 50. | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan soveltuvan sääntelykehyksen tasapuolisten kilpailuedellytysten turvaamiseksi uusille markkinatoimijoille eli tuottajakuluttajille ja ottamaan käyttöön riittäviä kannustimia ja tarvittavia takeita uusiutuvista lähteistä saatavan energian omaan käyttöön tarkoitetun hajautetun tuotannon ja energiantuotannon kohtuullisen hyvittämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

50.

pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan soveltuvan sääntelykehyksen tasapuolisten kilpailuedellytysten turvaamiseksi uusille markkinatoimijoille eli tuottajakuluttajille ja ottamaan käyttöön riittäviä kannustimia ja tarvittavia takeita uusiutuvista lähteistä saatavan energian omaan käyttöön tarkoitetun hajautetun tuotannon ja energiantuotannon kohtuullisen hyvittämisen edistämiseksi;

| 51. | toteaa, että on olemassa monia esimerkkejä hyvistä käytänteistä, joissa kuluttajat osallistuvat kulutuksen hallintaan ja energian hajautettuun tuotantoon uusiutuvista lähteistä. Komitea korostaa Euroopan alueiden komitean merkitystä hyviksi osoittautuneiden käytänteiden vaihdossa; |
| --- | --- |

51.

toteaa, että on olemassa monia esimerkkejä hyvistä käytänteistä, joissa kuluttajat osallistuvat kulutuksen hallintaan ja energian hajautettuun tuotantoon uusiutuvista lähteistä. Komitea korostaa Euroopan alueiden komitean merkitystä hyviksi osoittautuneiden käytänteiden vaihdossa;

| 52. | korostaa ennen kaikkea valtavaa potentiaalia, jonka tarjoaa energian yksittäinen ja kollektiivinen tuotanto omiin tarpeisiin paikallisista uusiutuvista lähteistä, ja pyytää Euroopan unionia tarkastelemaan muun muassa tarpeesta mukauttaa nykyiset sähköverkot oman käytön mekanismeihin johtuvia sääntely- ja rahoitusesteitä, jotka haittaavat tällaisten aloitteiden kehittämistä, sekä ryhtymään toimenpiteisiin esteiden ylittämiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan alueiden komitea korostaa, että omistajuuden käsite on tärkeä, jotta kansalaiset osallistuvat energiajärjestelmän muutokseen tosiasiallisesti, ja vaatii, että kiinnitetään erityistä huomiota kuluttajiin, joilla ei ole taloudellisia tai käytännön mahdollisuuksia investoida omaan käyttöön tarkoitettuun tuotantoteknologiaan. Lisäksi komitea tähdentää tärkeää roolia, joka paikallis- ja alueyhteisöillä voi olla kollektiivisia, osuuskuntamuotoisia tai omavaraisuuteen pohjautuvia energian tuotanto-, jakelu- ja kulutusjärjestelyjä koskevien paikallisten aloitteiden organisoinnissa tai tukemisessa; |
| --- | --- |

52.

korostaa ennen kaikkea valtavaa potentiaalia, jonka tarjoaa energian yksittäinen ja kollektiivinen tuotanto omiin tarpeisiin paikallisista uusiutuvista lähteistä, ja pyytää Euroopan unionia tarkastelemaan muun muassa tarpeesta mukauttaa nykyiset sähköverkot oman käytön mekanismeihin johtuvia sääntely- ja rahoitusesteitä, jotka haittaavat tällaisten aloitteiden kehittämistä, sekä ryhtymään toimenpiteisiin esteiden ylittämiseksi. Tässä yhteydessä Euroopan alueiden komitea korostaa, että omistajuuden käsite on tärkeä, jotta kansalaiset osallistuvat energiajärjestelmän muutokseen tosiasiallisesti, ja vaatii, että kiinnitetään erityistä huomiota kuluttajiin, joilla ei ole taloudellisia tai käytännön mahdollisuuksia investoida omaan käyttöön tarkoitettuun tuotantoteknologiaan. Lisäksi komitea tähdentää tärkeää roolia, joka paikallis- ja alueyhteisöillä voi olla kollektiivisia, osuuskuntamuotoisia tai omavaraisuuteen pohjautuvia energian tuotanto-, jakelu- ja kulutusjärjestelyjä koskevien paikallisten aloitteiden organisoinnissa tai tukemisessa;

| 53. | pitää tervetulleena kansalaisten energiafoorumia koskevaa aloitetta mutta korostaa, että olisi suotavaa perustaa muita kausiluonteisia rakenteita ja mekanismeja, jotta energiankuluttajat voisivat ilmaista mielipiteensä ajoissa ja vaikuttaa näin energiamarkkinoita koskeviin valintoihin. |
| --- | --- |

53.

pitää tervetulleena kansalaisten energiafoorumia koskevaa aloitetta mutta korostaa, että olisi suotavaa perustaa muita kausiluonteisia rakenteita ja mekanismeja, jotta energiankuluttajat voisivat ilmaista mielipiteensä ajoissa ja vaikuttaa näin energiamarkkinoita koskeviin valintoihin.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Ks. myös ENVE-VI/005.

1

(2)  Ks. ENVE-VI-006, kohdat 25 ja 31.

2

(3)  Ks. myös ENVE-VI/003, kohta 57.

3

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/31

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Pakolaisten suojelu heidän alkuperäalueillaan: uudet näkymät

(2016/C 240/06)

| Esittelijä: | Hans JANSSEN (NL, EPP), Oisterwijkin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Hans JANSSEN (NL, EPP), Oisterwijkin kaupunginjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

| 1. | toteaa, että Syyrian sisällissodasta, useiden Pohjois-Afrikan maiden epävakaasta poliittisesta tilanteesta ja eräiden muiden alueiden konflikteista ja laittomuuden tilasta johtuva nykyinen pakolaiskriisi ei tunne vertaistaan laajuudeltaan. Sitä paitsi kaikki viittaa siihen, ettei tämä kriisi ole suinkaan vielä ohi; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Syyrian sisällissodasta, useiden Pohjois-Afrikan maiden epävakaasta poliittisesta tilanteesta ja eräiden muiden alueiden konflikteista ja laittomuuden tilasta johtuva nykyinen pakolaiskriisi ei tunne vertaistaan laajuudeltaan. Sitä paitsi kaikki viittaa siihen, ettei tämä kriisi ole suinkaan vielä ohi;

| 2. | katsoo, että ongelman laajuus ja vakavuus edellyttävät kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koostuu erilaisista tekijöistä: Eurooppaan tulevien pakolaisten jatkuva vastaanottaminen kunnioittaen heidän oikeuksiaan, laittoman maahanmuuton torjuminen muun muassa tehostamalla ulkorajojen valvontaa, ottamalla käyttöön tiukkoja rikosoikeudellisia seuraamuksia ihmisten salakuljettajia vastaan ja perustamalla tehokas ja turvallinen järjestelmä niiden palauttamiseksi, jotka eivät täytä turvapaikanhakijalta vaadittavia kriteereitä, vastaanottovalmiuksien parantaminen alkuperäalueilla, joilla tarkoitetaan sekä alkuperämaita että naapurialueita, ja puuttuminen väkivallasta ja laittomuuden tilasta johtuvan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Mainittu kombinaatio on jo pitkään ollut EU:n keskeisenä kysymyksenä. Komitea kannattaa toimintamallia (1) ja korostaa sen merkitystä, että tehdyt sopimukset pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja että annettuja sitoumuksia noudatetaan; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että ongelman laajuus ja vakavuus edellyttävät kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koostuu erilaisista tekijöistä: Eurooppaan tulevien pakolaisten jatkuva vastaanottaminen kunnioittaen heidän oikeuksiaan, laittoman maahanmuuton torjuminen muun muassa tehostamalla ulkorajojen valvontaa, ottamalla käyttöön tiukkoja rikosoikeudellisia seuraamuksia ihmisten salakuljettajia vastaan ja perustamalla tehokas ja turvallinen järjestelmä niiden palauttamiseksi, jotka eivät täytä turvapaikanhakijalta vaadittavia kriteereitä, vastaanottovalmiuksien parantaminen alkuperäalueilla, joilla tarkoitetaan sekä alkuperämaita että naapurialueita, ja puuttuminen väkivallasta ja laittomuuden tilasta johtuvan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Mainittu kombinaatio on jo pitkään ollut EU:n keskeisenä kysymyksenä. Komitea kannattaa toimintamallia (1) ja korostaa sen merkitystä, että tehdyt sopimukset pannaan tosiasiallisesti täytäntöön ja että annettuja sitoumuksia noudatetaan;

| 3. | pitää valitettavana, että käytännössä suurin huomio kohdistuu Eurooppaan saapuvien pakolaisten määrän vähentämiseen ja pakolaisten jakamiseen jäsenvaltioiden kesken sen sijaan, että suojeltaisiin näiden henkilöiden oikeuksia kaikilla tasoilla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä yhteydessä ennennäkemätön vastuu pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta Eurooppaan. Komitea pitää myös tärkeänä, että Euroopan komissio kiinnittää jatkuvasti ja valppaasti huomiota näihin kasvaviin haasteisiin ja tekee ehdotuksia asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien vastaanotto- ja kotouttamistoimien tukemiseksi; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että käytännössä suurin huomio kohdistuu Eurooppaan saapuvien pakolaisten määrän vähentämiseen ja pakolaisten jakamiseen jäsenvaltioiden kesken sen sijaan, että suojeltaisiin näiden henkilöiden oikeuksia kaikilla tasoilla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä yhteydessä ennennäkemätön vastuu pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta Eurooppaan. Komitea pitää myös tärkeänä, että Euroopan komissio kiinnittää jatkuvasti ja valppaasti huomiota näihin kasvaviin haasteisiin ja tekee ehdotuksia asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien vastaanotto- ja kotouttamistoimien tukemiseksi;

| 4. | toteaa, että toistaiseksi on kiinnitetty paljon vähemmän huomiota pakolaisten vastaanottamiseen alueella, missä heidän kotimaansa sijaitsee. Näin on siitä huolimatta, että siellä on kyse paljon suuremmista lukumääristä kuin mitä Euroopassa on koettu: 2,1 miljoonaa UNHCR:n rekisteröimää syyrialaista Egyptissä, Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa, 1,9 miljoonaa Turkin valtion rekisteröimää syyrialaista sekä yli 26 700 syyrialaista pakolaista Pohjois-Afrikassa, toisin sanoen yhteensä 4 390 439 ihmistä (2); |
| --- | --- |

4.

toteaa, että toistaiseksi on kiinnitetty paljon vähemmän huomiota pakolaisten vastaanottamiseen alueella, missä heidän kotimaansa sijaitsee. Näin on siitä huolimatta, että siellä on kyse paljon suuremmista lukumääristä kuin mitä Euroopassa on koettu: 2,1 miljoonaa UNHCR:n rekisteröimää syyrialaista Egyptissä, Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa, 1,9 miljoonaa Turkin valtion rekisteröimää syyrialaista sekä yli 26 700 syyrialaista pakolaista Pohjois-Afrikassa, toisin sanoen yhteensä 4 390 439 ihmistä (2);

| 5. | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston toimiin sopimuksen tekemiseksi Turkin kanssa. Komitean on kuitenkin epäileväinen sen suhteen, vähentääkö Turkin kanssa tehty sopimus EU:n rajojen yli luvattomasti tulevien ihmisten määrää. Komitea esittää, että pakolaisille annetaan suoraa taloudellista tukea ja mahdollisuus hakea humanitaarista viisumia kolmannessa maassa sijaitsevalla pakolaisleirillä. Osan tuesta pitäisi mennä UNHCR:lle pakolaisleirien elinolosuhteiden parantamiseksi; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston toimiin sopimuksen tekemiseksi Turkin kanssa. Komitean on kuitenkin epäileväinen sen suhteen, vähentääkö Turkin kanssa tehty sopimus EU:n rajojen yli luvattomasti tulevien ihmisten määrää. Komitea esittää, että pakolaisille annetaan suoraa taloudellista tukea ja mahdollisuus hakea humanitaarista viisumia kolmannessa maassa sijaitsevalla pakolaisleirillä. Osan tuesta pitäisi mennä UNHCR:lle pakolaisleirien elinolosuhteiden parantamiseksi;

| 6. | toteaa, että monet asuinseuduiltaan paenneet ohjataan vastaanottoleireille, jotka sijaitsevat usein jossakin naapurimaassa. Riippumatta vastaanoton laadusta heidän oleskelualueellaan kaikilla ei ole tarvittavia resursseja jatkaa matkaa eteenpäin esimerkiksi Eurooppaan. Monet toivovat voivansa palata kotiseudulleen tai elää ihmisarvoista elämää jollakin vastaanottoleirillä. Ihmisarvoiseen elämään kuuluvat asianmukaiset peruspalvelut (asunto, ravinto, terveydenhuolto jne.), koulutuksen järjestäminen lapsille, työ, toimeentulo ja rauhanomainen yhteiselo uudessa ympäristössä; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että monet asuinseuduiltaan paenneet ohjataan vastaanottoleireille, jotka sijaitsevat usein jossakin naapurimaassa. Riippumatta vastaanoton laadusta heidän oleskelualueellaan kaikilla ei ole tarvittavia resursseja jatkaa matkaa eteenpäin esimerkiksi Eurooppaan. Monet toivovat voivansa palata kotiseudulleen tai elää ihmisarvoista elämää jollakin vastaanottoleirillä. Ihmisarvoiseen elämään kuuluvat asianmukaiset peruspalvelut (asunto, ravinto, terveydenhuolto jne.), koulutuksen järjestäminen lapsille, työ, toimeentulo ja rauhanomainen yhteiselo uudessa ympäristössä;

| 7. | on laatinut käsillä olevan lausunnon omasta aloitteestaan tavoitteenaan antaa suuntaa EU:n toiminnalle, joka tähtää pakolaisten parempaan suojeluun alkuperäalueilla, eli ensimmäisen turvapaikan tarjoavissa maissa, jolloin useimmiten on kyse sen maan naapurivaltioista, josta paetaan. Lausunto osoittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset kykenevät antamaan tärkeän panoksen EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi tällä alalla, ja tuo esille, mitä välineistöä tähän tarvitaan. Siinä korostuu, miten julkisen vallan eri tasojen strategiat ja valmiudet voivat täydentää toisiaan koordinoinnin ja tulosten parantamiseksi niitä perusoikeuksia ja -arvoja kunnioittaen, jotka ovat EU:lle keskeiset. Täydellisyyden vuoksi toistettakoon tässäkin yhteydessä, ettei alkuperäalueella tapahtuva majoitusolojen parantaminen millään muotoa heikennä tunnustettua oikeutta kansainväliseen suojeluun EU:n alueella (3); |
| --- | --- |

7.

on laatinut käsillä olevan lausunnon omasta aloitteestaan tavoitteenaan antaa suuntaa EU:n toiminnalle, joka tähtää pakolaisten parempaan suojeluun alkuperäalueilla, eli ensimmäisen turvapaikan tarjoavissa maissa, jolloin useimmiten on kyse sen maan naapurivaltioista, josta paetaan. Lausunto osoittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset kykenevät antamaan tärkeän panoksen EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi tällä alalla, ja tuo esille, mitä välineistöä tähän tarvitaan. Siinä korostuu, miten julkisen vallan eri tasojen strategiat ja valmiudet voivat täydentää toisiaan koordinoinnin ja tulosten parantamiseksi niitä perusoikeuksia ja -arvoja kunnioittaen, jotka ovat EU:lle keskeiset. Täydellisyyden vuoksi toistettakoon tässäkin yhteydessä, ettei alkuperäalueella tapahtuva majoitusolojen parantaminen millään muotoa heikennä tunnustettua oikeutta kansainväliseen suojeluun EU:n alueella (3);

Vastaanotto alkuperäalueella: vaativa tehtävä

| 8. | toteaa, että alkuperäalueella kriisitilanteissa tapahtuvaan majoitukseen liittyy tiettyjä ”vakiotekijöitä”:






  — | Tämä on lähes aina se majoitusmuoto, joka on tarjolla suurimmille ihmisjoukoille. Mainittakoon vertailun vuoksi seuraavat esimerkit: Pakistanissa oleskeli vielä vuonna 2015 1,5 miljoonaa afgaania (4). Vuonna 1994 tapahtuneen kansanmurhan jälkeen 1,9 miljoonaa ruandalaista pakeni Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Tansaniaan ja Burundiin (5). Vuodesta 1991 lähtien lähes 500 000 somalipakolaista on oleskellut Keniassa ja runsaat 240 000 Etiopiassa (6). Tämänhetkinen Syyrian-kriisi, jota koskevat luvut esitettiin edellä, ei ole siinä suhteessa mikään poikkeus; |
| --- | --- | --- |

8.

toteaa, että alkuperäalueella kriisitilanteissa tapahtuvaan majoitukseen liittyy tiettyjä ”vakiotekijöitä”:

—

Tämä on lähes aina se majoitusmuoto, joka on tarjolla suurimmille ihmisjoukoille. Mainittakoon vertailun vuoksi seuraavat esimerkit: Pakistanissa oleskeli vielä vuonna 2015 1,5 miljoonaa afgaania (4). Vuonna 1994 tapahtuneen kansanmurhan jälkeen 1,9 miljoonaa ruandalaista pakeni Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Tansaniaan ja Burundiin (5). Vuodesta 1991 lähtien lähes 500 000 somalipakolaista on oleskellut Keniassa ja runsaat 240 000 Etiopiassa (6). Tämänhetkinen Syyrian-kriisi, jota koskevat luvut esitettiin edellä, ei ole siinä suhteessa mikään poikkeus;

| — | Ainoastaan osa näistä tavattoman monista ihmisistä asui tai asuu edelleen vastaanottoleireillä. Suuri osa heistä on asettunut asumaan vastaanottaviin maihin, usein vaikeissa tai erittäin vaikeissa olosuhteissa. Esimerkiksi Turkissa arviolta 90 prosenttia syyrialaispakolaisista asuu leirien ulkopuolella ja heillä on vain rajalliset mahdollisuudet saada peruspalveluja; |
| --- | --- |

—

Ainoastaan osa näistä tavattoman monista ihmisistä asui tai asuu edelleen vastaanottoleireillä. Suuri osa heistä on asettunut asumaan vastaanottaviin maihin, usein vaikeissa tai erittäin vaikeissa olosuhteissa. Esimerkiksi Turkissa arviolta 90 prosenttia syyrialaispakolaisista asuu leirien ulkopuolella ja heillä on vain rajalliset mahdollisuudet saada peruspalveluja;

| — | Oleskelujakso naapurimaissa on monissa tapauksissa tuntuvasti pidempi kuin alun perin ajateltiin. Yleisimmin se on yli 10 vuoden mittainen ja kestää toisinaan vuosikymmenten ajan; |
| --- | --- |

—

Oleskelujakso naapurimaissa on monissa tapauksissa tuntuvasti pidempi kuin alun perin ajateltiin. Yleisimmin se on yli 10 vuoden mittainen ja kestää toisinaan vuosikymmenten ajan;

| 9. | toteaa, että riippumatta siitä, tapahtuuko majoitus leireillä tai niiden ulkopuolella, pakolaisten suuri määrä vaikuttaa kaikissa tapauksissa kuhunkin yhteisöön merkittävällä tavalla: paine peruspalveluja kohtaan lisääntyy, mikä liittyy esimerkiksi juomavesihuollon, koulutuksen ja terveydenhuollon järjestämiseen, ympäristön suojeluun (jätteet ja jätevedet) ja työmarkkinoille integroimiseen; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että riippumatta siitä, tapahtuuko majoitus leireillä tai niiden ulkopuolella, pakolaisten suuri määrä vaikuttaa kaikissa tapauksissa kuhunkin yhteisöön merkittävällä tavalla: paine peruspalveluja kohtaan lisääntyy, mikä liittyy esimerkiksi juomavesihuollon, koulutuksen ja terveydenhuollon järjestämiseen, ympäristön suojeluun (jätteet ja jätevedet) ja työmarkkinoille integroimiseen;

| 10. | on tietoinen siitä, että tämä aiheuttaa vastaanottavissa yhteisöissä monesti elintarvikkeiden, asumisen, palvelujen yms. hintojen kallistumista ja samanaikaisesti työpaikoista käytävää kilpailua, joka johtaa palkkatason alenemiseen; |
| --- | --- |

10.

on tietoinen siitä, että tämä aiheuttaa vastaanottavissa yhteisöissä monesti elintarvikkeiden, asumisen, palvelujen yms. hintojen kallistumista ja samanaikaisesti työpaikoista käytävää kilpailua, joka johtaa palkkatason alenemiseen;

| 11. | tiedostaa, että vastaanottavissa yhteisöissä tämä paine tulee niiden ongelmien ja haasteiden lisäksi, jotka useimmiten olivat jo olemassa. Tämä kaikki yhdessä aiheuttaa usein sosiaalisia jännitteitä pakolaisten ja vastaanottavien yhteisöjen välillä sekä pakolaisten ja pakolaisryhmien kesken, tai vastaanottavien yhteisöjen piilevät sosiaaliset jännitteet tulevat näkyviin; |
| --- | --- |

11.

tiedostaa, että vastaanottavissa yhteisöissä tämä paine tulee niiden ongelmien ja haasteiden lisäksi, jotka useimmiten olivat jo olemassa. Tämä kaikki yhdessä aiheuttaa usein sosiaalisia jännitteitä pakolaisten ja vastaanottavien yhteisöjen välillä sekä pakolaisten ja pakolaisryhmien kesken, tai vastaanottavien yhteisöjen piilevät sosiaaliset jännitteet tulevat näkyviin;

| 12. | myöntääkin, että sen vuoksi on pelättävissä lumipalloefektin syntyminen: mikäli jännitteitä ei pystytä hallitsemaan, voi myös vastaanottavassa yhteisössä puhjeta väkivaltaa ja syntyä pakolaisvirtoja; |
| --- | --- |

12.

myöntääkin, että sen vuoksi on pelättävissä lumipalloefektin syntyminen: mikäli jännitteitä ei pystytä hallitsemaan, voi myös vastaanottavassa yhteisössä puhjeta väkivaltaa ja syntyä pakolaisvirtoja;

| 13. | toteaa lisäksi, että useat hätäjärjestelyt tehdään sattumanvaraisesti. Pakolaisleirin sijoituspaikka ei aina ole loppuun harkittu. Valinta tapahtuu usein aivan liian suppeiden suunnittelunäkymien varassa, vailla yhteyttä avaraan aluekehitysvisioon ja monissa tapauksissa kuulematta paikallis- ja alueviranomaisia, jotka joutuvat viime kädessä eniten tekemisiin edellä kuvattujen heijastusvaikutusten kanssa; |
| --- | --- |

13.

toteaa lisäksi, että useat hätäjärjestelyt tehdään sattumanvaraisesti. Pakolaisleirin sijoituspaikka ei aina ole loppuun harkittu. Valinta tapahtuu usein aivan liian suppeiden suunnittelunäkymien varassa, vailla yhteyttä avaraan aluekehitysvisioon ja monissa tapauksissa kuulematta paikallis- ja alueviranomaisia, jotka joutuvat viime kädessä eniten tekemisiin edellä kuvattujen heijastusvaikutusten kanssa;

Mitä tarvitaan?

| 14. | katsoo edellä mainittuihin realiteetteihin viitaten, että tarvitaan kriisinhallinnan ja pitkäjänteisen toimintamallin yhdistelmä, jonka avulla pyritään huolehtimaan elämän perustarpeista, sosiaalisesta koheesiosta, hallitusta fyysisestä, sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä sekä ihmisoikeuksien, ja niin ollen sukupuolten tasa-arvon, ja ympäristön kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

14.

katsoo edellä mainittuihin realiteetteihin viitaten, että tarvitaan kriisinhallinnan ja pitkäjänteisen toimintamallin yhdistelmä, jonka avulla pyritään huolehtimaan elämän perustarpeista, sosiaalisesta koheesiosta, hallitusta fyysisestä, sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä sekä ihmisoikeuksien, ja niin ollen sukupuolten tasa-arvon, ja ympäristön kunnioittamisesta;

| 15. | suosittaa, että pakolaisten – esimerkiksi ansiotyökiellosta johtuvaa – riippuvuutta avusta vähennetään mahdollisimman nopeasti. On työskenneltävä pakolaisten itsemääräämisoikeuden ja sen puolesta, että he voisivat mahdollisuuksien mukaan huolehtia itse omasta elämästään, edistämällä esimerkiksi pakolaisten mahdollisuutta tehdä palkkatyötä. Tässä yhteydessä on myönteistä, että syyrialaiset pakolaiset voivat nyt saada Turkissa työluvan. On myös omaksuttava innovatiivisia toimintamalleja muun muassa sitouttamalla elinkeinoelämä asiaan. Asiantuntijat esittävät, että pienten rahasummien maksaminen pakolaisille käteisenä vaikuttaa paikalliseen talouteen paljon positiivisemmin kuin materiaaliapu. Näin ollen komitea kehottaa tutkimaan tätä vaihtoehtoa ja soveltamaan saatuja tuloksia mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

15.

suosittaa, että pakolaisten – esimerkiksi ansiotyökiellosta johtuvaa – riippuvuutta avusta vähennetään mahdollisimman nopeasti. On työskenneltävä pakolaisten itsemääräämisoikeuden ja sen puolesta, että he voisivat mahdollisuuksien mukaan huolehtia itse omasta elämästään, edistämällä esimerkiksi pakolaisten mahdollisuutta tehdä palkkatyötä. Tässä yhteydessä on myönteistä, että syyrialaiset pakolaiset voivat nyt saada Turkissa työluvan. On myös omaksuttava innovatiivisia toimintamalleja muun muassa sitouttamalla elinkeinoelämä asiaan. Asiantuntijat esittävät, että pienten rahasummien maksaminen pakolaisille käteisenä vaikuttaa paikalliseen talouteen paljon positiivisemmin kuin materiaaliapu. Näin ollen komitea kehottaa tutkimaan tätä vaihtoehtoa ja soveltamaan saatuja tuloksia mahdollisuuksien mukaan;

| 16. | suosittaa, että vastaanottoleirien perustaminen, kehittäminen ja hallinto hoidetaan vastedes heti alusta alkaen niin, että ”hätäratkaisujen” asemasta toimintamallina pidetään ”yhdyskunta- ja aluekehitystä”, ja että ryhdytään välittömästi seuraamaan vastaanottavaan yhteisöön kohdistuvia vaikutuksia, niin myönteisiä kuin kielteisiä. Tässä toimintamallissa on tehtävä harkitumpia valintoja sijaintipaikan ja myöhempien laajentamismahdollisuuksien, olemassa olevien ja vielä kehitettävien palveluiden, taloudellisten vaikutusten, liikenteen jne. suhteen ottaen erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät kuten naiset ja lapset; |
| --- | --- |

16.

suosittaa, että vastaanottoleirien perustaminen, kehittäminen ja hallinto hoidetaan vastedes heti alusta alkaen niin, että ”hätäratkaisujen” asemasta toimintamallina pidetään ”yhdyskunta- ja aluekehitystä”, ja että ryhdytään välittömästi seuraamaan vastaanottavaan yhteisöön kohdistuvia vaikutuksia, niin myönteisiä kuin kielteisiä. Tässä toimintamallissa on tehtävä harkitumpia valintoja sijaintipaikan ja myöhempien laajentamismahdollisuuksien, olemassa olevien ja vielä kehitettävien palveluiden, taloudellisten vaikutusten, liikenteen jne. suhteen ottaen erityisesti huomioon haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät kuten naiset ja lapset;

| 17. | korostaa lisäksi, että pääsy koulutukseen ja ansiotyöhön yhdessä muiden muun muassa erityisryhmille, kuten naisille, lapsille tai nuorille, tarkoitettujen toimenpiteiden kanssa on tärkeää kahdesta syystä. Yhtäältä tämä vähentää radikalisoitumisen, eristäytymisen ja gettoutumisen vaaraa sekä alttiutta joutua mukaan rikolliseen toimintaan (ihmissalakuljetus, prostituutio, elinkauppa) ja tulla rekrytoiduksi terroristiverkostoihin, ja toisaalta se edistää yhteiskunnallista, taloudellista ja kulttuurista integroitumista vastaanottavan maan sosiaaliseen rakenteeseen; |
| --- | --- |

17.

korostaa lisäksi, että pääsy koulutukseen ja ansiotyöhön yhdessä muiden muun muassa erityisryhmille, kuten naisille, lapsille tai nuorille, tarkoitettujen toimenpiteiden kanssa on tärkeää kahdesta syystä. Yhtäältä tämä vähentää radikalisoitumisen, eristäytymisen ja gettoutumisen vaaraa sekä alttiutta joutua mukaan rikolliseen toimintaan (ihmissalakuljetus, prostituutio, elinkauppa) ja tulla rekrytoiduksi terroristiverkostoihin, ja toisaalta se edistää yhteiskunnallista, taloudellista ja kulttuurista integroitumista vastaanottavan maan sosiaaliseen rakenteeseen;

| 18. | katsoo, että EU:n täytyy auttaa järjestämään mielenterveyspalveluja syyrialaispakolaisille, erityisesti lapsille, jotka kärsivät heidän terveyttään ja integroitumistaan uhkaavasta posttraumaattisesta stressihäiriöstä; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että EU:n täytyy auttaa järjestämään mielenterveyspalveluja syyrialaispakolaisille, erityisesti lapsille, jotka kärsivät heidän terveyttään ja integroitumistaan uhkaavasta posttraumaattisesta stressihäiriöstä;

| 19. | katsoo, että toimintamallissa täytyisikin lähteä siitä, että pakolaiset tulevat jäämään pysyvästi tai joka tapauksessa pitkäksi aikaa ja että näin tapahtuu myös muualla kuin vastaanottoleireillä. Niinpä heidät tulisi pyrkiä kotouttamaan vastaanottaviin yhteisöihin. Osa resursseista voitaisiin kohdentaa esimerkiksi siten, että tarjottaisiin mahdollisuuksia yleishyödyllisten töiden tukemiseen ja uusien tulokkaiden vastaanottamiseen osallistumiseen. Tämä vaatii kattavaa poliittista vuoropuhelua, jossa otetaan huomioon vastaanottavien alueiden ja asianomaisten pakolaisryhmien erityistilanne; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että toimintamallissa täytyisikin lähteä siitä, että pakolaiset tulevat jäämään pysyvästi tai joka tapauksessa pitkäksi aikaa ja että näin tapahtuu myös muualla kuin vastaanottoleireillä. Niinpä heidät tulisi pyrkiä kotouttamaan vastaanottaviin yhteisöihin. Osa resursseista voitaisiin kohdentaa esimerkiksi siten, että tarjottaisiin mahdollisuuksia yleishyödyllisten töiden tukemiseen ja uusien tulokkaiden vastaanottamiseen osallistumiseen. Tämä vaatii kattavaa poliittista vuoropuhelua, jossa otetaan huomioon vastaanottavien alueiden ja asianomaisten pakolaisryhmien erityistilanne;

| 20. | toteaa, ettei tällainen lähestymistapa voi kohdistua pelkästään pakolaisiin vaan että sen täytyy välttämättä tähdätä myös kulloisenkin yhteisön ongelmien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen. Kansainvälisen yhteisön täytyy olla aikaisempaa valmiimpi auttamaan valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kantamaan vastuunsa ympäristöstä, jossa ajatuksen ”kotouttamisesta alkuperäalueella” on määrä konkretisoitua. Tähän liittyen tarvitaan myös taloudellista tukea esimerkiksi peruspalvelujen ylläpitämiseen ja paikallisen ja alueellisen talouskehityksen edistämiseen; |
| --- | --- |

20.

toteaa, ettei tällainen lähestymistapa voi kohdistua pelkästään pakolaisiin vaan että sen täytyy välttämättä tähdätä myös kulloisenkin yhteisön ongelmien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen. Kansainvälisen yhteisön täytyy olla aikaisempaa valmiimpi auttamaan valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kantamaan vastuunsa ympäristöstä, jossa ajatuksen ”kotouttamisesta alkuperäalueella” on määrä konkretisoitua. Tähän liittyen tarvitaan myös taloudellista tukea esimerkiksi peruspalvelujen ylläpitämiseen ja paikallisen ja alueellisen talouskehityksen edistämiseen;

Paikallisviranomaisten rooli

| 21. | toteaa, että pakolaisten sekä alkuperämaiden ja lähialueen yhteisöjen ongelmat konkretisoituvat kylissä, kaupungeissa ja alueilla, missä he asuvat, missä heidän on määrä käydä koulua, hankkia tarvitsemaansa hoitoa, tehdä tai etsiä työtä, olla kanssakäymisissä naapureiden kanssa yms. Suoran hätäavun jälkeen toimenpiteitä ja ratkaisuja odotetaan näin ollen nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisilta (7); |
| --- | --- |

21.

toteaa, että pakolaisten sekä alkuperämaiden ja lähialueen yhteisöjen ongelmat konkretisoituvat kylissä, kaupungeissa ja alueilla, missä he asuvat, missä heidän on määrä käydä koulua, hankkia tarvitsemaansa hoitoa, tehdä tai etsiä työtä, olla kanssakäymisissä naapureiden kanssa yms. Suoran hätäavun jälkeen toimenpiteitä ja ratkaisuja odotetaan näin ollen nimenomaan myös paikallis- ja alueviranomaisilta (7);

| 22. | toteaa, että alkuperämaiden ja lähialueen paikallis- ja alueviranomaisilla on kuitenkin tuntuvia vaikeuksia vastata odotuksiin. Usein niiden toimivaltuudet oli määritelty puutteellisesti jo ennen pakolaisten tuloa, niiden rahoitus oli niukkaa ja niillä oli pulaa koulutetusta henkilöstöstä. Keskittämiseen tähtäävässä poliittisessa järjestelmässä ne eivät lisäksi kykene toimimaan kyllin nopeasti, koska monet päätökset ja monet menot pitää ensin hyväksyä korkeammalla hallinnollisella tasolla; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että alkuperämaiden ja lähialueen paikallis- ja alueviranomaisilla on kuitenkin tuntuvia vaikeuksia vastata odotuksiin. Usein niiden toimivaltuudet oli määritelty puutteellisesti jo ennen pakolaisten tuloa, niiden rahoitus oli niukkaa ja niillä oli pulaa koulutetusta henkilöstöstä. Keskittämiseen tähtäävässä poliittisessa järjestelmässä ne eivät lisäksi kykene toimimaan kyllin nopeasti, koska monet päätökset ja monet menot pitää ensin hyväksyä korkeammalla hallinnollisella tasolla;

| 23. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten sekä UNHCR:n ja humanitaarisen alan kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä on vahvistettava, jotta voidaan työskennellä koordinoidusti. Toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta on tärkeää antaa tunnustusta ja tukea niille julkisille, yksityisille sekä kolmannen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan voittoa tavoittelemattomille tahoille, jotka vastaavat ensi kädessä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta ja heidän tarpeistaan alueilla. Näin taataan rakentava integrointiprosessi, jossa otetaan paremmin huomioon alueen tilanne ja ongelmat; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten sekä UNHCR:n ja humanitaarisen alan kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä on vahvistettava, jotta voidaan työskennellä koordinoidusti. Toissijaisuusperiaatteen näkökulmasta on tärkeää antaa tunnustusta ja tukea niille julkisille, yksityisille sekä kolmannen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan voittoa tavoittelemattomille tahoille, jotka vastaavat ensi kädessä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta ja heidän tarpeistaan alueilla. Näin taataan rakentava integrointiprosessi, jossa otetaan paremmin huomioon alueen tilanne ja ongelmat;

| 24. | suosittaa parannuksia monilla tasoilla, jotta alkuperämaiden ja lähialueen paikallis- ja alueviranomaiset pystyisivät tosiasiallisesti ottamaan vastuun peruspalvelujen pitämisestä asianmukaisina tai niiden saattamisesta asiaankuuluvalle tasolle sekä sosiaalisesti ja ekologisesti kestävän kehityksen pitkän tähtäimen näkökohdista kunnissaan ja alueillaan:






  — | institutionaaliset puitteet: paikallis- ja alueviranomaisten selkeästi määritellyt ja asiaankuuluvat toimivaltuudet, mikä käsittää vähemmän riippuvuutta keskushallinnosta, mm. mahdollisuuden tehdä yhteistyötä suoraan kansainvälisten järjestöjen, apua tarjoavien valtioiden tai alueiden/kuntien kanssa, sekä suurempi osallisuus kansainvälisen tuen valmistelussa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- | --- |

24.

suosittaa parannuksia monilla tasoilla, jotta alkuperämaiden ja lähialueen paikallis- ja alueviranomaiset pystyisivät tosiasiallisesti ottamaan vastuun peruspalvelujen pitämisestä asianmukaisina tai niiden saattamisesta asiaankuuluvalle tasolle sekä sosiaalisesti ja ekologisesti kestävän kehityksen pitkän tähtäimen näkökohdista kunnissaan ja alueillaan:

—

institutionaaliset puitteet: paikallis- ja alueviranomaisten selkeästi määritellyt ja asiaankuuluvat toimivaltuudet, mikä käsittää vähemmän riippuvuutta keskushallinnosta, mm. mahdollisuuden tehdä yhteistyötä suoraan kansainvälisten järjestöjen, apua tarjoavien valtioiden tai alueiden/kuntien kanssa, sekä suurempi osallisuus kansainvälisen tuen valmistelussa ja toteuttamisessa;

| — | tehtävien toteuttamiseen riittävät varat tulonsiirtojen, paikallisten tulojen ja/tai suoraan avunantajilta peräisin olevan rahoituksen kautta; |
| --- | --- |

—

tehtävien toteuttamiseen riittävät varat tulonsiirtojen, paikallisten tulojen ja/tai suoraan avunantajilta peräisin olevan rahoituksen kautta;

| — | poliittisen ja hallinnollisen tason valmiuksien vahvistaminen ammatillisen ja muun koulutuksen, kokemusperäisen oppimisen, keskinäisen vaihdannan ja työssä oppimisen tukemisen keinoin; |
| --- | --- |

—

poliittisen ja hallinnollisen tason valmiuksien vahvistaminen ammatillisen ja muun koulutuksen, kokemusperäisen oppimisen, keskinäisen vaihdannan ja työssä oppimisen tukemisen keinoin;

Välineet ja toiminnot

| 25. | toteaa, että tarvitaan jatkuvasti runsain mitoin taloudellisia, materiaalisia, teknisiä ja henkilöstöresursseja, jotta vastaanotosta alkuperäalueella tulee todellinen osa kattavampaa pakolaispolitiikkaa. Oikeus- ja sisäasiain neuvosto päättikin kokouksessaan 14. syyskuuta 2015 perustellusti korottaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden rahoitusosuutta UNHCR:lle, jotta se pystyisi ottamaan vastaan lukuisia syyrialaispakolaisia naapurimaiden leireille, ja kasvattaa tuntuvasti EU:n alueellista erityisrahastoa, nk. Madad-rahastoa, vastauksena Syyrian kriisiin (8). Rahastopääoman kasvattamista tarvitaan luultavasti vielä useiden vuosien ajan; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että tarvitaan jatkuvasti runsain mitoin taloudellisia, materiaalisia, teknisiä ja henkilöstöresursseja, jotta vastaanotosta alkuperäalueella tulee todellinen osa kattavampaa pakolaispolitiikkaa. Oikeus- ja sisäasiain neuvosto päättikin kokouksessaan 14. syyskuuta 2015 perustellusti korottaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden rahoitusosuutta UNHCR:lle, jotta se pystyisi ottamaan vastaan lukuisia syyrialaispakolaisia naapurimaiden leireille, ja kasvattaa tuntuvasti EU:n alueellista erityisrahastoa, nk. Madad-rahastoa, vastauksena Syyrian kriisiin (8). Rahastopääoman kasvattamista tarvitaan luultavasti vielä useiden vuosien ajan;

| 26. | pitää toivottavana, että tarjotaan Madad-rahaston kaltaisia välineitä, jotta voidaan puuttua myös monia Pohjois-Afrikan maita koetteleviin kriiseihin, sillä – mahdollisesti – näistäkin maista tulee suurin joukoin pakolaisia; |
| --- | --- |

26.

pitää toivottavana, että tarjotaan Madad-rahaston kaltaisia välineitä, jotta voidaan puuttua myös monia Pohjois-Afrikan maita koetteleviin kriiseihin, sillä – mahdollisesti – näistäkin maista tulee suurin joukoin pakolaisia;

| 27. | vetoaa siksi painokkaasti EU:n jäsenvaltioihin, että ne kantaisivat vastuunsa taloudellisen tuen alalla ja antaisivat pikaisesti käyttöön jo luvatut rahat sekä ryhtyisivät lisäponnisteluihin sen valtavan rahoitusvajeen umpeen kuromiseksi, joka erityisrahastoissa vallitsee EU:n lupaamien varojen ja jäsenvaltioiden maksujen välillä; |
| --- | --- |

27.

vetoaa siksi painokkaasti EU:n jäsenvaltioihin, että ne kantaisivat vastuunsa taloudellisen tuen alalla ja antaisivat pikaisesti käyttöön jo luvatut rahat sekä ryhtyisivät lisäponnisteluihin sen valtavan rahoitusvajeen umpeen kuromiseksi, joka erityisrahastoissa vallitsee EU:n lupaamien varojen ja jäsenvaltioiden maksujen välillä;

| 28. | suosittaa, että laadittaessa Madad-rahastolle ensisijaisia tavoitteita kiinnitetään riittävästi huomiota ”hallintotapaan” liittyviin kysymyksiin ja niiden muokkaamiseen paikallis- ja alueviranomaisten myötävaikutuksella ja näiden hyväksi toteutettaviksi hankkeiksi sekä tarvittavan ripeään toimintaan, jonka yhteydessä huolehditaan kuitenkin myös tarkkuudesta, suunnitelmallisuudesta, tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta; |
| --- | --- |

28.

suosittaa, että laadittaessa Madad-rahastolle ensisijaisia tavoitteita kiinnitetään riittävästi huomiota ”hallintotapaan” liittyviin kysymyksiin ja niiden muokkaamiseen paikallis- ja alueviranomaisten myötävaikutuksella ja näiden hyväksi toteutettaviksi hankkeiksi sekä tarvittavan ripeään toimintaan, jonka yhteydessä huolehditaan kuitenkin myös tarkkuudesta, suunnitelmallisuudesta, tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta;

| 29. | vaatii jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat rahoitusvälineet ja hallinnolliset menettelyt ja kehottaa ottamaan erityisesti terveys-, koulutus- ja sosiaalipalveluista vastaavat alue- ja paikallisviranomaiset mukaan tällaista huolenpitoa tarvitsevia ihmisiä varten tarkoitettujen resurssien jakamiseen, jotta voidaan yhdessä toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimia tilanteen ratkaisemiseksi kokonaisvaltaisella tavalla; |
| --- | --- |

29.

vaatii jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat rahoitusvälineet ja hallinnolliset menettelyt ja kehottaa ottamaan erityisesti terveys-, koulutus- ja sosiaalipalveluista vastaavat alue- ja paikallisviranomaiset mukaan tällaista huolenpitoa tarvitsevia ihmisiä varten tarkoitettujen resurssien jakamiseen, jotta voidaan yhdessä toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimia tilanteen ratkaisemiseksi kokonaisvaltaisella tavalla;

| 30. | suosittaa, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa kohdistetaan toimintaa nimenomaisesti ihmisiä kotimaistaan pakenemaan pakottavien konfliktien perussyihin, uskonnon perusteella harjoitettava vaino mukaan luettuna, ja niiden poistamiseen. Niihin lukeutuvat toimivien oikeusvaltiorakenteiden puuttuminen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen puute, uskonnolliset vainot ja ”hyvän hallinnon” puuttuminen julkisen vallan eri tasoilta epävakaissa valtioissa. Tällä tavoin EU voi auttaa vähentämään syitä, jotka pakottavat suuret ihmisjoukot lähtemään pakoon, sillä he ovat vakavassa vaarassa menettää henkensä ja toivonsa rauhasta; |
| --- | --- |

30.

suosittaa, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa kohdistetaan toimintaa nimenomaisesti ihmisiä kotimaistaan pakenemaan pakottavien konfliktien perussyihin, uskonnon perusteella harjoitettava vaino mukaan luettuna, ja niiden poistamiseen. Niihin lukeutuvat toimivien oikeusvaltiorakenteiden puuttuminen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen puute, uskonnolliset vainot ja ”hyvän hallinnon” puuttuminen julkisen vallan eri tasoilta epävakaissa valtioissa. Tällä tavoin EU voi auttaa vähentämään syitä, jotka pakottavat suuret ihmisjoukot lähtemään pakoon, sillä he ovat vakavassa vaarassa menettää henkensä ja toivonsa rauhasta;

| 31. | tunnustaa näin ollen, että on tärkeää perustaa pakolaisten alkuperäalueiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa virallisia, institutionaalisia ja tehokkaita viestintäkanavia, jotta voidaan yksilöidä eniten huomiota tarvitsevat tärkeimmät alueet ja tarkoituksenmukaisimmat toimet, kuten taloudellinen tai tekninen tuki, julkissektorin johtoportaan koulutus ja tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto; |
| --- | --- |

31.

tunnustaa näin ollen, että on tärkeää perustaa pakolaisten alkuperäalueiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa virallisia, institutionaalisia ja tehokkaita viestintäkanavia, jotta voidaan yksilöidä eniten huomiota tarvitsevat tärkeimmät alueet ja tarkoituksenmukaisimmat toimet, kuten taloudellinen tai tekninen tuki, julkissektorin johtoportaan koulutus ja tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto;

| 32. | katsoo, että ARLEMin edistämät aloitteet eli Välimeren alueen kaupunkien kestävän kehityksen toimintaohjelman periaatteet ja libyalaisten kunnanjohtajien valtuuskunnalle tehdyssä kumppanuuspyynnössä esitetyt keskeiset toimet ovat se linja, jota on noudatettava, jotta pakolaisia voidaan suojella tehokkaasti heidän alkuperäalueillaan; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että ARLEMin edistämät aloitteet eli Välimeren alueen kaupunkien kestävän kehityksen toimintaohjelman periaatteet ja libyalaisten kunnanjohtajien valtuuskunnalle tehdyssä kumppanuuspyynnössä esitetyt keskeiset toimet ovat se linja, jota on noudatettava, jotta pakolaisia voidaan suojella tehokkaasti heidän alkuperäalueillaan;

| 33. | suosittaa, että käytäessä toimintapoliittista vuoropuhelua ensimmäisen turvapaikan tarjoavien maiden valtiovallan kanssa on painotettava paikallis- ja alueviranomaisten roolia kiinnittäen samalla huomiota myös mainittujen tahojen tarvitsemiin perusedellytyksiin, jotta nämä kykenevät täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa. On pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia hajautettuun yhteistyöhön osallistuvien paikallisten ja alueellisten toimijoiden välillä, jotta voidaan edistää yhteisiä kansainvälisiä tukihankkeita ja -ohjelmia. Tämä koskee muun muassa Turkin valtion kanssa tehtyjen sopimusten soveltamista käytännössä paikallis- ja alueviranomaisten osalta Syyriaan rajoittuvilla alueilla sekä niissä Turkin kaupungeissa, missä oleskelee suuria pakolaisryhmiä. Turkin kuntaliitto on laatinut alustavia ehdotuksia asiasta; |
| --- | --- |

33.

suosittaa, että käytäessä toimintapoliittista vuoropuhelua ensimmäisen turvapaikan tarjoavien maiden valtiovallan kanssa on painotettava paikallis- ja alueviranomaisten roolia kiinnittäen samalla huomiota myös mainittujen tahojen tarvitsemiin perusedellytyksiin, jotta nämä kykenevät täyttämään tehtävänsä ja kantamaan vastuunsa. On pyrittävä saamaan aikaan yhteisvaikutuksia hajautettuun yhteistyöhön osallistuvien paikallisten ja alueellisten toimijoiden välillä, jotta voidaan edistää yhteisiä kansainvälisiä tukihankkeita ja -ohjelmia. Tämä koskee muun muassa Turkin valtion kanssa tehtyjen sopimusten soveltamista käytännössä paikallis- ja alueviranomaisten osalta Syyriaan rajoittuvilla alueilla sekä niissä Turkin kaupungeissa, missä oleskelee suuria pakolaisryhmiä. Turkin kuntaliitto on laatinut alustavia ehdotuksia asiasta;

| 34. | kehottaa edistämään paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia osallistua heti varhaisesta vaiheesta alkaen tarpeiden määrittämiseen, kuten on menetelty mm. vastauksena Syyrian kriisiin käynnistetyn alueellisen pakolaisia ja selviytymiskykyä koskevan suunnitelman 2015–2016 yhteydessä. Myös paikallisella tasolla tarvitaan koordinoitua toimintamallia avustustoimien suhteen, mikä edellyttää paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista avustusohjelman valmistelun kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

34.

kehottaa edistämään paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia osallistua heti varhaisesta vaiheesta alkaen tarpeiden määrittämiseen, kuten on menetelty mm. vastauksena Syyrian kriisiin käynnistetyn alueellisen pakolaisia ja selviytymiskykyä koskevan suunnitelman 2015–2016 yhteydessä. Myös paikallisella tasolla tarvitaan koordinoitua toimintamallia avustustoimien suhteen, mikä edellyttää paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista avustusohjelman valmistelun kaikkiin vaiheisiin;

| 35. | toteaa, että eurooppalaiset paikallis- ja alueviranomaiset ovat kehittäneet eräitä hyviä käytäntöjä ja keränneet kokemusta pakolaisten kotouttamisen alalla. Komitea kehottaakin neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa hyödyntämään eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten kokemusta, yhteistyövalmiutta ja verkostoja. Näitä ovat AK ja sen perustamat ARLEM ja CORLEAP sekä Platforma mutta myös kuntien valtakunnalliset yhteenliittymät, kuten Alankomaiden kuntaliitto (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Niillä on korvaamattoman arvokasta tietämystä ja kokemusta peruspalveluista, kotouttamisesta sekä paikallisesta ja alueellisesta talouskehityksestä, ei pelkästään Euroopassa, vaan myös ensimmäisen turvapaikan tarjoavissa maissa. Konkreettinen toimintamalli, jossa jaetaan parhaita käytäntöjä ja jossa palvelujen yhdennetty ja kohdennettu suunnittelu kytketään ympäristöönsä mm. skenaariosuunnittelun perusteella ja ottaen huomioon vaikutukset vastaanottavien yhteisöjen kehitysmahdollisuuksiin, on Jordaniassa ja Libanonissa osoittautunut UNCHR:n työtä erinomaisesti täydentäväksi; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että eurooppalaiset paikallis- ja alueviranomaiset ovat kehittäneet eräitä hyviä käytäntöjä ja keränneet kokemusta pakolaisten kotouttamisen alalla. Komitea kehottaakin neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa hyödyntämään eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten kokemusta, yhteistyövalmiutta ja verkostoja. Näitä ovat AK ja sen perustamat ARLEM ja CORLEAP sekä Platforma mutta myös kuntien valtakunnalliset yhteenliittymät, kuten Alankomaiden kuntaliitto (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Niillä on korvaamattoman arvokasta tietämystä ja kokemusta peruspalveluista, kotouttamisesta sekä paikallisesta ja alueellisesta talouskehityksestä, ei pelkästään Euroopassa, vaan myös ensimmäisen turvapaikan tarjoavissa maissa. Konkreettinen toimintamalli, jossa jaetaan parhaita käytäntöjä ja jossa palvelujen yhdennetty ja kohdennettu suunnittelu kytketään ympäristöönsä mm. skenaariosuunnittelun perusteella ja ottaen huomioon vaikutukset vastaanottavien yhteisöjen kehitysmahdollisuuksiin, on Jordaniassa ja Libanonissa osoittautunut UNCHR:n työtä erinomaisesti täydentäväksi;

| 36. | kehottaa työstämään käsillä olevassa lausunnossa esitettyjä ajatuksia edelleen yksissä tuumin muiden alan tärkeiden toimijoiden kanssa mm. Istanbulissa vuoden 2016 toukokuussa järjestettävässä maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa ja muuntamaan ne toimintapolitiikaksi ja ohjelmiksi. Komitea antaa tähän edelleen mielellään panoksensa. |
| --- | --- |

36.

kehottaa työstämään käsillä olevassa lausunnossa esitettyjä ajatuksia edelleen yksissä tuumin muiden alan tärkeiden toimijoiden kanssa mm. Istanbulissa vuoden 2016 toukokuussa järjestettävässä maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa ja muuntamaan ne toimintapolitiikaksi ja ohjelmiksi. Komitea antaa tähän edelleen mielellään panoksensa.

Bryssel 8. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Ks. mm. lausunto aiheesta ”Euroopan muuttoliikeagenda” (CIVEX-VI/006, annettu 3.–4. joulukuuta 2015 pidetyssä täysistunnossa) ja lausunto aiheesta ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (CIVEX-V-027, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2012 pidetyssä täysistunnossa).

1

(2)  Kaikki luvut on noudettu 17. joulukuuta 2015 osoitteesta http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php

2

(3)  Kuten todetaan jo aiheesta ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” annetussa lausunnossa (asiakokonaisuus CIVEX-V-027,18 päivänä heinäkuuta 2012).

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e487016.html (2015).

4

(5)  http://www.rwandanstories.org/genocide/refugee_crisis.html (no date).

5

(6)  http://www.resettlement.eu/page/somali-refugees-kenya-ethiopia

6

(7)  Ks. tässä yhteydessä esim. https://www.chathamhouse.org/sites/files/chathamhouse/field/field_document/Jordan%20workshop%20summary%20FINAL.pdf

7

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/fi/pdf

8

(9)  Alankomaiden kuntaliitto toteuttaa runsaan yhdeksän miljoonan euron suuruista ohjelmaa Alankomaiden valtion toimeksiannosta. Se on tarkoitettu mm. parantamaan Jordanian ja Libanonin paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia täyttää tehtävänsä syyrialaispakolaisten vastaanottamisessa ja puuttua vastaanottaviin yhteisöihin kohdistuviin vaikutuksiin.

9

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/37

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”

(2016/C 240/07)

| Esittelijä: | Neale RICHMOND (IE, EPP) Dún Laoghaire–Rathdownin kreivikunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa
  COM(2015) 497 final |

Esittelijä:

Neale RICHMOND (IE, EPP) Dún Laoghaire–Rathdownin kreivikunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa

COM(2015) 497 final

I   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on erityisen tyytyväinen komission 14. lokakuuta 2015 antamaan tiedonantoon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” ja toteaa, että kaupalla voi olla merkittävää potentiaalia kasvun, työllisyyden ja työpaikkojen luomisen sekä investointien edistämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

on erityisen tyytyväinen komission 14. lokakuuta 2015 antamaan tiedonantoon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” ja toteaa, että kaupalla voi olla merkittävää potentiaalia kasvun, työllisyyden ja työpaikkojen luomisen sekä investointien edistämiseksi EU:ssa.

| 2. | kannattaa komission aikomusta varmistaa, että globalisaation hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti ja että sen haittoja lievennetään. Komitea katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ajanmukaiset kauppasopimukset edellyttävät, että edetään tullitariffeja pidemmälle ja otetaan pk-yritykset entistä enemmän huomioon. Komitea on lisäksi komission kanssa samaa mieltä siitä, että kauppapolitiikka voi toimia vain, jos Eurooppa pitää edelleen painopisteenä sisämarkkinoiden toteuttamisen esteiden poistamista. |
| --- | --- |

2.

kannattaa komission aikomusta varmistaa, että globalisaation hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti ja että sen haittoja lievennetään. Komitea katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ajanmukaiset kauppasopimukset edellyttävät, että edetään tullitariffeja pidemmälle ja otetaan pk-yritykset entistä enemmän huomioon. Komitea on lisäksi komission kanssa samaa mieltä siitä, että kauppapolitiikka voi toimia vain, jos Eurooppa pitää edelleen painopisteenä sisämarkkinoiden toteuttamisen esteiden poistamista.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen, jonka mukaan jokaisesta merkittävästä aloitteesta kauppapolitiikan alalla tehdään kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi. Komitea muistuttaa jälkiarviointien tekemisen merkityksestä ja korostaa, että vaikutustenarvioinnit ja evaluaatiot, kaikkien sidosryhmien asianmukainen kuuleminen mukaan luettuna, ovat ratkaisevan tärkeitä järkevän, avoimen ja näyttöön perustuvan kauppapolitiikan muotoilun kannalta. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen, jonka mukaan jokaisesta merkittävästä aloitteesta kauppapolitiikan alalla tehdään kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi. Komitea muistuttaa jälkiarviointien tekemisen merkityksestä ja korostaa, että vaikutustenarvioinnit ja evaluaatiot, kaikkien sidosryhmien asianmukainen kuuleminen mukaan luettuna, ovat ratkaisevan tärkeitä järkevän, avoimen ja näyttöön perustuvan kauppapolitiikan muotoilun kannalta.

| 4. | kehottaa komissiota antamaan oikea-aikaisen arvion vapaakauppasopimusten mukaisten tai monenvälisistä järjestelyistä – esimerkiksi kysymys markkinatalousaseman antamisesta Kiinalle – johtuvien kaupan vapauttamiseen liittyvien toimenpiteiden vaikutuksesta EU:n talousarvioon ja EU:n rahoittamaan rakennepolitiikkaan (esimerkiksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin ja Euroopan globalisaatiorahastoon). |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota antamaan oikea-aikaisen arvion vapaakauppasopimusten mukaisten tai monenvälisistä järjestelyistä – esimerkiksi kysymys markkinatalousaseman antamisesta Kiinalle – johtuvien kaupan vapauttamiseen liittyvien toimenpiteiden vaikutuksesta EU:n talousarvioon ja EU:n rahoittamaan rakennepolitiikkaan (esimerkiksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin ja Euroopan globalisaatiorahastoon).

| 5. | korostaa, että Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) rahoitetut toimet ovat usein lyhytjänteisiä, ja kehottaa lisäämään koordinointia muiden EU:n politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, kanssa, jotta varmistetaan, etteivät nykyiset alueelliset erot EU:ssa kasva entisestään vaan pienevät. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) rahoitetut toimet ovat usein lyhytjänteisiä, ja kehottaa lisäämään koordinointia muiden EU:n politiikkojen, etenkin koheesiopolitiikan, kanssa, jotta varmistetaan, etteivät nykyiset alueelliset erot EU:ssa kasva entisestään vaan pienevät.

| 6. | panee merkille sääntelyn yhdenmukaistamisen taloudellisen merkityksen, sillä se vähentää niiden oikeusnormien määrää, joita sopimusosapuolina olevien kauppakumppanien on noudatettava. Komitea korostaa kuitenkin, että on varmistettava, että tällaisen EU:n kauppasopimusten yhdenmukaistamisen yhteydessä säilytetään kuluttajansuojan, ympäristönsuojelun ja työntekijöiden oikeuksien suojan taso tai parannetaan sitä. |
| --- | --- |

6.

panee merkille sääntelyn yhdenmukaistamisen taloudellisen merkityksen, sillä se vähentää niiden oikeusnormien määrää, joita sopimusosapuolina olevien kauppakumppanien on noudatettava. Komitea korostaa kuitenkin, että on varmistettava, että tällaisen EU:n kauppasopimusten yhdenmukaistamisen yhteydessä säilytetään kuluttajansuojan, ympäristönsuojelun ja työntekijöiden oikeuksien suojan taso tai parannetaan sitä.

| 7. | odottaa Euroopan komissiolta avoimuutta tulevia kansainvälisiä kauppasopimuksia koskevien komission kunnianhimoisten suunnitelmien suhteen. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota komission aikomukseen määritellä uudelleen EU:n suhteet kumppaneihinsa Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maissa sekä tiivistää edelleen kaupan alan yhteistyötä EU:n naapuruuspolitiikan yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

odottaa Euroopan komissiolta avoimuutta tulevia kansainvälisiä kauppasopimuksia koskevien komission kunnianhimoisten suunnitelmien suhteen. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota komission aikomukseen määritellä uudelleen EU:n suhteet kumppaneihinsa Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian maissa sekä tiivistää edelleen kaupan alan yhteistyötä EU:n naapuruuspolitiikan yhteydessä.

| 8. | korostaa pk-yritysten keskeistä roolia alueellisen ja paikallisen kehityksen ja näin ollen koko EU:n yhteenkuuluvuuden selkärankana ja muistuttaa, että kansainvälisten normien noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yleensä korkeammat pk-yrityksille kuin monikansallisille yrityksille. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että komissio antaa pk-yrityksille merkittävän aseman strategiassaan tuomalla esiin vaikeuksia, joita ne saattavat kohdata kaupan liberalisoinnin myötä, ja kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset johdonmukaisesti mukaan vuoropuheluun, jota on tarkoitus käydä komission ja jäsenvaltioiden kesken pk-yritysten erityistarpeista. |
| --- | --- |

8.

korostaa pk-yritysten keskeistä roolia alueellisen ja paikallisen kehityksen ja näin ollen koko EU:n yhteenkuuluvuuden selkärankana ja muistuttaa, että kansainvälisten normien noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yleensä korkeammat pk-yrityksille kuin monikansallisille yrityksille. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että komissio antaa pk-yrityksille merkittävän aseman strategiassaan tuomalla esiin vaikeuksia, joita ne saattavat kohdata kaupan liberalisoinnin myötä, ja kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset johdonmukaisesti mukaan vuoropuheluun, jota on tarkoitus käydä komission ja jäsenvaltioiden kesken pk-yritysten erityistarpeista.

| 9. | painottaa, että tehokkuuden, avoimuuden ja arvojen edustamat kolme perusperiaatetta saattavat toisinaan olla keskenään ristiriidassa. Komitea ymmärtää tiedonannossa esitetyn toteamuksen, että kauppapolitiikassa olisi otettava huomioon ja mahdollisesti myös edistettävä monia muita politiikan aloja, mutta kehottaa selventämään, miten tämä voitaisiin toteuttaa käytännössä. Komitea painottaa lisäksi, että taloudelliset edut eivät saa olla tärkeämpiä kuin julkisten palvelujen yhdenvertaisen saannin takaaminen. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että tehokkuuden, avoimuuden ja arvojen edustamat kolme perusperiaatetta saattavat toisinaan olla keskenään ristiriidassa. Komitea ymmärtää tiedonannossa esitetyn toteamuksen, että kauppapolitiikassa olisi otettava huomioon ja mahdollisesti myös edistettävä monia muita politiikan aloja, mutta kehottaa selventämään, miten tämä voitaisiin toteuttaa käytännössä. Komitea painottaa lisäksi, että taloudelliset edut eivät saa olla tärkeämpiä kuin julkisten palvelujen yhdenvertaisen saannin takaaminen.

| 10. | korostaa, että kansainvälistä investointituomioistuinta perustettaessa on varmistettava, että koko siirtymäkauden ajan aina siihen asti, että kansainvälinen investointituomioistuin on korvannut täysin kaikki EU:n kauppasopimuksissa mainitut investointeja koskevat riitojenratkaisumekanismit, taloudelliset intressit eivät saa syrjäyttää toimivaltaisten viranomaisten oikeutta tarjota julkisia palveluja asianmukaiseksi katsomanaan yhdistelmänä. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kansainvälistä investointituomioistuinta perustettaessa on varmistettava, että koko siirtymäkauden ajan aina siihen asti, että kansainvälinen investointituomioistuin on korvannut täysin kaikki EU:n kauppasopimuksissa mainitut investointeja koskevat riitojenratkaisumekanismit, taloudelliset intressit eivät saa syrjäyttää toimivaltaisten viranomaisten oikeutta tarjota julkisia palveluja asianmukaiseksi katsomanaan yhdistelmänä.

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 29. helmikuuta 2016 tekemään ilmoitukseen, jonka mukaan EU:n ja Kanadan välisen vapaakauppasopimuksen (kattava talous- ja kauppasopimus) sijoitusten suojaamista koskevassa luvussa otetaan huomioon EU:n ehdottaman uudistetun lähestymistavan osatekijät, jotka liittyvät avoimempaan järjestelmään sijoittajien ja valtion välisten riitojen ratkaisussa, ja sovitaan seuraavista seikoista:






  — | sitovampi sanamuoto sijoitusten suojaamista kaikilla hallinnon tasoilla koskevan sääntelyoikeuden kohdalla |
| --- | --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 29. helmikuuta 2016 tekemään ilmoitukseen, jonka mukaan EU:n ja Kanadan välisen vapaakauppasopimuksen (kattava talous- ja kauppasopimus) sijoitusten suojaamista koskevassa luvussa otetaan huomioon EU:n ehdottaman uudistetun lähestymistavan osatekijät, jotka liittyvät avoimempaan järjestelmään sijoittajien ja valtion välisten riitojen ratkaisussa, ja sovitaan seuraavista seikoista:

—

sitovampi sanamuoto sijoitusten suojaamista kaikilla hallinnon tasoilla koskevan sääntelyoikeuden kohdalla

| — | sellaisen pysyvän ja vakituisen, riitojen ratkaisusta vastaavan tuomioistuimen perustaminen, joka koostuu 15 jäsenestä, jotka sopimuspuolet nimittävät etukäteen |
| --- | --- |

—

sellaisen pysyvän ja vakituisen, riitojen ratkaisusta vastaavan tuomioistuimen perustaminen, joka koostuu 15 jäsenestä, jotka sopimuspuolet nimittävät etukäteen

| — | muutoksenhakutuomioistuimen perustaminen, jotta päätöksiä voidaan tarkastella niiden laillisuuden näkökulmasta ja jotta ne voidaan perua niiden ollessa virheellisiä |
| --- | --- |

—

muutoksenhakutuomioistuimen perustaminen, jotta päätöksiä voidaan tarkastella niiden laillisuuden näkökulmasta ja jotta ne voidaan perua niiden ollessa virheellisiä

| — | yksityiskohtaisemmat eettiset säännöt eturistiriitojen välttämiseksi |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaisemmat eettiset säännöt eturistiriitojen välttämiseksi

| — | EU:n ja Kanadan sitoumus työskennellä pysyvän ja monenvälisen sijoituksia käsittelevän tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen perustamiseksi. |
| --- | --- |

—

EU:n ja Kanadan sitoumus työskennellä pysyvän ja monenvälisen sijoituksia käsittelevän tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen perustamiseksi.

| 12. | suhtautuu myönteisesti julkisia palveluja koskevaan komission kantaan, jonka mukaan EU:n kauppasopimukset eivät saa myöskään tulevaisuudessa estää viranomaisia kaikilla tasoilla tarjoamasta, tukemasta tai sääntelemästä julkisia palveluja. Niihin ei tule sisältyä valtioihin kohdistuvia velvoitteita minkäänlaisten palvelujen yksityistämiseksi, eivätkä ne saa estää julkisten palvelujen valikoiman laajentamista. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti julkisia palveluja koskevaan komission kantaan, jonka mukaan EU:n kauppasopimukset eivät saa myöskään tulevaisuudessa estää viranomaisia kaikilla tasoilla tarjoamasta, tukemasta tai sääntelemästä julkisia palveluja. Niihin ei tule sisältyä valtioihin kohdistuvia velvoitteita minkäänlaisten palvelujen yksityistämiseksi, eivätkä ne saa estää julkisten palvelujen valikoiman laajentamista.

| 13. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on aina oltava mahdollisuus tehdä yleistä etua koskevien palvelujen tarjoamista koskevia päätöksiä riippumatta siitä, miten kyseiset palvelut tarjotaan ja rahoitetaan. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on aina oltava mahdollisuus tehdä yleistä etua koskevien palvelujen tarjoamista koskevia päätöksiä riippumatta siitä, miten kyseiset palvelut tarjotaan ja rahoitetaan.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

| 14. | suhtautuu myönteisesti kaupan alan ministerikokouksessa 27. marraskuuta 2015 hyväksyttyihin neuvoston päätelmiin, sillä ne edustavat erittäin tasapainoista lähestymistapaa, jossa muutetaan kauppapolitiikan painotusta mutta ei sen asiasisältöä EU:n ulkopolitiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti kaupan alan ministerikokouksessa 27. marraskuuta 2015 hyväksyttyihin neuvoston päätelmiin, sillä ne edustavat erittäin tasapainoista lähestymistapaa, jossa muutetaan kauppapolitiikan painotusta mutta ei sen asiasisältöä EU:n ulkopolitiikan mukaisesti.

| 15. | katsoo, että strategian alueellisella ulottuvuudella olisi varmistettava, että paikallis- ja alueyhteisöt koko EU:ssa hyötyvät asianmukaisesti kasvu- ja investointimahdollisuuksista, joita odotetaan syntyvän sellaisten vapaakauppasopimusten ja yleensä kauppasopimusten myötä, joita tiedonannossa kuvataan. Lisäksi tulisi selvittää, mitä vapaakauppasopimukset voivat merkitä julkisin varoin rahoitettuun toimintaan nähden paikallistasolla, jotta puolustetaan järjestäytymisvapautta ja kunnallista itsehallintoa. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että strategian alueellisella ulottuvuudella olisi varmistettava, että paikallis- ja alueyhteisöt koko EU:ssa hyötyvät asianmukaisesti kasvu- ja investointimahdollisuuksista, joita odotetaan syntyvän sellaisten vapaakauppasopimusten ja yleensä kauppasopimusten myötä, joita tiedonannossa kuvataan. Lisäksi tulisi selvittää, mitä vapaakauppasopimukset voivat merkitä julkisin varoin rahoitettuun toimintaan nähden paikallistasolla, jotta puolustetaan järjestäytymisvapautta ja kunnallista itsehallintoa.

| 16. | kehottaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 ja 106 artiklan sekä yleistä etua koskevista palveluista annetun pöytäkirjan (N:o 26) nojalla sulkemaan nykyiset ja tulevat yleistä etua koskevat palvelut sekä yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut (muun muassa vesihuolto, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, sosiaaliturvajärjestelmät ja koulutus, jätehuolto ja julkinen liikenne) neuvoteltavien kauppasopimusten soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 ja 106 artiklan sekä yleistä etua koskevista palveluista annetun pöytäkirjan (N:o 26) nojalla sulkemaan nykyiset ja tulevat yleistä etua koskevat palvelut sekä yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut (muun muassa vesihuolto, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, sosiaaliturvajärjestelmät ja koulutus, jätehuolto ja julkinen liikenne) neuvoteltavien kauppasopimusten soveltamisalan ulkopuolelle.

| 17. | toteaa, että on havaittu tarve laatia ja toteuttaa alue- ja paikallistasolla pk-yritysten kansainvälistymisohjelmia, joihin paikalliset ja alueelliset sidosryhmät osallistuvat. Tässä yhteydessä olisi myös kartoitettava tukieroja, jotta vähennetään eroavuuksia ja haittavaikutuksia, joita avoimempi kaupankäynti saattaa aiheuttaa tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että on havaittu tarve laatia ja toteuttaa alue- ja paikallistasolla pk-yritysten kansainvälistymisohjelmia, joihin paikalliset ja alueelliset sidosryhmät osallistuvat. Tässä yhteydessä olisi myös kartoitettava tukieroja, jotta vähennetään eroavuuksia ja haittavaikutuksia, joita avoimempi kaupankäynti saattaa aiheuttaa tietyillä alueilla.

| 18. | katsoo, että on tärkeää muistaa, että kauppa ja investoinnit eivät tarkoita vain markkinoiden avaamista, mikä puolestaan edistää kilpailua ja innovointia ja lisää näin Euroopan kilpailukykyä, joka puolestaan voi luoda työpaikkoja ja kasvua, vaan kyse on myös kaikkien alueiden kehityksestä, joka on välttämätöntä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sekä kansalaisten hyvinvoinnin vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että on tärkeää muistaa, että kauppa ja investoinnit eivät tarkoita vain markkinoiden avaamista, mikä puolestaan edistää kilpailua ja innovointia ja lisää näin Euroopan kilpailukykyä, joka puolestaan voi luoda työpaikkoja ja kasvua, vaan kyse on myös kaikkien alueiden kehityksestä, joka on välttämätöntä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sekä kansalaisten hyvinvoinnin vahvistamiseksi.

| 19. | on tyytyväinen, että uudessa strategiassa painotetaan EU:n arvoja ja että kauppasopimuksissa edistetään keskeisiä eurooppalaisia arvoja, kuten kestävää kehitystä ja ihmisoikeuksia, mutta katsoo, että ne tulisi tuoda konkreettisesti esiin. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen, että uudessa strategiassa painotetaan EU:n arvoja ja että kauppasopimuksissa edistetään keskeisiä eurooppalaisia arvoja, kuten kestävää kehitystä ja ihmisoikeuksia, mutta katsoo, että ne tulisi tuoda konkreettisesti esiin.

| 20. | toteaa, että sääntelyn lähentäminen vapaakauppasopimuksissa alakohtaisella tasolla saattaa poistaa tarpeetonta menettelyjen ja lupavaatimusten päällekkäisyyttä, mikä johtaa yhtäläisiin tuloksiin. Mahdollisten myöhempien oikeusriitojen välttämiseksi on kuitenkin tärkeää, että sopimusteksti muotoillaan täsmällisesti ja että laaditaan tyhjentävä ”positiivinen” luettelo palveluista, jotka ovat palvelukauppasopimusten kohteena. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että sääntelyn lähentäminen vapaakauppasopimuksissa alakohtaisella tasolla saattaa poistaa tarpeetonta menettelyjen ja lupavaatimusten päällekkäisyyttä, mikä johtaa yhtäläisiin tuloksiin. Mahdollisten myöhempien oikeusriitojen välttämiseksi on kuitenkin tärkeää, että sopimusteksti muotoillaan täsmällisesti ja että laaditaan tyhjentävä ”positiivinen” luettelo palveluista, jotka ovat palvelukauppasopimusten kohteena.

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonannossa painotetaan pk-yritysten käyttämätöntä potentiaalia ja tarvetta tarjota niille kohdennettua tukea alkaen oikeanlaisesta kauppapolitiikasta. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonannossa painotetaan pk-yritysten käyttämätöntä potentiaalia ja tarvetta tarjota niille kohdennettua tukea alkaen oikeanlaisesta kauppapolitiikasta.

| 22. | katsoo, että sääntelyn lähentäminen on erityisen tärkeää, sillä näin luodaan pk-yrityksille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja globaaleihin arvoketjuihin integroitumiseen. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että sääntelyn lähentäminen on erityisen tärkeää, sillä näin luodaan pk-yrityksille mahdollisuuksia kansainvälistymiseen ja globaaleihin arvoketjuihin integroitumiseen.

| 23. | katsoo, että kaikkien EU:n vapaakauppasopimusten tavoitteena tulisi olla tasapainoinen tulos arkaluonteisilla perinteisillä aloilla, esimerkkinä maatalous. Niissä pitäisi myös tunnustaa laadukkaat tuotteet ja niiden suojelu väärentämiseltä kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kaikkien EU:n vapaakauppasopimusten tavoitteena tulisi olla tasapainoinen tulos arkaluonteisilla perinteisillä aloilla, esimerkkinä maatalous. Niissä pitäisi myös tunnustaa laadukkaat tuotteet ja niiden suojelu väärentämiseltä kansainvälisellä tasolla.

| 24. | on samaa mieltä siitä, että EU:n kauppapolitiikasta käytävän keskustelun tehostaminen tarjoaa mahdollisuuden ottaa kaikki sidosryhmät entistä paremmin mukaan alan erilaisten aloitteiden valmisteluun, niistä käytäviin neuvotteluihin ja niiden toteutukseen. Tätä varten on kuitenkin taattava nykyistä laajempi avoimuus. |
| --- | --- |

24.

on samaa mieltä siitä, että EU:n kauppapolitiikasta käytävän keskustelun tehostaminen tarjoaa mahdollisuuden ottaa kaikki sidosryhmät entistä paremmin mukaan alan erilaisten aloitteiden valmisteluun, niistä käytäviin neuvotteluihin ja niiden toteutukseen. Tätä varten on kuitenkin taattava nykyistä laajempi avoimuus.

| 25. | kehottaa vahvistamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintotapaa kauppasopimusten ja useita sidosryhmiä kokoavien aloitteiden kautta sekä muilla tavoin. Painopisteinä ovat vapaa, reilu ja eettinen kaupankäynti, ympäristönsuojelu, työoikeudet, ihmisarvoiset työolot, ihmisoikeudet, terveyden- ja kuluttajansuojelu, eläinten hyvinvointi sekä kulttuurisen monimuotoisuuden suojelun varmistaminen ja kehityksen edistäminen kaupankäynnin, myös kauppaa tukevan kehitysyhteistyön ja kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, avulla. |
| --- | --- |

25.

kehottaa vahvistamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintotapaa kauppasopimusten ja useita sidosryhmiä kokoavien aloitteiden kautta sekä muilla tavoin. Painopisteinä ovat vapaa, reilu ja eettinen kaupankäynti, ympäristönsuojelu, työoikeudet, ihmisarvoiset työolot, ihmisoikeudet, terveyden- ja kuluttajansuojelu, eläinten hyvinvointi sekä kulttuurisen monimuotoisuuden suojelun varmistaminen ja kehityksen edistäminen kaupankäynnin, myös kauppaa tukevan kehitysyhteistyön ja kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, avulla.

| 26. | katsoo, että kauppasopimuksilla olisi varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet EU:n eri jäsenvaltioissa ja alueilla, myös EU:n syrjäisimmillä ja merentakaisilla alueilla, ja kaikilla asiaan kuuluvilla aloilla teollisuus, maatalous ja palvelut mukaan luettuina. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että neuvosto on korostanut tarvetta helpottaa ja parantaa eurooppalaisten yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten integroitumista globaaleihin arvoketjuihin. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kauppasopimuksilla olisi varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet EU:n eri jäsenvaltioissa ja alueilla, myös EU:n syrjäisimmillä ja merentakaisilla alueilla, ja kaikilla asiaan kuuluvilla aloilla teollisuus, maatalous ja palvelut mukaan luettuina. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että neuvosto on korostanut tarvetta helpottaa ja parantaa eurooppalaisten yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten integroitumista globaaleihin arvoketjuihin.

| 27. | on hyvillään Euroopan komission sitoutumisesta avoimuutta lisääviin toimiin ja toivoo, että tulossa on muitakin avoimuuden lisäämiseen tähtääviä konkreettisia toimenpiteitä, jollainen olisi esimerkiksi neuvottelukantoja koskeva avoimuusvelvoite, joka koskisi myös muita osapuolia. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa käsitellä perusluonteisempia ongelmia, jotka liittyvät kauppapolitiikan muotoilun avoimuuteen EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi miten kauppapolitiikan tavoitteet määritellään ennen neuvottelujen alkamista eli siinä vaiheessa, kun 28 jäsenvaltiota antavat neuvotteluvaltuudet. |
| --- | --- |

27.

on hyvillään Euroopan komission sitoutumisesta avoimuutta lisääviin toimiin ja toivoo, että tulossa on muitakin avoimuuden lisäämiseen tähtääviä konkreettisia toimenpiteitä, jollainen olisi esimerkiksi neuvottelukantoja koskeva avoimuusvelvoite, joka koskisi myös muita osapuolia. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa käsitellä perusluonteisempia ongelmia, jotka liittyvät kauppapolitiikan muotoilun avoimuuteen EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi miten kauppapolitiikan tavoitteet määritellään ennen neuvottelujen alkamista eli siinä vaiheessa, kun 28 jäsenvaltiota antavat neuvotteluvaltuudet.

| 28. | painottaa, että kauppakeskustelussa on käsiteltävä tasapainoisemmin EU:n kuluttajien oikeuksia sen lisäksi, että siinä otetaan huomioon yksityisyydensuoja, kuluttajansuoja ja kuluttajien oikeus saada tietoa tuotteista. On säilytettävä ja suojattava kuluttajasuojan keskeiset osat eli tiedotus, avoimuus ja valinnanmahdollisuus. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että kauppakeskustelussa on käsiteltävä tasapainoisemmin EU:n kuluttajien oikeuksia sen lisäksi, että siinä otetaan huomioon yksityisyydensuoja, kuluttajansuoja ja kuluttajien oikeus saada tietoa tuotteista. On säilytettävä ja suojattava kuluttajasuojan keskeiset osat eli tiedotus, avoimuus ja valinnanmahdollisuus.

| 29. | katsoo, että olisi keskityttävä yhtä lailla vientiä harjoittaviin ja vientiä harjoittamattomiin pk-yrityksiin, jotta varmistetaan, että avoimen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan hyödyt eivät rajoitu vain niihin pk-yrityksiin, jotka osallistuvat panoksellaan tietyn jäsenvaltion vientitalouteen. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että olisi keskityttävä yhtä lailla vientiä harjoittaviin ja vientiä harjoittamattomiin pk-yrityksiin, jotta varmistetaan, että avoimen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan hyödyt eivät rajoitu vain niihin pk-yrityksiin, jotka osallistuvat panoksellaan tietyn jäsenvaltion vientitalouteen.

| 30. | kehottaa EU:n neuvottelijoita pyrkimään siihen, että pienyrityksiä koskeva luku sisällytetään kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin. |
| --- | --- |

30.

kehottaa EU:n neuvottelijoita pyrkimään siihen, että pienyrityksiä koskeva luku sisällytetään kaikkiin tuleviin EU:n kauppasopimuksiin.

| 31. | katsoo, että sääntelyn kustannusten vähentäminen vauhdittaisi ja edistäisi pienten ja keskisuurten yritysten pääsyä uusille markkinoille, sillä vapaakauppasopimusten ulkopuolisten kumppanien väliset päällekkäiset järjestelmät estävät markkinoille pääsyä ja auttavat isoja ja asemansa vakiinnuttaneita yrityksiä monopolisoimaan markkinoita. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että sääntelyn kustannusten vähentäminen vauhdittaisi ja edistäisi pienten ja keskisuurten yritysten pääsyä uusille markkinoille, sillä vapaakauppasopimusten ulkopuolisten kumppanien väliset päällekkäiset järjestelmät estävät markkinoille pääsyä ja auttavat isoja ja asemansa vakiinnuttaneita yrityksiä monopolisoimaan markkinoita.

| 32. | kannattaa entistä avoimempaa kauppaa alhaisella tasolla olevien investointien vastavoimana, sillä se piristää globaalia taloutta aikana, jolloin velkataso on korkea. |
| --- | --- |

32.

kannattaa entistä avoimempaa kauppaa alhaisella tasolla olevien investointien vastavoimana, sillä se piristää globaalia taloutta aikana, jolloin velkataso on korkea.

| 33. | panee merkille, että tiedonannossa keskitytään vahvasti kahdenvälisiin vapaakauppasopimuksiin, mutta suosittaa kuitenkin, että EU toteuttaa jälleen kauppapolitiikkaansa entistä vahvemmin Maailman kauppajärjestön (WTO) monenvälisen neuvotteluohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että tiedonannossa keskitytään vahvasti kahdenvälisiin vapaakauppasopimuksiin, mutta suosittaa kuitenkin, että EU toteuttaa jälleen kauppapolitiikkaansa entistä vahvemmin Maailman kauppajärjestön (WTO) monenvälisen neuvotteluohjelman puitteissa.

| 34. | on huolissaan siitä, että kahdenvälisen kaupan painottaminen edistää taloudellisten ryhmittymien muodostumista sekä syrjintään ja sääntelyn purkamiseen johtavaa kilpailua niiden taloudellisesti heikompien maiden kustannuksella, joiden neuvotteluasema on heikko. |
| --- | --- |

34.

on huolissaan siitä, että kahdenvälisen kaupan painottaminen edistää taloudellisten ryhmittymien muodostumista sekä syrjintään ja sääntelyn purkamiseen johtavaa kilpailua niiden taloudellisesti heikompien maiden kustannuksella, joiden neuvotteluasema on heikko.

| 35. | toteaa, että yhä monimutkaisempi normien ja kauppasääntöjen verkko haittaa kaikkia, ja kehottaa komissiota huolehtimaan parhaillaan neuvoteltavien kahdenvälisten, useammankeskisten ja monenvälisten sopimusten synergioista ja yhdenmukaisuudesta. Myös uusien sopimusten tulisi perustua selkeyden, avoimuuden ja yksinkertaisuuden periaatteisiin. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että yhä monimutkaisempi normien ja kauppasääntöjen verkko haittaa kaikkia, ja kehottaa komissiota huolehtimaan parhaillaan neuvoteltavien kahdenvälisten, useammankeskisten ja monenvälisten sopimusten synergioista ja yhdenmukaisuudesta. Myös uusien sopimusten tulisi perustua selkeyden, avoimuuden ja yksinkertaisuuden periaatteisiin.

| 36. | kehottaa ottamaan EU:n kauppapolitiikassa erityisesti huomioon kaupan edistämisen aloilla, joilla EU on maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa, esimerkkinä ympäristöystävällinen teknologia. |
| --- | --- |

36.

kehottaa ottamaan EU:n kauppapolitiikassa erityisesti huomioon kaupan edistämisen aloilla, joilla EU on maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa, esimerkkinä ympäristöystävällinen teknologia.

| 37. | kehottaa tiedottamaan asianmukaisesti alueille ja paikallisille ja alueellisille kauppakamareille tai vastaaville edustuksellisille tai muille kerrannaisvaikutuksia varmistaville organisaatioille lisääntyneen kansainvälisen kaupan aiheuttamista haasteista ja mahdollisuuksista. Tämä on erityisen tärkeää pk-yrityksille, sillä niiltä puuttuu todennäköisemmin resursseja seurata itse maailmantalouden kehityskulkuja. |
| --- | --- |

37.

kehottaa tiedottamaan asianmukaisesti alueille ja paikallisille ja alueellisille kauppakamareille tai vastaaville edustuksellisille tai muille kerrannaisvaikutuksia varmistaville organisaatioille lisääntyneen kansainvälisen kaupan aiheuttamista haasteista ja mahdollisuuksista. Tämä on erityisen tärkeää pk-yrityksille, sillä niiltä puuttuu todennäköisemmin resursseja seurata itse maailmantalouden kehityskulkuja.

| 38. | katsoo, että kauppapolitiikkaa olisi mukautettava nykyistä paremmin niihin politiikkoihin, joilla pyritään auttamaan kehitysmaita unohtamatta kuitenkaan EU:n strategisen kehityksen ja jatkuvan kasvun merkitystä. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että kauppapolitiikkaa olisi mukautettava nykyistä paremmin niihin politiikkoihin, joilla pyritään auttamaan kehitysmaita unohtamatta kuitenkaan EU:n strategisen kehityksen ja jatkuvan kasvun merkitystä.

| 39. | korostaa, että työelämän normit, myös Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan keskeistä yleissopimusta, on yhtä lailla sisällytettävä kauppasopimusten kaikkiin lukuihin ja että näiden sopimusten on sisällettävä tarkistuslauseke, joka sallii osapuolen purkavan sopimuksen tai keskeyttävän sitoumukset, mikäli työelämän ja sosiaalisia normeja rikotaan. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että työelämän normit, myös Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan keskeistä yleissopimusta, on yhtä lailla sisällytettävä kauppasopimusten kaikkiin lukuihin ja että näiden sopimusten on sisällettävä tarkistuslauseke, joka sallii osapuolen purkavan sopimuksen tai keskeyttävän sitoumukset, mikäli työelämän ja sosiaalisia normeja rikotaan.

| 40. | korostaa, että investointisopimuksiin liittyen sitoumukset suojata oikeutettuja julkisia poliittisia toimia vapaakauppasopimuksista johtuvia haasteita vastaan ovat erittäin tärkeitä, sillä jäsenvaltioilla ei tulisi olla esteitä toteuttaa oikeutettuja julkisia poliittisia toimia esimerkiksi tupakankulutusta vastaan. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että investointisopimuksiin liittyen sitoumukset suojata oikeutettuja julkisia poliittisia toimia vapaakauppasopimuksista johtuvia haasteita vastaan ovat erittäin tärkeitä, sillä jäsenvaltioilla ei tulisi olla esteitä toteuttaa oikeutettuja julkisia poliittisia toimia esimerkiksi tupakankulutusta vastaan.

| 41. | korostaa, että keskustelut sijoittajan ja valtion välisestä riitojenratkaisusta ja investointituomioistuinjärjestelmästä ovat monimutkaisia. Komitea kehottaa viemään kauppasopimuksen noudattamista koskevat riita-asiat ratkaistaviksi vastaajan tai vastaajien kotipaikan yleisissä tuomioistuimissa näiden kielellä ja ko. maassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti; niissä on oltava oikeus hakea muutosta. Komitea katsoo, että valtioiden välisten riitojenratkaisumenettelyjen olisi perustuttava WTO:ssa nykyisin voimassa oleviin menettelyihin. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että keskustelut sijoittajan ja valtion välisestä riitojenratkaisusta ja investointituomioistuinjärjestelmästä ovat monimutkaisia. Komitea kehottaa viemään kauppasopimuksen noudattamista koskevat riita-asiat ratkaistaviksi vastaajan tai vastaajien kotipaikan yleisissä tuomioistuimissa näiden kielellä ja ko. maassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti; niissä on oltava oikeus hakea muutosta. Komitea katsoo, että valtioiden välisten riitojenratkaisumenettelyjen olisi perustuttava WTO:ssa nykyisin voimassa oleviin menettelyihin.

| 42. | kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan investointituomioistuinjärjestelmän perustamiseen asti, ettei sijoittajan ja valtion välisiä riitojenratkaisumekanismeja sovelleta suosituimmuuskohtelulausekkeiden perusteella rajattomasti kulloisenkin kauppasopimuksen soveltamisalan ulkopuolella. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan investointituomioistuinjärjestelmän perustamiseen asti, ettei sijoittajan ja valtion välisiä riitojenratkaisumekanismeja sovelleta suosituimmuuskohtelulausekkeiden perusteella rajattomasti kulloisenkin kauppasopimuksen soveltamisalan ulkopuolella.

| 43. | katsoo, että jopa sen jälkeen kun kauppasopimuksista on sovittu ja ne on ratifioitu, niissä on oltava jonkinlainen mekanismi (eräänlainen valvova sääntelyelin), joka mahdollistaa tekniset mukautukset. Lisäksi kauppasopimuksissa on oltava tarkistuslauseke sopimuksen mahdollista uutta tarkistusta varten sekä sääntö, jonka perusteella liberalisointitoimia koskevat päätökset voidaan koska tahansa peruuttaa – myös siinä tapauksessa, että päätöksen on tehnyt paikallis- tai alueyhteisö toimivaltaansa kuuluvalla alalla. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että jopa sen jälkeen kun kauppasopimuksista on sovittu ja ne on ratifioitu, niissä on oltava jonkinlainen mekanismi (eräänlainen valvova sääntelyelin), joka mahdollistaa tekniset mukautukset. Lisäksi kauppasopimuksissa on oltava tarkistuslauseke sopimuksen mahdollista uutta tarkistusta varten sekä sääntö, jonka perusteella liberalisointitoimia koskevat päätökset voidaan koska tahansa peruuttaa – myös siinä tapauksessa, että päätöksen on tehnyt paikallis- tai alueyhteisö toimivaltaansa kuuluvalla alalla.

| 44. | toteaa, että on myös tärkeää, että EU:n ja kauppakumppani(e)n edustajat kyseisessä elimessä ovat hyvin perillä asioista ja että intressien tasapuolinen edustus on varmistettu. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että on myös tärkeää, että EU:n ja kauppakumppani(e)n edustajat kyseisessä elimessä ovat hyvin perillä asioista ja että intressien tasapuolinen edustus on varmistettu.

| 45. | painottaa, että on tärkeää pyrkiä yksinkertaistamaan kauppaa niiden kaikkien muiden maiden kanssa, joiden kanssa EU:lla ei ole vapaakauppasopimusta. |
| --- | --- |

45.

painottaa, että on tärkeää pyrkiä yksinkertaistamaan kauppaa niiden kaikkien muiden maiden kanssa, joiden kanssa EU:lla ei ole vapaakauppasopimusta.

| 46. | on samaa mieltä siitä, että kehittyneiden maiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden järjestelmään maksamien suhteellisten maksuosuuksien tasapainottaminen on keskeinen edellytys, jotta jatkossa voidaan päästä eteenpäin. |
| --- | --- |

46.

on samaa mieltä siitä, että kehittyneiden maiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden järjestelmään maksamien suhteellisten maksuosuuksien tasapainottaminen on keskeinen edellytys, jotta jatkossa voidaan päästä eteenpäin.

| 47. | painottaa, että yksikään EU:n kauppasopimus ei saa johtaa kuluttajansuojan, ympäristönsuojelun tai sosiaalisen ja työntekijöiden suojelun supistamiseen EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden nykyisistä normeista. Tätä tasoa on myös voitava kehittää edelleen. Komitea suosittaa, että näitä periaatteita vahvistetaan ja että lisäksi selvennetään, että tämä koskee myös tuoteturvallisuuteen sekä terveyden- ja eläintensuojeluun ja tietosuojaan liittyviä kysymyksiä. Komitea odottaa, että Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden parlamenttien ja hallitusten toimintavara säilytetään ja että näin myös varmistetaan asianomaiset kansalaisten demokraattiset vaikutusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

47.

painottaa, että yksikään EU:n kauppasopimus ei saa johtaa kuluttajansuojan, ympäristönsuojelun tai sosiaalisen ja työntekijöiden suojelun supistamiseen EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden nykyisistä normeista. Tätä tasoa on myös voitava kehittää edelleen. Komitea suosittaa, että näitä periaatteita vahvistetaan ja että lisäksi selvennetään, että tämä koskee myös tuoteturvallisuuteen sekä terveyden- ja eläintensuojeluun ja tietosuojaan liittyviä kysymyksiä. Komitea odottaa, että Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden parlamenttien ja hallitusten toimintavara säilytetään ja että näin myös varmistetaan asianomaiset kansalaisten demokraattiset vaikutusmahdollisuudet.

| 48. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä kuluttajien tukemiseksi tavaroiden ja palvelujen rajatylittävän, kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan yhteydessä esimerkiksi sellaisten verkossa toimivien tukipalvelujen muodossa, jotka tarjoavat tietoa tai neuvoja riitojen yhteydessä. |
| --- | --- |

48.

kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä kuluttajien tukemiseksi tavaroiden ja palvelujen rajatylittävän, kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan yhteydessä esimerkiksi sellaisten verkossa toimivien tukipalvelujen muodossa, jotka tarjoavat tietoa tai neuvoja riitojen yhteydessä.

| 49. | kannattaa korruption vastaisten säännösten sisällyttämistä kauppasopimuksiin toimenpiteenä, jonka avulla varmistetaan, että kaikki yritykset ja kuluttajat voivat tavoitella sopimuksesta saatavia hyötyjä, mikä vähentää alueellisia jakolinjoja. |
| --- | --- |

49.

kannattaa korruption vastaisten säännösten sisällyttämistä kauppasopimuksiin toimenpiteenä, jonka avulla varmistetaan, että kaikki yritykset ja kuluttajat voivat tavoitella sopimuksesta saatavia hyötyjä, mikä vähentää alueellisia jakolinjoja.

| 50. | katsoo, että alueiden komitealla on keskeinen rooli pyrittäessä varmistamaan, että kauppasopimusten hyödyt tuntuvat paikallis- ja aluetasolla, sekä tutkittaessa sopimuksia, joiden hyödyt eivät ole vielä ilmenneet paikallistasolla. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että alueiden komitealla on keskeinen rooli pyrittäessä varmistamaan, että kauppasopimusten hyödyt tuntuvat paikallis- ja aluetasolla, sekä tutkittaessa sopimuksia, joiden hyödyt eivät ole vielä ilmenneet paikallistasolla.

| 51. | korostaa, että EU:n on otettava julkiset hankinnat mukaan kansainvälisiin kauppasopimuksiin ja samalla tarjottava tukea neuvotteluihin. Näin reagoitaisiin EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avoimuuden ja tärkeiden kauppakumppanien rajoittavien käytäntöjen yhteensopimattomuuteen. |
| --- | --- |

51.

korostaa, että EU:n on otettava julkiset hankinnat mukaan kansainvälisiin kauppasopimuksiin ja samalla tarjottava tukea neuvotteluihin. Näin reagoitaisiin EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avoimuuden ja tärkeiden kauppakumppanien rajoittavien käytäntöjen yhteensopimattomuuteen.

| 52. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen kansainvälisestä julkisia hankintoja koskevasta säädöksestä (1) ja painottaa, että tämä väline voi edistää korruption torjumista kolmansissa maissa. Komitea kehottaa lisäksi käyttämään välinettä tasapainoisesti sen ehkäisemiseksi, että sitä käytetään EU:n julkisten hankintojen markkinoiden suojelemiseksi tai sulkemiseksi. |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen kansainvälisestä julkisia hankintoja koskevasta säädöksestä (1) ja painottaa, että tämä väline voi edistää korruption torjumista kolmansissa maissa. Komitea kehottaa lisäksi käyttämään välinettä tasapainoisesti sen ehkäisemiseksi, että sitä käytetään EU:n julkisten hankintojen markkinoiden suojelemiseksi tai sulkemiseksi.

| 53. | korostaa EU:n pk-yritysten erityistarpeita ja vaikeuksia, joita ne saattavat kohdata osallistuessaan kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, ettei välinettä sovelleta EU:n pk-yritysten tekemiin tarjouksiin, ja siihen, että sen soveltaminen rajoittuu tietyn kynnysarvon ylittäviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

53.

korostaa EU:n pk-yritysten erityistarpeita ja vaikeuksia, joita ne saattavat kohdata osallistuessaan kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, ettei välinettä sovelleta EU:n pk-yritysten tekemiin tarjouksiin, ja siihen, että sen soveltaminen rajoittuu tietyn kynnysarvon ylittäviin sopimuksiin.

Bryssel 8. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 34 final.

1

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Sisämarkkinoiden päivitys

(2016/C 240/08)

| Esittelijä: | Alessandro PASTACCI (IT/PES), Mantovan maakuntahallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto – Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille
  COM(2015) 550 final |

Esittelijä:

Alessandro PASTACCI (IT/PES), Mantovan maakuntahallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto – Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille

COM(2015) 550 final

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa, että sisämarkkinat, jotka ovat tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääoman vapaan liikkuvuuden perusta Euroopan unionissa (EU), ovat EU:n suurin taloudellinen saavutus ja ovat osaltaan lisänneet vaurautta ja työllisyyttä. Jotta ne toimisivat vielä paremmin, tarvitaan taloudellisia ja rakenteellisia lisäuudistuksia, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategiassa kasvulle ja työllisyydelle asetetut tavoitteet sekä EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetetut tavoitteet, jotka koskevat kestävää kehitystä, erittäin kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Komitea korostaa lisäksi, että sisämarkkinat, Schengenin sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely (1) kytkeytyvät erottamattomasti toisiinsa. Komitea katsookin, että sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen ja täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että sisämarkkinat, jotka ovat tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääoman vapaan liikkuvuuden perusta Euroopan unionissa (EU), ovat EU:n suurin taloudellinen saavutus ja ovat osaltaan lisänneet vaurautta ja työllisyyttä. Jotta ne toimisivat vielä paremmin, tarvitaan taloudellisia ja rakenteellisia lisäuudistuksia, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategiassa kasvulle ja työllisyydelle asetetut tavoitteet sekä EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetetut tavoitteet, jotka koskevat kestävää kehitystä, erittäin kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Komitea korostaa lisäksi, että sisämarkkinat, Schengenin sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely (1) kytkeytyvät erottamattomasti toisiinsa. Komitea katsookin, että sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen ja täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

| 2. | on samaa mieltä siitä, että ollakseen entistä tehokkaampi ajantasaistetun sisämarkkinastrategian on oltava kolmijakoinen, jotta 1) luodaan mahdollisuuksia kuluttajille, ammatinharjoittajille ja yrityksille, 2) edistetään ja helpotetaan EU:n nykyaikaistamista ja innovointia ja 3) varmistetaan käytännön toteutus kuluttajien ja yritysten arkielämän helpottamiseksi. Tässä kolmijakoisessa ja yhdennetyssä strategiassa tulisi pyrkiä vastaamaan haasteisiin, joita synnyttävät nopean globalisaation ja teknologisten muutosten yhteisvaikutukset sekä koulutusjärjestelmien mukautus, joka on vain asteittaista. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä siitä, että ollakseen entistä tehokkaampi ajantasaistetun sisämarkkinastrategian on oltava kolmijakoinen, jotta 1) luodaan mahdollisuuksia kuluttajille, ammatinharjoittajille ja yrityksille, 2) edistetään ja helpotetaan EU:n nykyaikaistamista ja innovointia ja 3) varmistetaan käytännön toteutus kuluttajien ja yritysten arkielämän helpottamiseksi. Tässä kolmijakoisessa ja yhdennetyssä strategiassa tulisi pyrkiä vastaamaan haasteisiin, joita synnyttävät nopean globalisaation ja teknologisten muutosten yhteisvaikutukset sekä koulutusjärjestelmien mukautus, joka on vain asteittaista.

| 3. | kannattaa Euroopan parlamentin kehotusta, jonka mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon olisi sisällytettävä sisämarkkinapilari (2) ja siinä olisi oltava mekanismi, jolla sisämarkkinoiden yhdentymistä seurataan ja arvioidaan säännöllisesti, ja katsoo, että tähän mekanismiin olisi sisällytettävä määrälliset ja laadulliset indikaattorit, vertaileva analyysi, vertaisarviointi sekä hyvien käytäntöjen vaihto. |
| --- | --- |

3.

kannattaa Euroopan parlamentin kehotusta, jonka mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon olisi sisällytettävä sisämarkkinapilari (2) ja siinä olisi oltava mekanismi, jolla sisämarkkinoiden yhdentymistä seurataan ja arvioidaan säännöllisesti, ja katsoo, että tähän mekanismiin olisi sisällytettävä määrälliset ja laadulliset indikaattorit, vertaileva analyysi, vertaisarviointi sekä hyvien käytäntöjen vaihto.

| 4. | katsoo, että sisämarkkinastrategian sekä investointeja, kilpailukykyä ja rahoituksen saatavuutta, energian sisämarkkinoita, digitaalisia sisämarkkinoita ja työvoiman liikkuvuutta koskevien EU:n aloitteiden on tarkoitus täydentää toinen toisiaan. Komitea pitää siksi valitettavana, että komission tiedonantoon ei ole liitetty lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistamista koskevaa ehdotusta, jonka on tarkoitus olla yksi tämän komission tärkeimmistä hankkeista sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi ja työntekijöiden oikeuksien vahvistamiseksi sekä työehtosopimusneuvottelujen varmistamiseksi työmarkkinasuhteiden puitteina. Tämän asiaintilan ei tulisi johtaa katkokseen sisämarkkinoiden syventämistä koskevan etenemissuunnitelman ja työvoiman liikkuvuuden edellytysten parantamista varten tarvittavien aloitteiden välillä, ja sitä olisi käsiteltävä lainsäädäntömenettelyssä, joka koskee Euroopan komission 8. maaliskuuta esittämää ehdotusta lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin 96/71 muuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että sisämarkkinastrategian sekä investointeja, kilpailukykyä ja rahoituksen saatavuutta, energian sisämarkkinoita, digitaalisia sisämarkkinoita ja työvoiman liikkuvuutta koskevien EU:n aloitteiden on tarkoitus täydentää toinen toisiaan. Komitea pitää siksi valitettavana, että komission tiedonantoon ei ole liitetty lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistamista koskevaa ehdotusta, jonka on tarkoitus olla yksi tämän komission tärkeimmistä hankkeista sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi ja työntekijöiden oikeuksien vahvistamiseksi sekä työehtosopimusneuvottelujen varmistamiseksi työmarkkinasuhteiden puitteina. Tämän asiaintilan ei tulisi johtaa katkokseen sisämarkkinoiden syventämistä koskevan etenemissuunnitelman ja työvoiman liikkuvuuden edellytysten parantamista varten tarvittavien aloitteiden välillä, ja sitä olisi käsiteltävä lainsäädäntömenettelyssä, joka koskee Euroopan komission 8. maaliskuuta esittämää ehdotusta lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin 96/71 muuttamiseksi.

| 5. | korostaa, että sisämarkkinoissa on kyse monialaisesta politiikasta, jolla on vaikutusta alakohtaisiin EU:n politiikkoihin. AK olisi siksi toivonut, että komission laatimassa sisämarkkinoita koskevassa tiedonannossa olisi määritelty selkeämmin erityisesti kauppa- ja kilpailupolitiikkaan kohdistuvat vaikutukset. Kauppapolitiikan osalta olisi ollut perusteltua odottaa komission ilmoittavan ennen Kiinalle vuoden 2016 loppuun mennessä myönnettävää markkinatalousasemaa, että tällaisen päätöksen taloudellisista, sosiaalisista ja alueellisista vaikutuksista ja sisämarkkinoille aiheutuvista vaikutuksista tehdään arviointi. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että sisämarkkinoissa on kyse monialaisesta politiikasta, jolla on vaikutusta alakohtaisiin EU:n politiikkoihin. AK olisi siksi toivonut, että komission laatimassa sisämarkkinoita koskevassa tiedonannossa olisi määritelty selkeämmin erityisesti kauppa- ja kilpailupolitiikkaan kohdistuvat vaikutukset. Kauppapolitiikan osalta olisi ollut perusteltua odottaa komission ilmoittavan ennen Kiinalle vuoden 2016 loppuun mennessä myönnettävää markkinatalousasemaa, että tällaisen päätöksen taloudellisista, sosiaalisista ja alueellisista vaikutuksista ja sisämarkkinoille aiheutuvista vaikutuksista tehdään arviointi.

| 6. | kehottaa toteuttamaan digitaaliset sisämarkkinat, joiden avulla voidaan kuroa umpeen alueiden välinen digitaalinen kuilu ja helpottaa edelleen tietojen saantia, parantaa tehokkuutta ja ottaa käyttöön parempia liiketoiminta- ja hallintomalleja. Komitea korostaa, että sähköinen kaupankäynti ja sähköiset hankinnat tuottavat konkreettisia hyötyjä kuluttajille ja että sähköinen hallinto edistää verkon vaatimustenmukaisuutta ja työpaikkojen saantia ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä kansalaisille että yrityksille, mikä puolestaan lisää talouskasvua. |
| --- | --- |

6.

kehottaa toteuttamaan digitaaliset sisämarkkinat, joiden avulla voidaan kuroa umpeen alueiden välinen digitaalinen kuilu ja helpottaa edelleen tietojen saantia, parantaa tehokkuutta ja ottaa käyttöön parempia liiketoiminta- ja hallintomalleja. Komitea korostaa, että sähköinen kaupankäynti ja sähköiset hankinnat tuottavat konkreettisia hyötyjä kuluttajille ja että sähköinen hallinto edistää verkon vaatimustenmukaisuutta ja työpaikkojen saantia ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä kansalaisille että yrityksille, mikä puolestaan lisää talouskasvua.

| 7. | kiinnittää huomiota Euroopan alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) erityiseen rooliin sisämarkkinoiden rajat ylittävinä toimijoina sekä muiden rajat ylittävien rakenteiden, kuten eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) ja eurooppaosuuskunnan, rooliin. Ne ovat sisämarkkinoiden koekenttiä ja voivat auttaa kartoittamaan sisämarkkinoiden esteitä sen ansiosta, että ne kykenevät yksilöimään ja käsittelemään paikallistasolla julkisten hankintojen, rajat ylittävien sopimusten, henkilöstön kaksinkertaisen verotuksen, sovellettavan lainsäädännön, kuluttajansuojan ja rajat ylittävien palvelujen kaltaisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota Euroopan alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) erityiseen rooliin sisämarkkinoiden rajat ylittävinä toimijoina sekä muiden rajat ylittävien rakenteiden, kuten eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) ja eurooppaosuuskunnan, rooliin. Ne ovat sisämarkkinoiden koekenttiä ja voivat auttaa kartoittamaan sisämarkkinoiden esteitä sen ansiosta, että ne kykenevät yksilöimään ja käsittelemään paikallistasolla julkisten hankintojen, rajat ylittävien sopimusten, henkilöstön kaksinkertaisen verotuksen, sovellettavan lainsäädännön, kuluttajansuojan ja rajat ylittävien palvelujen kaltaisia kysymyksiä.

| 8. | pahoittelee käsiteollisuutta koskevien suorien viittausten ja alaa edistävien erityistoimien puutetta, sillä yli 16 miljoonalla käsiteollisuusyrityksellä on tärkeä rooli työpaikkojen luomisessa ja talouskehityksessä. |
| --- | --- |

8.

pahoittelee käsiteollisuutta koskevien suorien viittausten ja alaa edistävien erityistoimien puutetta, sillä yli 16 miljoonalla käsiteollisuusyrityksellä on tärkeä rooli työpaikkojen luomisessa ja talouskehityksessä.

| 9. | toistaa, että EU:n politiikkojen vaikutusten määrittämiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on pantava täytäntöön alueellisten vaikutusten arviointeja päätöksentekoprosessinsa sekä alakohtaisten politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon peruskäytänteenä (3). |
| --- | --- |

9.

toistaa, että EU:n politiikkojen vaikutusten määrittämiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on pantava täytäntöön alueellisten vaikutusten arviointeja päätöksentekoprosessinsa sekä alakohtaisten politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon peruskäytänteenä (3).

Vuorovaikutustalouden kehittäminen

| 10. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoittamaan aloitteeseen yhteistyö- ja jakamistaloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta, mukaan lukien suuntaviivat siitä, miten EU:n lainsäädäntö soveltuu tälle uudelle alalle, ja komission tavoitteeseen tukea tämän alan tarjoamia kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollisuuksia ja sen aikomukseen arvioida, missä määrin palveludirektiiviä, sähköisestä kaupankäynnistä annettua direktiiviä ja kuluttajansuojaa koskevaa EU:n säännöstöä voidaan soveltaa yhteistyö- ja jakamistalouteen ja onko sääntelyä parannettava työntekijöiden sosiaaliturvan ja työhön liittyvien oikeuksien, terveys- ja turvallisuusmääräysten, verotuksen ja toimilupien alalla. Komitea toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että kaikki mahdolliset tiukat sääntelyhankkeet olisi toteutettava toimialakohtaisen lähestymistavan mukaisesti, ja sääntelypuitteita määritettäessä kriteerinä olisi otettava huomioon jakamistalouden aloitteen mittakaava. |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti komission ilmoittamaan aloitteeseen yhteistyö- ja jakamistaloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta, mukaan lukien suuntaviivat siitä, miten EU:n lainsäädäntö soveltuu tälle uudelle alalle, ja komission tavoitteeseen tukea tämän alan tarjoamia kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollisuuksia ja sen aikomukseen arvioida, missä määrin palveludirektiiviä, sähköisestä kaupankäynnistä annettua direktiiviä ja kuluttajansuojaa koskevaa EU:n säännöstöä voidaan soveltaa yhteistyö- ja jakamistalouteen ja onko sääntelyä parannettava työntekijöiden sosiaaliturvan ja työhön liittyvien oikeuksien, terveys- ja turvallisuusmääräysten, verotuksen ja toimilupien alalla. Komitea toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että kaikki mahdolliset tiukat sääntelyhankkeet olisi toteutettava toimialakohtaisen lähestymistavan mukaisesti, ja sääntelypuitteita määritettäessä kriteerinä olisi otettava huomioon jakamistalouden aloitteen mittakaava.

| 11. | huomauttaa, että ennakoivia kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointeja ja alueellisten vaikutusten arviointeja voitaisiin toteuttaa ja kehittää tiiviissä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa menetelmäprotokollien määrittelemiseksi. Komitea toteaa, että arvioinnit olisi suunniteltava siten, ettei tarpeettomasti rasiteta uusien toimien edistämistä ja kehittämistä ja ettei olemassa olevien yritysten, niiden koosta riippumatta, päivittäiselle toiminnalle aiheudu ylimääräistä taakkaa. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että ennakoivia kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointeja ja alueellisten vaikutusten arviointeja voitaisiin toteuttaa ja kehittää tiiviissä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa menetelmäprotokollien määrittelemiseksi. Komitea toteaa, että arvioinnit olisi suunniteltava siten, ettei tarpeettomasti rasiteta uusien toimien edistämistä ja kehittämistä ja ettei olemassa olevien yritysten, niiden koosta riippumatta, päivittäiselle toiminnalle aiheudu ylimääräistä taakkaa.

Keinot pk-yritysten ja aloittelevien yritysten kasvun tukemiseksi

| 12. | kannattaa komission aikomusta esittää aloitteita, joilla pyritään vähentämään alv-rekisteröitymisestä ja raportointivelvoitteista aloitteleville yrityksille ja pk-yrityksille aiheutuvaa raskasta taakkaa erityisesti rajat ylittävässä toiminnassa. Komitea toteaa, että Euroopan yrittäjyysaluetta (EYA) käsitelleessä AK:n huhtikuussa 2014 toteuttamassa kuulemisessa pk- ja mikroyrityksiä koskevien alv-raportointivelvoitteiden yksinkertaistamisen katsottiin myös antavan aihetta lisätoimiin. Tällä on erityistä merkitystä vähittäiskaupan, hotellien ja ravintoloiden kannalta, joiden kohdalla pienten toimijoiden valmiutta rajat ylittävään toimintaan estetään liian raskaalla byrokratialla, mikä on haitaksi eri kuluttajaryhmille. |
| --- | --- |

12.

kannattaa komission aikomusta esittää aloitteita, joilla pyritään vähentämään alv-rekisteröitymisestä ja raportointivelvoitteista aloitteleville yrityksille ja pk-yrityksille aiheutuvaa raskasta taakkaa erityisesti rajat ylittävässä toiminnassa. Komitea toteaa, että Euroopan yrittäjyysaluetta (EYA) käsitelleessä AK:n huhtikuussa 2014 toteuttamassa kuulemisessa pk- ja mikroyrityksiä koskevien alv-raportointivelvoitteiden yksinkertaistamisen katsottiin myös antavan aihetta lisätoimiin. Tällä on erityistä merkitystä vähittäiskaupan, hotellien ja ravintoloiden kannalta, joiden kohdalla pienten toimijoiden valmiutta rajat ylittävään toimintaan estetään liian raskaalla byrokratialla, mikä on haitaksi eri kuluttajaryhmille.

| 13. | katsoo, että pk-yritysten tukikertoimella on ollut ratkaisevan tärkeä merkitys helpotettaessa pk-yritysten rahoituksen saamista ja toivoo, että toimenpiteen voimassaoloa jatketaan tulevina vuosina. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että pk-yritysten tukikertoimella on ollut ratkaisevan tärkeä merkitys helpotettaessa pk-yritysten rahoituksen saamista ja toivoo, että toimenpiteen voimassaoloa jatketaan tulevina vuosina.

| 14. | pitää myönteisenä komission aikomusta esittää säädösehdotus yritysten maksukyvyttömyydestä, jotta varmistetaan, että yrittäjät saavat uuden mahdollisuuden. Tämän lähestymistavan avulla todennäköisesti edistetään yrittäjyyttä ja innovointia EU:ssa, sillä toimiessaan ympäristössä, jossa epäonnistumista ei leimata, yrittäjät ovat taipuvaisempia käynnistämään innovatiivisempia hankkeita. Komitea toteaa, että maksukyvyttömyyttä koskevassa lainsäädäntökehyksessä on kuitenkin huolehdittava siitä, että kannustetaan vain vastuulliseen riskinottoon, sekä taattava oikeusvarmuus ja oikeudenmukaisuus luotonantajien kannalta. |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä komission aikomusta esittää säädösehdotus yritysten maksukyvyttömyydestä, jotta varmistetaan, että yrittäjät saavat uuden mahdollisuuden. Tämän lähestymistavan avulla todennäköisesti edistetään yrittäjyyttä ja innovointia EU:ssa, sillä toimiessaan ympäristössä, jossa epäonnistumista ei leimata, yrittäjät ovat taipuvaisempia käynnistämään innovatiivisempia hankkeita. Komitea toteaa, että maksukyvyttömyyttä koskevassa lainsäädäntökehyksessä on kuitenkin huolehdittava siitä, että kannustetaan vain vastuulliseen riskinottoon, sekä taattava oikeusvarmuus ja oikeudenmukaisuus luotonantajien kannalta.

| 15. | kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti, että jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat valtiotasoa alempana olevat viranomaistahot panevat tehokkaasti täytäntöön toimenpiteet kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumista koskevan direktiivin 2011/7/EU saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi komission tulisi käynnistää pikaisesti rikkomismenettelyt siinä tapauksessa, ettei direktiiviä sovelleta asianmukaisesti, sillä pk-yrityksillä ei useinkaan ole mahdollisuutta varmistaa oikeuksiaan hallitsevaa yritystä tai julkista viranomaista vastaan. |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti, että jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat valtiotasoa alempana olevat viranomaistahot panevat tehokkaasti täytäntöön toimenpiteet kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumista koskevan direktiivin 2011/7/EU saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi komission tulisi käynnistää pikaisesti rikkomismenettelyt siinä tapauksessa, ettei direktiiviä sovelleta asianmukaisesti, sillä pk-yrityksillä ei useinkaan ole mahdollisuutta varmistaa oikeuksiaan hallitsevaa yritystä tai julkista viranomaista vastaan.

| 16. | kehottaa komissiota soveltamaan ”pienet ensin” -periaatetta, mikä tarkoittaa, että lainsäädäntöä laaditaan vain tarvittaessa ja pienimmät yritykset mielessä pitäen. Komitea pyytää komissiota seuraamaan ns. yhden kerran periaatteen tehokasta soveltamista ja käyttöönottoa jäsenvaltioissa, jotta voidaan vähentää pk-yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa tarpeetonta hallintotaakkaa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota soveltamaan ”pienet ensin” -periaatetta, mikä tarkoittaa, että lainsäädäntöä laaditaan vain tarvittaessa ja pienimmät yritykset mielessä pitäen. Komitea pyytää komissiota seuraamaan ns. yhden kerran periaatteen tehokasta soveltamista ja käyttöönottoa jäsenvaltioissa, jotta voidaan vähentää pk-yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa tarpeetonta hallintotaakkaa.

| 17. | kehottaa komissiota helpottamaan suoraa osallistumista liiketoimintariskeihin ja riskipääoman innovatiivisten hankintakeinojen, kuten joukkorahoituksen, saatavuutta. |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota helpottamaan suoraa osallistumista liiketoimintariskeihin ja riskipääoman innovatiivisten hankintakeinojen, kuten joukkorahoituksen, saatavuutta.

| 18. | kehottaa komissiota tarjoamaan pk-yrityksille parempaa tietoa helpommin, edustavien pk-yritysorganisaatioiden kautta. |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota tarjoamaan pk-yrityksille parempaa tietoa helpommin, edustavien pk-yritysorganisaatioiden kautta.

Asiantuntijapalveluiden vapauttaminen

| 19. | korostaa, että on tärkeää jatkaa palvelumarkkinoiden avaamista EU:ssa, kun otetaan huomioon rajat ylittävän palvelukaupan suhteellinen vähäisyys, palveluiden kasvava merkitys bkt-osuutena mitaten, työllisyys EU:n alueilla ja kaupungeissa sekä suuntaus, jossa palvelut sisällytetään yhä enemmän teollisuuden tarjontavalikoimaan. Komitea antaa arvoa komission pyrkimyksille avata palvelumarkkinat palveludirektiivin parametrien puitteissa ja tähdentää, että palvelumarkkinoiden avaamista jatkettaessa olisi huolehdittava nykyisten oikeus- ja laatunormien säilymisestä. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on tärkeää jatkaa palvelumarkkinoiden avaamista EU:ssa, kun otetaan huomioon rajat ylittävän palvelukaupan suhteellinen vähäisyys, palveluiden kasvava merkitys bkt-osuutena mitaten, työllisyys EU:n alueilla ja kaupungeissa sekä suuntaus, jossa palvelut sisällytetään yhä enemmän teollisuuden tarjontavalikoimaan. Komitea antaa arvoa komission pyrkimyksille avata palvelumarkkinat palveludirektiivin parametrien puitteissa ja tähdentää, että palvelumarkkinoiden avaamista jatkettaessa olisi huolehdittava nykyisten oikeus- ja laatunormien säilymisestä.

| 20. | on samaa mieltä siitä, että on tarpeen arvioida yhtäältä sääntelyn puutteita ja toisaalta päällekkäisen tai ristiriitaisen sääntelyn ongelmaa sisämarkkinoiden tietyillä aloilla ja puuttua niihin sekä poistaa vapaata liikkuvuutta edelleen haittaavat esteet, jotka estävät eurooppalaisia yrityksiä ja kuluttajia hyödyntämästä sisämarkkinoiden koko potentiaalia. |
| --- | --- |

20.

on samaa mieltä siitä, että on tarpeen arvioida yhtäältä sääntelyn puutteita ja toisaalta päällekkäisen tai ristiriitaisen sääntelyn ongelmaa sisämarkkinoiden tietyillä aloilla ja puuttua niihin sekä poistaa vapaata liikkuvuutta edelleen haittaavat esteet, jotka estävät eurooppalaisia yrityksiä ja kuluttajia hyödyntämästä sisämarkkinoiden koko potentiaalia.

| 21. | suosittelee, että ”jäsenvaltioille tarkoitetut analyyttiset puitteet, joita käytetään tarkasteltaessa nykyistä ammatillista sääntelyä ja ehdotettaessa uutta”, käsittävät perusteet tietyn alan luokittelemiseksi ”prioriteettisektoriksi”. Tiedonannossa ei anneta selitystä sille, miksi tietyt palvelut tulisi asettaa etusijalle (4). |
| --- | --- |

21.

suosittelee, että ”jäsenvaltioille tarkoitetut analyyttiset puitteet, joita käytetään tarkasteltaessa nykyistä ammatillista sääntelyä ja ehdotettaessa uutta”, käsittävät perusteet tietyn alan luokittelemiseksi ”prioriteettisektoriksi”. Tiedonannossa ei anneta selitystä sille, miksi tietyt palvelut tulisi asettaa etusijalle (4).

Schengenin sopimus

| 22. | katsoo, että Euroopan parlamentin äskettäin sisämarkkinoiden ja kuluttajansuojan valiokunnassa esittelemän tutkimuksen mukaisesti Schengenin sopimuksen soveltamisen pysyvällä keskeyttämisellä olisi huomattavia kielteisiä vaikutuksia seitsemään talouden osa-alueeseen: bruttokansantuotteeseen, kauppaan, suoriin ulkomaisiin investointeihin, työllisyyteen, liikkuvuuteen, kulutukseen ja pk-yrityksiin. Sisämarkkinoiden ja viime vuosien keskeisten saavutusten suojaamisen kannalta on näin ollen erittäin tärkeää säilyttää kyseiset normit (5). |
| --- | --- |

22.

katsoo, että Euroopan parlamentin äskettäin sisämarkkinoiden ja kuluttajansuojan valiokunnassa esittelemän tutkimuksen mukaisesti Schengenin sopimuksen soveltamisen pysyvällä keskeyttämisellä olisi huomattavia kielteisiä vaikutuksia seitsemään talouden osa-alueeseen: bruttokansantuotteeseen, kauppaan, suoriin ulkomaisiin investointeihin, työllisyyteen, liikkuvuuteen, kulutukseen ja pk-yrityksiin. Sisämarkkinoiden ja viime vuosien keskeisten saavutusten suojaamisen kannalta on näin ollen erittäin tärkeää säilyttää kyseiset normit (5).

Tavaroiden sisämarkkinoiden vahvistaminen

| 23. | kannattaa komission antamaa sitoumusta nykyaikaistaa standardointijärjestelmää yhteistyössä standardointijärjestöjen kanssa, sillä standardit ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi markkinoiden yhdentymisen tukemisessa sen ansiosta, että ne vaikuttavat teollisuuden kustannuksiin, yhteentoimivuuteen, markkinoille pääsyyn ja vientiin. Kaikissa standardien uudistuksissa on otettava huomioon pienten ja keskisuurten tuottajien tarpeet. |
| --- | --- |

23.

kannattaa komission antamaa sitoumusta nykyaikaistaa standardointijärjestelmää yhteistyössä standardointijärjestöjen kanssa, sillä standardit ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi markkinoiden yhdentymisen tukemisessa sen ansiosta, että ne vaikuttavat teollisuuden kustannuksiin, yhteentoimivuuteen, markkinoille pääsyyn ja vientiin. Kaikissa standardien uudistuksissa on otettava huomioon pienten ja keskisuurten tuottajien tarpeet.

| 24. | suhtautuu myönteisesti komission 16. maaliskuuta 2016 esittämään tiedonantoon terästeollisuuden haasteista, vaikka AK olisi odottanut, että kesäkuussa 2013 annetun kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista terästeollisuutta koskevan toimintasuunnitelman seurantaa olisi käsitelty jo komission tiedonannossa sisämarkkinoista, sillä terästeollisuuden ongelmat liittyvät moniin sisämarkkinastrategiassa käsiteltyihin asioihin. AK kiinnittää huomiota siihen, että se antaa terästeollisuuden haasteista erillisen lausunnon, joka perustuu erityisesti 16. joulukuuta 2015 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan kestävän eurooppalaisen perusmetallialan kehittämisestä (6). |
| --- | --- |

24.

suhtautuu myönteisesti komission 16. maaliskuuta 2016 esittämään tiedonantoon terästeollisuuden haasteista, vaikka AK olisi odottanut, että kesäkuussa 2013 annetun kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista terästeollisuutta koskevan toimintasuunnitelman seurantaa olisi käsitelty jo komission tiedonannossa sisämarkkinoista, sillä terästeollisuuden ongelmat liittyvät moniin sisämarkkinastrategiassa käsiteltyihin asioihin. AK kiinnittää huomiota siihen, että se antaa terästeollisuuden haasteista erillisen lausunnon, joka perustuu erityisesti 16. joulukuuta 2015 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan kestävän eurooppalaisen perusmetallialan kehittämisestä (6).

| 25. | toistaa äskettäin antamassaan lausunnossa (1) komissiolle jo osoittamansa kehotuksen esittää lainsäädäntöehdotus muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi EU:ssa, mikä auttaisi vahvistamaan sisämarkkinoita parantamalla tuotteiden tunnistettavuutta ja takaamalla laadun. |
| --- | --- |

25.

toistaa äskettäin antamassaan lausunnossa (1) komissiolle jo osoittamansa kehotuksen esittää lainsäädäntöehdotus muiden kuin maataloustuotteiden maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi EU:ssa, mikä auttaisi vahvistamaan sisämarkkinoita parantamalla tuotteiden tunnistettavuutta ja takaamalla laadun.

| 26. | toteaa, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate on olennaisen tärkeä niiden tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu EU:n normien piiriin, mutta että sen soveltaminen on epätasaista ja sitä on parannettava, jotta voidaan luoda nykyistä ennustettavampi sääntelykehys tuotteiden vapaata liikkuvuutta varten. Komitea toivoo kuitenkin, että kyseisten tuotteiden osalta varmistetaan samalla, että kuluttajille tarjotaan asianmukaista tietoa, että laatutuotteille annetaan ansaittua tunnustusta ja että tuotteiden alkuperä merkitään. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate on olennaisen tärkeä niiden tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu EU:n normien piiriin, mutta että sen soveltaminen on epätasaista ja sitä on parannettava, jotta voidaan luoda nykyistä ennustettavampi sääntelykehys tuotteiden vapaata liikkuvuutta varten. Komitea toivoo kuitenkin, että kyseisten tuotteiden osalta varmistetaan samalla, että kuluttajille tarjotaan asianmukaista tietoa, että laatutuotteille annetaan ansaittua tunnustusta ja että tuotteiden alkuperä merkitään.

| 27. | korostaa tukevansa toimenpiteitä laittomien ja vaatimusten vastaisten tuotteiden pitämiseksi pois EU:n markkinoilta, sillä tällainen kauppa, joka vääristää kilpailua ja asettaa kuluttajat riskeille alttiiksi, on lisääntynyt. Väärennöstoiminnan tiukempi valvonta antaisi käytännön sisällön tavoitteelle luoda ”mahdollisuuksia kuluttajille, ammattihenkilöille ja yrityksille”, erityisesti pk-yrityksille. |
| --- | --- |

27.

korostaa tukevansa toimenpiteitä laittomien ja vaatimusten vastaisten tuotteiden pitämiseksi pois EU:n markkinoilta, sillä tällainen kauppa, joka vääristää kilpailua ja asettaa kuluttajat riskeille alttiiksi, on lisääntynyt. Väärennöstoiminnan tiukempi valvonta antaisi käytännön sisällön tavoitteelle luoda ”mahdollisuuksia kuluttajille, ammattihenkilöille ja yrityksille”, erityisesti pk-yrityksille.

Julkiset hankinnat

| 28. | suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyyn yleiseen lähestymistapaan suhteessa julkisiin hankintoihin. Komitea kannattaa erityisesti verkostoitumista ensimmäisen oikeusasteen muutoksenhakuelinten välillä, jäsenvaltioille annettavaa teknistä apua ja seurantavälineiden parantamista, sillä näin myös autettaisiin paikallis- ja alueviranomaisia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanossa. Komitea viittaa tässä yhteydessä julkisten hankintojen alan osaamiskeskusten mahdolliseen rooliin avun, neuvonnan ja tiedon lähteinä. |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyyn yleiseen lähestymistapaan suhteessa julkisiin hankintoihin. Komitea kannattaa erityisesti verkostoitumista ensimmäisen oikeusasteen muutoksenhakuelinten välillä, jäsenvaltioille annettavaa teknistä apua ja seurantavälineiden parantamista, sillä näin myös autettaisiin paikallis- ja alueviranomaisia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanossa. Komitea viittaa tässä yhteydessä julkisten hankintojen alan osaamiskeskusten mahdolliseen rooliin avun, neuvonnan ja tiedon lähteinä.

| 29. | on niin ikään yhtä mieltä periaatteesta perustaa vapaaehtoinen ennakkoarviointimekanismi laajamittaisia infrastruktuurihankkeita varten, mutta kummastelee, miksi komissio on asettanut niin korkean kynnysarvon, 700 miljoonaa euroa. Komitea ehdottaakin, että kynnysarvoa alennetaan merkittävästi, eritoten kun otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava”. |
| --- | --- |

29.

on niin ikään yhtä mieltä periaatteesta perustaa vapaaehtoinen ennakkoarviointimekanismi laajamittaisia infrastruktuurihankkeita varten, mutta kummastelee, miksi komissio on asettanut niin korkean kynnysarvon, 700 miljoonaa euroa. Komitea ehdottaakin, että kynnysarvoa alennetaan merkittävästi, eritoten kun otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2015 ”Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava”.

| 30. | kehottaa kuitenkin suunnittelemaan komission avoimuustarkoituksessa kaavaileman rekisterin ja tietojen analysointivälineet siten, etteivät ne aiheuta hankintaviranomaisille lisärasitteita. Euroopan komissiolla on jo huomattava määrä tietoa, sillä kaikista tietyn rajan ylittävistä hankinnoista on järjestettävä EU:n laajuinen hankintamenettely, joten pidemmälle menevät EU:n laajuiset tieto- ja tilastovelvoitteet ovat tarpeettomia. |
| --- | --- |

30.

kehottaa kuitenkin suunnittelemaan komission avoimuustarkoituksessa kaavaileman rekisterin ja tietojen analysointivälineet siten, etteivät ne aiheuta hankintaviranomaisille lisärasitteita. Euroopan komissiolla on jo huomattava määrä tietoa, sillä kaikista tietyn rajan ylittävistä hankinnoista on järjestettävä EU:n laajuinen hankintamenettely, joten pidemmälle menevät EU:n laajuiset tieto- ja tilastovelvoitteet ovat tarpeettomia.

Palvelut ja palveludirektiivi

| 31. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin arvioida jatkuvasti palveludirektiivin täytäntöönpanoa EU-maissa ja toteuttaa erilaisia arviointitoimia (”vertaisarviointeja”) rajat ylittävän palvelukaupan jäljellä olevien esteiden poistamiseksi EU:ssa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei komission tulisi sulkea pois näiden toimien tuloksia ilmoittamalla, ettei palveludirektiivin tarkistaminen tai muuttaminen ole suunnitelmissa. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin arvioida jatkuvasti palveludirektiivin täytäntöönpanoa EU-maissa ja toteuttaa erilaisia arviointitoimia (”vertaisarviointeja”) rajat ylittävän palvelukaupan jäljellä olevien esteiden poistamiseksi EU:ssa. Komitea katsoo kuitenkin, ettei komission tulisi sulkea pois näiden toimien tuloksia ilmoittamalla, ettei palveludirektiivin tarkistaminen tai muuttaminen ole suunnitelmissa.

| 32. | muistuttaa, että keskitetyt asiointipisteet ovat palveludirektiivin keskeinen osa. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jää kuitenkin monia palveluiden tarjoamiseen läheisesti liittyviä näkökohtia (kuten työntekijöiden lähettäminen, verokysymykset, sosiaaliturvasäännökset ja ammattipätevyys). Nämä näkökohdat tulisi kuitenkin sisällyttää keskitettyjen asiointipisteiden tietopalveluun, mikä antaisi palvelupisteille todellista lisäarvoa. Lisäksi olisi tärkeä tarjota tietoa kansallisen kielen lisäksi vähintään myös englanniksi. |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että keskitetyt asiointipisteet ovat palveludirektiivin keskeinen osa. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jää kuitenkin monia palveluiden tarjoamiseen läheisesti liittyviä näkökohtia (kuten työntekijöiden lähettäminen, verokysymykset, sosiaaliturvasäännökset ja ammattipätevyys). Nämä näkökohdat tulisi kuitenkin sisällyttää keskitettyjen asiointipisteiden tietopalveluun, mikä antaisi palvelupisteille todellista lisäarvoa. Lisäksi olisi tärkeä tarjota tietoa kansallisen kielen lisäksi vähintään myös englanniksi.

| 33. | katsoo, että palvelupassialoite olisi rajattava koskemaan palveluja, joita säännellään sisämarkkinoilla tarjottavista palveluista annetulla direktiivillä 2006/123/EY, toisin sanoen ettei sitä sovelleta julkisten palvelujen tarjoajiin, mikäli nämä eivät harjoita liiketoimintaa, tai palveluihin, joilla ei ole rajat ylittäviä vaikutuksia ja joita säännellään jäsenvaltio-, alue- tai paikallistasolla. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että palvelupassialoite olisi rajattava koskemaan palveluja, joita säännellään sisämarkkinoilla tarjottavista palveluista annetulla direktiivillä 2006/123/EY, toisin sanoen ettei sitä sovelleta julkisten palvelujen tarjoajiin, mikäli nämä eivät harjoita liiketoimintaa, tai palveluihin, joilla ei ole rajat ylittäviä vaikutuksia ja joita säännellään jäsenvaltio-, alue- tai paikallistasolla.

| 34. | on tyytyväinen komission aloitteeseen estää kuluttajien ja yritysten syrjintä rajat ylittävässä kaupassa ja etenkin verkkokaupassa. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että tietyille palvelunsaajille voidaan myöntää tiettyjä etuja, etenkin hintaetuja, jotka eivät ole merkityksellisiä sisämarkkinoiden kannalta, jos tämä perustuu oikeutettuihin ja objektiivisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen komission aloitteeseen estää kuluttajien ja yritysten syrjintä rajat ylittävässä kaupassa ja etenkin verkkokaupassa. Komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että tietyille palvelunsaajille voidaan myöntää tiettyjä etuja, etenkin hintaetuja, jotka eivät ole merkityksellisiä sisämarkkinoiden kannalta, jos tämä perustuu oikeutettuihin ja objektiivisiin kriteereihin.

Yhteisötalous ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut

| 35. | pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa esitetä minkäänlaisia yhteisötaloutta koskevia ehdotuksia, vaikka sillä on keskeinen rooli EU:n sosiaalisessa ja taloudellisessa kehityksessä ja vaikka se käsittää kaksi miljoonaa yritystä – mm. yhdistyksiä, osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä – ja luo 11 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa kymmentä prosenttia Euroopan yrityskentän kaikista yrityksistä ja kuutta prosenttia työssäkäyvästä väestöstä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että se on kehottanut ”Euroopan komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen, joka sisältää yhteiset määritelmät, joita sovelletaan erilaisiin yhteisötalouden eurooppalaisiin muotoihin, kuten osuuskuntiin, säätiöihin, keskinäisiin yhtiöihin ja yhdistyksiin, jotta yhteisötalouden yritysten toiminnalla on varma oikeudellinen perusta ja jotta ne voivat näin hyötyä sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden eduista” (2). |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa esitetä minkäänlaisia yhteisötaloutta koskevia ehdotuksia, vaikka sillä on keskeinen rooli EU:n sosiaalisessa ja taloudellisessa kehityksessä ja vaikka se käsittää kaksi miljoonaa yritystä – mm. yhdistyksiä, osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä – ja luo 11 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa kymmentä prosenttia Euroopan yrityskentän kaikista yrityksistä ja kuutta prosenttia työssäkäyvästä väestöstä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että se on kehottanut ”Euroopan komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen, joka sisältää yhteiset määritelmät, joita sovelletaan erilaisiin yhteisötalouden eurooppalaisiin muotoihin, kuten osuuskuntiin, säätiöihin, keskinäisiin yhtiöihin ja yhdistyksiin, jotta yhteisötalouden yritysten toiminnalla on varma oikeudellinen perusta ja jotta ne voivat näin hyötyä sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden eduista” (2).

| 36. | katsoo, että yhteisötaloutta on tuettava laatimalla yleinen oikeudellinen EU-tason kehys ja kehittämällä erityisiä rahoitusohjelmia. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että yhteisötaloutta on tuettava laatimalla yleinen oikeudellinen EU-tason kehys ja kehittämällä erityisiä rahoitusohjelmia.

| 37. | pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa esitetä minkäänlaisia ehdotuksia yleistä taloudellista etua koskevista palveluista, esimerkiksi liittyen laatuvaatimuksiin erityisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, vaikka EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla tarjoaisi siihen oikeusperustan. Komitea on huolissaan siitä, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta komission huomio rajoittuu yksinomaan valtiontukikysymyksiin, vaikka kyseisillä palveluilla on keskeinen rooli sisämarkkinoilla. Komitea painottaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjonnassa on ratkaisevan tärkeää, että julkisen palvelun velvoitteet perustuvat selkeisiin suuntaviivoihin ja tehokkaaseen valvontaan ja että tavoitteena on korkealaatuisten ja kustannustehokkaiden palveluiden tuottaminen. Komitea pyytää näin ollen, että Euroopan komissio tehostaa EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välisen toimivallan jaon mukaisesti toimiaan, joilla tähdätään yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden edistämiseen EU:ssa, jotta EU:n kansalaisten elämänlaatua voitaisiin parantaa kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

37.

pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa esitetä minkäänlaisia ehdotuksia yleistä taloudellista etua koskevista palveluista, esimerkiksi liittyen laatuvaatimuksiin erityisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, vaikka EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla tarjoaisi siihen oikeusperustan. Komitea on huolissaan siitä, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta komission huomio rajoittuu yksinomaan valtiontukikysymyksiin, vaikka kyseisillä palveluilla on keskeinen rooli sisämarkkinoilla. Komitea painottaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjonnassa on ratkaisevan tärkeää, että julkisen palvelun velvoitteet perustuvat selkeisiin suuntaviivoihin ja tehokkaaseen valvontaan ja että tavoitteena on korkealaatuisten ja kustannustehokkaiden palveluiden tuottaminen. Komitea pyytää näin ollen, että Euroopan komissio tehostaa EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välisen toimivallan jaon mukaisesti toimiaan, joilla tähdätään yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden edistämiseen EU:ssa, jotta EU:n kansalaisten elämänlaatua voitaisiin parantaa kaikilla tasoilla.

| 38. | toteaa, että käyttöoikeuksien myöntämistä koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpano huhtikuusta 2016 lähtien on erityisen arkaluontoista infrastruktuuripalveluiden (satamien, rautateiden, moottoriteiden) alalla ja ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, sillä tasapuolinen kilpailu on ennakkoedellytys sille, että kuluttajien oikeudet voidaan turvata paremmin ja maksimoida hyöty kuluttajien, valtuutettujen yritysten ja myöntävän viranomaisen kannalta. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että käyttöoikeuksien myöntämistä koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpano huhtikuusta 2016 lähtien on erityisen arkaluontoista infrastruktuuripalveluiden (satamien, rautateiden, moottoriteiden) alalla ja ratkaisevan tärkeää sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, sillä tasapuolinen kilpailu on ennakkoedellytys sille, että kuluttajien oikeudet voidaan turvata paremmin ja maksimoida hyöty kuluttajien, valtuutettujen yritysten ja myöntävän viranomaisen kannalta.

| 39. | kehottaa ottamaan kaupallisten haittojen osalta huomioon saaristoluonteen ja syrjäisyyden erityisesti, kun kyse on liikenteen lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

39.

kehottaa ottamaan kaupallisten haittojen osalta huomioon saaristoluonteen ja syrjäisyyden erityisesti, kun kyse on liikenteen lisäkustannuksista.

Bryssel 8. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Ks. 7.–8. huhtikuuta 2016 pidetyssä täysistunnossa annettu AK:n lausunto Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelyä koskevan viiden puheenjohtajan kertomuksen jatkotoimista.

1

(2)  Ks. Euroopan parlamentin päätöslauselma sisämarkkinoiden hallinnosta osana eurooppalaista ohjausjaksoa 2016 (2015/2256(INI)).

2

(3)  AK:n lausunto aiheesta ”Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?” CDR-2015-4285, 3. joulukuuta 2015.

3

(4)  Luettelo ensisijaisista aloista/ammateista esitetään alaviitteessä 26: ”tie- ja vesirakennusinsinöörit, arkkitehdit, tilintarkastajat, lakimiehet, kiinteistövälittäjät, matkaoppaat ja patenttiasiamiehet”.

4

(5)  Mikä sai vahvaa kannatusta jo päätöslauselmassa CDR 726/2016.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0460+0+DOC+XML+V0//FI

6

(1)  Alueiden komitean lausunto, asiakokonaisuus ECOS-V-064, aiheesta ”Maantieteellisten merkintöjen suojan ulottaminen muihin kuin maataloustuotteisiin” (COR-2014-05386-AC), annettu 11. helmikuuta 2015.

1

(2)  Ks. AK:n lausunto aiheesta ”Yhteisötalouden rooli talouskasvun elvyttämisessä ja työttömyyden torjunnassa”, 3.–4. joulukuuta 2015, kohta 12.

2

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

117. täysistunto, 7.–8. huhtikuuta 2016

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/49

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Rakenneuudistusten tukiohjelma kaudeksi 2017–2020”

(2016/C 240/09)

| Esittelijä: | Olga ZRIHEN (BE/PES), Vallonian parlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta”
  (COM(2015) 701 final) |

Esittelijä:

Olga ZRIHEN (BE/PES), Vallonian parlamentin jäsen

Viiteasiakirja:

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 ja asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta”

(COM(2015) 701 final)

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena
  antama apu on ollut tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää
  Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen
  edistämisessä
  viime vuosina. | Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät
  poliittista tahtoa, kykyä vuoropuheluun ja monitasoiseen kumppanuuteen, taloudellisia ja hallinnollisia resursseja sekä
  erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena
  antamassa avussa tulee hyödyntää opetukset, joita on saatu
  Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen
  edistämisen tukiohjelmista
  viime vuosina.
  Ruohonjuuritason sitoutuminen rakenneuudistuksiin erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjen ja työmarkkinaosapuolten ansiosta on välttämätön edellytys ohjelman onnistumiselle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena
  antama apu on ollut tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää
  Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen
  edistämisessä
  viime vuosina.

Uudistukset ovat ominaisuuksiensa vuoksi monimutkaisia prosesseja, jotka edellyttävät
  poliittista tahtoa, kykyä vuoropuheluun ja monitasoiseen kumppanuuteen, taloudellisia ja hallinnollisia resursseja sekä
  erityisasiantuntemuksen ja -taitojen kattavaa kokonaisuutta. Rakenneuudistusten toteuttaminen monilla julkisen politikan aloilla on haastavaa, koska niistä saatavien etujen konkretisoituminen vie usein aikaa. Tämän vuoksi riittävän aikaisin toteutettu ja tehokas suunnittelu ja täytäntöönpano ovat olennaisen tärkeitä niin kriisistä kärsivien kuin rakenteellisesti heikkojenkin talouksien tilanteessa. Unionin teknisenä tukena
  antamassa avussa tulee hyödyntää opetukset, joita on saatu
  Kyproksen ja Kreikan taloudellisen sopeutuksen
  edistämisen tukiohjelmista
  viime vuosina.
  Ruohonjuuritason sitoutuminen rakenneuudistuksiin erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjen ja työmarkkinaosapuolten ansiosta on välttämätön edellytys ohjelman onnistumiselle.

Perustelu

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 19/2015 Kreikalle annettavan teknisen avun toimittamisesta (1) esitetään tekniseen apuun liittyviä hyödyllisiä opetuksia ja niihin perustuvia parannusehdotuksia, joilla tehostetaan tuensaajajäsenvaltion taloudellista sopeutusta.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta niihin haasteisiin vastaamisessa, jotka liittyvät rakenneuudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä haasteet voivat johtua monista tekijöistä, joita ovat muun muassa heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet tai unionin lainsäädännön soveltamisen ja täytäntöönpanon puutteellisuus. | Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta niihin haasteisiin vastaamisessa, jotka liittyvät rakenneuudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä haasteet voivat johtua monista tekijöistä, joita ovat muun muassa heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet
  eri hallintotasoilla
  tai unionin lainsäädännön soveltamisen ja täytäntöönpanon puutteellisuus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta niihin haasteisiin vastaamisessa, jotka liittyvät rakenneuudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä haasteet voivat johtua monista tekijöistä, joita ovat muun muassa heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet tai unionin lainsäädännön soveltamisen ja täytäntöönpanon puutteellisuus.

Jäsenvaltiot voivat hyötyä tuesta niihin haasteisiin vastaamisessa, jotka liittyvät rakenneuudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä haasteet voivat johtua monista tekijöistä, joita ovat muun muassa heikot hallinnolliset ja institutionaaliset valmiudet
  eri hallintotasoilla
  tai unionin lainsäädännön soveltamisen ja täytäntöönpanon puutteellisuus.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionilla on pitkäaikaista kokemusta erityistuen antamisesta kansallisille hallintoviranomaisille tai muille jäsenvaltioiden viranomaisille valmiuksien kehittämiseksi ja vastaavista toimista tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulliasiat ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille) ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanon osalta. Sitä kokemusta, jota
  unioni on saanut avustaessaan kansallisia viranomaisia
  uudistusten toteuttamisessa, olisi käytettävä parantamaan unionin kykyä tarjota tukea jäsenvaltioille
  .
  Kokonaisvaltaista ja yhdennettyä toimintaa tarvitaankin
  sellaisten jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka ovat toteuttamassa kasvua edistäviä uudistuksia ja pyytävät unionia auttamaan siinä. | Olisi hyödynnettävä kokemukset, joita
  unioni on saanut avustaessaan
  uudistusten toteuttamisesta vastaavia
  kansallisia
  ja/tai valtiotasoa alempien tasojen
  viranomaisia
  valtiotason sekä paikallis- ja alueyhteisöjen hallintoviranomaisten ja jäsenvaltioiden muiden viranomaisten valmiuksien kehittämisen alalla sekä toteutettaessa vastaavia toimia tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulli ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille)
  .
  Toimien toteuttaminen saattaa olla tarpeen
  sellaisten jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka ovat toteuttamassa
  kestävää
  kasvua
  , sosiaalista hyvinvointia ja terveys- ja koulutuspalvelujen saatavuutta
  edistäviä uudistuksia ja pyytävät unionia auttamaan siinä
  , jos uudistuksiin ei voi saada tukea muista teknisen avun ohjelmista
  .
  Tukitoimien tulee perustua yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon eri rakenneuudistusalojen väliset yhteydet sekä kyky työskennellä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa, kunnioittaen kunkin jäsenvaltion institutionaalista kehystä ja ottaen mukaan myös kaikki sidosryhmät. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionilla on pitkäaikaista kokemusta erityistuen antamisesta kansallisille hallintoviranomaisille tai muille jäsenvaltioiden viranomaisille valmiuksien kehittämiseksi ja vastaavista toimista tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulliasiat ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille) ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanon osalta. Sitä kokemusta, jota
  unioni on saanut avustaessaan kansallisia viranomaisia
  uudistusten toteuttamisessa, olisi käytettävä parantamaan unionin kykyä tarjota tukea jäsenvaltioille
  .
  Kokonaisvaltaista ja yhdennettyä toimintaa tarvitaankin
  sellaisten jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka ovat toteuttamassa kasvua edistäviä uudistuksia ja pyytävät unionia auttamaan siinä.

Olisi hyödynnettävä kokemukset, joita
  unioni on saanut avustaessaan
  uudistusten toteuttamisesta vastaavia
  kansallisia
  ja/tai valtiotasoa alempien tasojen
  viranomaisia
  valtiotason sekä paikallis- ja alueyhteisöjen hallintoviranomaisten ja jäsenvaltioiden muiden viranomaisten valmiuksien kehittämisen alalla sekä toteutettaessa vastaavia toimia tietyillä toimialoilla (esimerkiksi verotus, tulli ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille)
  .
  Toimien toteuttaminen saattaa olla tarpeen
  sellaisten jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotka ovat toteuttamassa
  kestävää
  kasvua
  , sosiaalista hyvinvointia ja terveys- ja koulutuspalvelujen saatavuutta
  edistäviä uudistuksia ja pyytävät unionia auttamaan siinä
  , jos uudistuksiin ei voi saada tukea muista teknisen avun ohjelmista
  .
  Tukitoimien tulee perustua yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon eri rakenneuudistusalojen väliset yhteydet sekä kyky työskennellä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa, kunnioittaen kunkin jäsenvaltion institutionaalista kehystä ja ottaen mukaan myös kaikki sidosryhmät.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission olisi annettava tämän ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä
  talousarvion ja verotuksen, julkishallinnon, institutionaalisten ja hallinnollisten uudistusten,
  oikeusjärjestelmän, petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan, liiketoimintaympäristön, yksityissektorin kehittämisen, investointien, kilpailun, julkisten hankintojen,
  yksityistämisprosessien,
  rahoituksen saatavuuden, kaupan, kestävän kehityksen, innovaatioiden, koulutuksen, työvoimapolitiikan, kansanterveyden,
  turvapaikka-asioiden, muuttoliikepolitiikan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen
  sekä finanssialan politiikkojen kaltaisilla aloilla. | Komission olisi annettava tämän ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä
  unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla, joilla ei ole ennestään teknisen avun ohjelmia, eli esimerkiksi julkisen sektorin hallinnollisten valmiuksien
  , oikeusjärjestelmän
  ja oikeusvaltion
  ,
  verotuksen,
  petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan, liiketoimintaympäristön, yksityissektorin kehittämisen, investointien, kilpailun, julkisten hankintojen,
  yksityistämis- tai (uudelleen)kansallistamis- tai (uudelleen)kunnallistamisprosessien,
  rahoituksen saatavuuden, kaupan, kestävän kehityksen, innovaatioiden, koulutuksen, työvoimapolitiikan, kansanterveyden sekä finanssialan politiikkojen kaltaisilla aloilla.
  Jäsenvaltion, joka haluaa saada tukea ohjelmasta, tulee ottaa paikallis- ja alueviranomaiset sekä työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja muut sidosryhmät mukaan valmistelemaan pyyntöä koheesiopolitiikan alalla voimassa olevien kumppanuutta koskevien käytännesääntöjen antaman esimerkin mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komission olisi annettava tämän ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä
  talousarvion ja verotuksen, julkishallinnon, institutionaalisten ja hallinnollisten uudistusten,
  oikeusjärjestelmän, petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan, liiketoimintaympäristön, yksityissektorin kehittämisen, investointien, kilpailun, julkisten hankintojen,
  yksityistämisprosessien,
  rahoituksen saatavuuden, kaupan, kestävän kehityksen, innovaatioiden, koulutuksen, työvoimapolitiikan, kansanterveyden,
  turvapaikka-asioiden, muuttoliikepolitiikan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen
  sekä finanssialan politiikkojen kaltaisilla aloilla.

Komission olisi annettava tämän ohjelman mukaista tukea jäsenvaltion pyynnöstä
  unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla, joilla ei ole ennestään teknisen avun ohjelmia, eli esimerkiksi julkisen sektorin hallinnollisten valmiuksien
  , oikeusjärjestelmän
  ja oikeusvaltion
  ,
  verotuksen,
  petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan, liiketoimintaympäristön, yksityissektorin kehittämisen, investointien, kilpailun, julkisten hankintojen,
  yksityistämis- tai (uudelleen)kansallistamis- tai (uudelleen)kunnallistamisprosessien,
  rahoituksen saatavuuden, kaupan, kestävän kehityksen, innovaatioiden, koulutuksen, työvoimapolitiikan, kansanterveyden sekä finanssialan politiikkojen kaltaisilla aloilla.
  Jäsenvaltion, joka haluaa saada tukea ohjelmasta, tulee ottaa paikallis- ja alueviranomaiset sekä työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja muut sidosryhmät mukaan valmistelemaan pyyntöä koheesiopolitiikan alalla voimassa olevien kumppanuutta koskevien käytännesääntöjen antaman esimerkin mukaisesti.

Perustelu

Ei voida hyväksyä, että EU:n varoilla rahoitetaan teknistä tukea aloilla, jotka eivät kuulu unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin. Kumppanuusperiaatteen avulla varmistetaan, että ohjelmasta annettava tekninen tuki on tehokasta ruohonjuuritason sitoutumisen ansiosta.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa, myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käytävän vuoropuhelun lisäksi komission olisi arvioitava pyyntö läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden perusteella ja otettava annettavan tuen osalta huomioon kiireellisyys, havaittujen ongelmien laajuus ja vakavuus, tukitarpeet kohteeksi suunniteltua politiikan alaa kohden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysi ja kyseisen jäsenvaltion yleiset hallinnolliset valmiudet. Komission olisi lisäksi kartoitettava tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisala ja kokonaisrahoitusosuus tällaista tukea varten siten, että otetaan huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet. | Tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa, myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käytävän vuoropuhelun lisäksi komission olisi arvioitava pyyntö
  subsidiariteetin
  , läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun
  , kumppanuuden
  ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden perusteella ja otettava annettavan tuen osalta huomioon kiireellisyys, havaittujen ongelmien laajuus ja vakavuus, tukitarpeet kohteeksi suunniteltua politiikan alaa kohden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysi ja kyseisen jäsenvaltion yleiset hallinnolliset valmiudet.
  Unioni laatii ohjelman voimaantuloa varten yhtenäisen strategia-asiakirjan viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämiseksi kaikilla hallintotasoilla. Asiakirjassa vahvistetaan avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla.
  Komission olisi lisäksi kartoitettava tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisala ja kokonaisrahoitusosuus tällaista tukea varten siten, että otetaan huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet.
  Komissio ja kyseinen jäsenvaltio ottavat tällöin huomioon eri hallintotasojen välisen toimivaltajaon, jonka mukaisesti paikallis- ja alueviranomaisille kuuluu usein tärkeä rooli, sekä sen, että osa maakohtaisista erityissuosituksista on kohdistettu paikallis- ja alueviranomaisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa, myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käytävän vuoropuhelun lisäksi komission olisi arvioitava pyyntö läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden perusteella ja otettava annettavan tuen osalta huomioon kiireellisyys, havaittujen ongelmien laajuus ja vakavuus, tukitarpeet kohteeksi suunniteltua politiikan alaa kohden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysi ja kyseisen jäsenvaltion yleiset hallinnolliset valmiudet. Komission olisi lisäksi kartoitettava tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisala ja kokonaisrahoitusosuus tällaista tukea varten siten, että otetaan huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet.

Tukea pyytävän jäsenvaltion kanssa, myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käytävän vuoropuhelun lisäksi komission olisi arvioitava pyyntö
  subsidiariteetin
  , läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun
  , kumppanuuden
  ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden perusteella ja otettava annettavan tuen osalta huomioon kiireellisyys, havaittujen ongelmien laajuus ja vakavuus, tukitarpeet kohteeksi suunniteltua politiikan alaa kohden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysi ja kyseisen jäsenvaltion yleiset hallinnolliset valmiudet.
  Unioni laatii ohjelman voimaantuloa varten yhtenäisen strategia-asiakirjan viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämiseksi kaikilla hallintotasoilla. Asiakirjassa vahvistetaan avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla.
  Komission olisi lisäksi kartoitettava tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisala ja kokonaisrahoitusosuus tällaista tukea varten siten, että otetaan huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet.
  Komissio ja kyseinen jäsenvaltio ottavat tällöin huomioon eri hallintotasojen välisen toimivaltajaon, jonka mukaisesti paikallis- ja alueviranomaisille kuuluu usein tärkeä rooli, sekä sen, että osa maakohtaisista erityissuosituksista on kohdistettu paikallis- ja alueviranomaisille.

Perustelu

Rakenneuudistusten tukiohjelman rahoittamiseen tarvittavat varat on saatava Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, joiden hallinnoinnin peruspilareihin sisältyy kumppanuusperiaate. On siksi johdonmukaista soveltaa kumppanuusperiaatetta vastaavasti myös rakenneuudistusten tukiohjelmaan.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission tiedonannoissa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (2) ja ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (3) korostetaan, että on tärkeä keskittyä selkeästi eurooppalaista lisäarvoa tarjoavien toimien rahoittamiseen eli toimiin, joissa unionin panos voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden omiin toimiin verrattuna. Näistä syistä tämän ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla. Tämän ohjelman mukaisten toimien olisi mahdollistettava sellaisten ratkaisujen kehittäminen ja toteuttaminen, joilla puututaan rajat ylittäviä vaikutuksia aiheuttaviin kansallisiin haasteisiin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja johdettava unionin lainsäädännön yhtenäiseen ja johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Lisäksi niiden olisi lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on myös jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien toimintatapojen esittämiselle ja jakamiselle kuin asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön. | Komission tiedonannoissa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (4) ja ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (5) korostetaan, että on tärkeä keskittyä selkeästi eurooppalaista lisäarvoa tarjoavien toimien rahoittamiseen eli toimiin, joissa unionin panos voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden omiin toimiin verrattuna. Näistä syistä tämän ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella,
  alueellisella, paikallisella,
  unionin ja kansainvälisellä tasolla. Tämän ohjelman mukaisten toimien olisi mahdollistettava sellaisten ratkaisujen kehittäminen ja toteuttaminen, joilla puututaan rajat ylittäviä vaikutuksia aiheuttaviin kansallisiin haasteisiin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja johdettava unionin lainsäädännön yhtenäiseen ja johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Lisäksi niiden olisi lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on myös jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien toimintatapojen esittämiselle ja jakamiselle kuin asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön
  , jotta pystytään löytämään ratkaisuja kunkin tukea pyytävän jäsenvaltion erityistilanteeseen
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komission tiedonannoissa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (2) ja ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (3) korostetaan, että on tärkeä keskittyä selkeästi eurooppalaista lisäarvoa tarjoavien toimien rahoittamiseen eli toimiin, joissa unionin panos voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden omiin toimiin verrattuna. Näistä syistä tämän ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla. Tämän ohjelman mukaisten toimien olisi mahdollistettava sellaisten ratkaisujen kehittäminen ja toteuttaminen, joilla puututaan rajat ylittäviä vaikutuksia aiheuttaviin kansallisiin haasteisiin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja johdettava unionin lainsäädännön yhtenäiseen ja johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Lisäksi niiden olisi lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on myös jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien toimintatapojen esittämiselle ja jakamiselle kuin asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön.

Komission tiedonannoissa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (4) ja ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” (5) korostetaan, että on tärkeä keskittyä selkeästi eurooppalaista lisäarvoa tarjoavien toimien rahoittamiseen eli toimiin, joissa unionin panos voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden omiin toimiin verrattuna. Näistä syistä tämän ohjelman mukaisilla tukitoimilla olisi varmistettava täydentävyys ja synergia muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella,
  alueellisella, paikallisella,
  unionin ja kansainvälisellä tasolla. Tämän ohjelman mukaisten toimien olisi mahdollistettava sellaisten ratkaisujen kehittäminen ja toteuttaminen, joilla puututaan rajat ylittäviä vaikutuksia aiheuttaviin kansallisiin haasteisiin tai unionin laajuisiin haasteisiin, ja johdettava unionin lainsäädännön yhtenäiseen ja johdonmukaiseen täytäntöönpanoon. Lisäksi niiden olisi lisättävä edelleen luottamusta ja edistettävä yhteistyötä komission kanssa ja jäsenvaltioiden kesken. Unioni on myös jäsenvaltioita paremmassa asemassa tarjoamaan foorumin niin vertaisryhmien hyvien toimintatapojen esittämiselle ja jakamiselle kuin asiantuntemuksen tarjoamiselle käyttöön
  , jotta pystytään löytämään ratkaisuja kunkin tukea pyytävän jäsenvaltion erityistilanteeseen
  .

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla toimivalta antaa delegoituja säädöksiä luettelon muuttamisesta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. | Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla toimivalta antaa delegoituja säädöksiä luettelon muuttamisesta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  , joihin osallistuvat kumppanuusperiaatteen mukaisesti paikallis- ja alueyhteisöt, työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan toimijat
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan alueiden komitealle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla toimivalta antaa delegoituja säädöksiä luettelon muuttamisesta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Jotta voidaan muuttaa luetteloa indikaattoreista, joilla mitataan ohjelman tavoitteiden saavuttamista ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla toimivalta antaa delegoituja säädöksiä luettelon muuttamisesta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  , joihin osallistuvat kumppanuusperiaatteen mukaisesti paikallis- ja alueyhteisöt, työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan toimijat
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan alueiden komitealle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Muutosehdotus 8

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmasta rahoitetaan toimia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettaviksi valitut toimet ovat omiaan tuottamaan tuloksia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että eurooppalainen lisäarvo todella saavutetaan. | Ohjelmasta rahoitetaan
  teknisen avun
  toimia, joilla
  toissijaisuusperiaatteen mukaisesti
  on eurooppalaista lisäarvoa
  ja jotka liittyvät unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin kuuluviin aloihin, joilla ei ennestään ole teknisen avun ohjelmia
  . Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettaviksi valitut toimet ovat omiaan tuottamaan tuloksia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että eurooppalainen lisäarvo todella saavutetaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmasta rahoitetaan toimia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettaviksi valitut toimet ovat omiaan tuottamaan tuloksia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että eurooppalainen lisäarvo todella saavutetaan.

Ohjelmasta rahoitetaan
  teknisen avun
  toimia, joilla
  toissijaisuusperiaatteen mukaisesti
  on eurooppalaista lisäarvoa
  ja jotka liittyvät unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin kuuluviin aloihin, joilla ei ennestään ole teknisen avun ohjelmia
  . Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettaviksi valitut toimet ovat omiaan tuottamaan tuloksia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että eurooppalainen lisäarvo todella saavutetaan.

Perustelu

Olisi toissijaisuusperiaatteen vastaista rahoittaa EU:n talousarviovaroilla kansallisia toimia sellaisilla aloilla, joilla EU:lla ei ole toimivaltaa.

Muutosehdotus 9

3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelman toiminnalla ja toimilla varmistetaan eurooppalainen lisäarvo erityisesti siten, että: | Ohjelman toiminnalla ja toimilla varmistetaan eurooppalainen lisäarvo erityisesti siten, että: |
| a) | kehitetään ja täytäntöönpannaan ratkaisuja, joilla puututaan kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajat ylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelman toiminnalla ja toimilla varmistetaan eurooppalainen lisäarvo erityisesti siten, että:

Ohjelman toiminnalla ja toimilla varmistetaan eurooppalainen lisäarvo erityisesti siten, että:

a)

kehitetään ja täytäntöönpannaan ratkaisuja, joilla puututaan kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajat ylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin;

| a) | kehitetään ja täytäntöönpannaan ratkaisuja, joilla puututaan kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajat ylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

a)

kehitetään ja täytäntöönpannaan ratkaisuja, joilla puututaan kansallisiin haasteisiin, joilla on vaikutuksia rajat ylittäviin tai unionin laajuisiin haasteisiin;

| b) | huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

b)

huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla;

| b) | huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella,
  alueellisella, paikallisella,
  unionin ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

b)

huolehditaan täydentävyydestä ja synergiasta muiden unionin ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella,
  alueellisella, paikallisella,
  unionin ja kansainvälisellä tasolla;

| c) | edistetään unionin lainsäädännön yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

edistetään unionin lainsäädännön yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa;

| c) | edistetään unionin lainsäädännön yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

edistetään unionin lainsäädännön yhtenäistä ja johdonmukaista täytäntöönpanoa;

| d) | edistetään hyvien toimintatapojen jakamista ja unioninlaajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista; |
| --- | --- |

d)

edistetään hyvien toimintatapojen jakamista ja unioninlaajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista;

| d) | edistetään hyvien toimintatapojen jakamista ja unioninlaajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista; |
| --- | --- |

d)

edistetään hyvien toimintatapojen jakamista ja unioninlaajuisen asiantuntijafoorumin ja -verkoston perustamista;

| e) | lisätään tukea saavien jäsenvaltioiden ja komission keskinäistä luottamusta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

e)

lisätään tukea saavien jäsenvaltioiden ja komission keskinäistä luottamusta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä.

Perustelu

Jäsenvaltioiden ja komission välinen luottamus on Euroopan unionin toiminnan yleinen periaate ja ehto, jonka ei voida katsoa rajoittuvan tämän ohjelman täytäntöönpanoon.

Muutosehdotus 10

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelman yleistavoitteena on edistää jäsenvaltioiden
  institutionaalisia, hallinnollisia ja
  rakenteellisia uudistuksia antamalla
  kansallisille
  viranomaisille tukea taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin
  vastaaviin toimenpiteisiin
  , joilla uudistetaan
  instituutioita, ohjausjärjestelmää, hallintoa sekä
  talous- ja sosiaalisektoria ja joiden tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, nopeuttaa kasvua sekä lisätä työpaikkoja ja investointeja
  , erityisesti talouden ohjausprosessien yhteydessä,
  myös avustamalla unionin rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä. | Ohjelman yleistavoitteena on edistää jäsenvaltioiden rakenteellisia uudistuksia
  , joilla on eurooppalaista lisäarvoa ja jotka toteutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla, joilla ei ennestään ole teknisen avun ohjelmia
  , antamalla
  jäsenvaltion
  viranomaisille tukea
  , jotta ne saavat tarvittavat hallinnolliset valmiudet sellaisten
  taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin
  vastaavien toimenpiteiden suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi
  , joilla uudistetaan talous- ja sosiaalisektoria
  taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi
  ja joiden tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, nopeuttaa
  kestävää
  kasvua sekä lisätä työpaikkoja ja investointeja
  sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta
  , myös avustamalla unionin rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä
  , johon kaikki hallintotasot osallistuvat
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelman yleistavoitteena on edistää jäsenvaltioiden
  institutionaalisia, hallinnollisia ja
  rakenteellisia uudistuksia antamalla
  kansallisille
  viranomaisille tukea taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin
  vastaaviin toimenpiteisiin
  , joilla uudistetaan
  instituutioita, ohjausjärjestelmää, hallintoa sekä
  talous- ja sosiaalisektoria ja joiden tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, nopeuttaa kasvua sekä lisätä työpaikkoja ja investointeja
  , erityisesti talouden ohjausprosessien yhteydessä,
  myös avustamalla unionin rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä.

Ohjelman yleistavoitteena on edistää jäsenvaltioiden rakenteellisia uudistuksia
  , joilla on eurooppalaista lisäarvoa ja jotka toteutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla, joilla ei ennestään ole teknisen avun ohjelmia
  , antamalla
  jäsenvaltion
  viranomaisille tukea
  , jotta ne saavat tarvittavat hallinnolliset valmiudet sellaisten
  taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin
  vastaavien toimenpiteiden suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi
  , joilla uudistetaan talous- ja sosiaalisektoria
  taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi
  ja joiden tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, nopeuttaa
  kestävää
  kasvua sekä lisätä työpaikkoja ja investointeja
  sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta
  , myös avustamalla unionin rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä
  , johon kaikki hallintotasot osallistuvat
  .

Perustelu

Täsmennys, joka on 3 artiklan 1 ja 2 kohtaan ja johdanto-osan 9 kappaleeseen ehdotettujen muutosehdotusten mukainen.

Muutosehdotus 11

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet: | Edellä 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet: |
| a) | auttaa
  kansallisia
  viranomaisia aloitteissa uudistusten suunnittelemiseksi painopisteiden mukaan, kun otetaan huomioon alkuperäiset olosuhteet ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet:

Edellä 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet:

a)

auttaa
  kansallisia
  viranomaisia aloitteissa uudistusten suunnittelemiseksi painopisteiden mukaan, kun otetaan huomioon alkuperäiset olosuhteet ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset;

| a) | auttaa viranomaisia aloitteissa uudistusten suunnittelemiseksi painopisteiden mukaan, kun otetaan huomioon alkuperäiset olosuhteet ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset; |
| --- | --- |

a)

auttaa viranomaisia aloitteissa uudistusten suunnittelemiseksi painopisteiden mukaan, kun otetaan huomioon alkuperäiset olosuhteet ja odotetut sosioekonomiset vaikutukset;

| b) | parantaa
  kansallisten
  viranomaisten valmiutta suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla; |
| --- | --- |

b)

parantaa
  kansallisten
  viranomaisten valmiutta suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla;

| b) | parantaa viranomaisten valmiutta suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla; |
| --- | --- |

b)

parantaa viranomaisten valmiutta suunnitella, laatia ja toteuttaa uudistuspolitiikkoja ja -strategioita ja noudattaa yhdennettyä lähestymistapaa, jolla varmistetaan tavoitteiden ja keinojen johdonmukaisuus eri toimialoilla;

| c) | tukea
  kansallisten
  viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kun otetaan huomioon hyvät toimintatavat ja muista
  samanlaisessa
  tilanteessa olevista maista saadut kokemukset; |
| --- | --- |

c)

tukea
  kansallisten
  viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kun otetaan huomioon hyvät toimintatavat ja muista
  samanlaisessa
  tilanteessa olevista maista saadut kokemukset;

| c) | tukea viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kun otetaan huomioon hyvät toimintatavat ja muista
  samankaltaisessa
  tilanteessa olevista maista saadut kokemukset; |
| --- | --- |

c)

tukea viranomaisten toimia asianmukaisten prosessien ja menetelmien määrittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, kun otetaan huomioon hyvät toimintatavat ja muista
  samankaltaisessa
  tilanteessa olevista maista saadut kokemukset;

| d) | auttaa
  kansallisia
  viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta, tarvittaessa määrittelemällä selkeät vastuualueet ja parantamalla ammattitaitoa ja -pätevyyttä. |
| --- | --- |

d)

auttaa
  kansallisia
  viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta, tarvittaessa määrittelemällä selkeät vastuualueet ja parantamalla ammattitaitoa ja -pätevyyttä.

| d) | auttaa viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta, tarvittaessa määrittelemällä selkeät vastuualueet ja parantamalla ammattitaitoa ja -pätevyyttä
  muun muassa valtakunnallisten ja/tai alueellisten työmarkkinaneuvottelujen kautta määriteltyjen mahdollisten työehtosopimusten puitteissa
  ; |
| --- | --- |

d)

auttaa viranomaisia lisäämään henkilöstöhallinnon tehokkuutta ja tuloksellisuutta, tarvittaessa määrittelemällä selkeät vastuualueet ja parantamalla ammattitaitoa ja -pätevyyttä
  muun muassa valtakunnallisten ja/tai alueellisten työmarkkinaneuvottelujen kautta määriteltyjen mahdollisten työehtosopimusten puitteissa
  ;

| e) | auttaa viranomaisia kehittämään valmiuksiaan työskennellä yhteistyössä keskenään ja sidosryhmien
  kuten työmarkkinaosapuolten ja yksityisten talouden toimijoiden
  kanssa. |
| --- | --- |

e)

auttaa viranomaisia kehittämään valmiuksiaan työskennellä yhteistyössä keskenään ja sidosryhmien
  kuten työmarkkinaosapuolten ja yksityisten talouden toimijoiden
  kanssa.

Nämä tavoitteet pyritään saavuttamaan
  tiiviissä yhteistyössä
  tukea saavien jäsenvaltioiden
  kanssa
  .

Nämä tavoitteet pyritään saavuttamaan tukea saavien jäsenvaltioiden
  pyynnöstä tiiviissä yhteistyössä niiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa noudattaen kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevaa toimivaltajakoa ja paikallis- ja alueviranomaisille kohdistettuja maakohtaisia erityissuosituksia
  .

Perustelu

Rakenneuudistukset eivät ole kansallisten viranomaisten yksinoikeus, varsinkaan liittovaltiomuotoisissa jäsenvaltioissa. Monet maakohtaiset erityissuositukset on tosiasiassa suunnattu alue- ja paikallisviranomaisille. Lisäksi on hyödyllistä täsmentää, että ohjelmaa toteutetaan vain tukea saavien jäsenvaltioiden pyynnöstä.

Muutosehdotus 12

5 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden on liityttävä kilpailukykyä, kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskeviin politiikan aloihin
  , joista
  voidaan mainita erityisesti seuraavat: | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden on liityttävä kilpailukykyä,
  kestävää
  kasvua, työllisyyttä ja investointeja
  sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta
  koskeviin politiikan aloihin
  ja oltava yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin. Aloista
  voidaan maininta erityisesti seuraavat: |
| a) | julkinen varainhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden on liityttävä kilpailukykyä, kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskeviin politiikan aloihin
  , joista
  voidaan mainita erityisesti seuraavat:

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden on liityttävä kilpailukykyä,
  kestävää
  kasvua, työllisyyttä ja investointeja
  sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta
  koskeviin politiikan aloihin
  ja oltava yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin. Aloista
  voidaan maininta erityisesti seuraavat:

a)

julkinen varainhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi;

| a) | julkinen varainhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi; |
| --- | --- |

a)

julkinen varainhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi;

| b) | instituutioiden uudistaminen sekä
  tehokas ja
  palvelukeskeinen
  julkishallinto, oikeusvaltioperiaatteen toteuttaminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen ja petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen; |
| --- | --- |

b)

instituutioiden uudistaminen sekä
  tehokas ja
  palvelukeskeinen
  julkishallinto, oikeusvaltioperiaatteen toteuttaminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen ja petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen;

| b) | tehokas ja
  yleistä etua ajava
  julkishallinto, oikeusvaltioperiaatteen toteuttaminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen ja petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen; |
| --- | --- |

b)

tehokas ja
  yleistä etua ajava
  julkishallinto, oikeusvaltioperiaatteen toteuttaminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen ja petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen;

| c) | liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen, investoinnit,
  yksityistämisprosessit, kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset,
  kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys ja innovoinnin tuki; |
| --- | --- |

c)

liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen, investoinnit,
  yksityistämisprosessit, kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset,
  kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys ja innovoinnin tuki;

| c) | liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen,
  yksityistämis- tai (uudelleen)kansallistamis- tai (uudelleen)kunnallistamisprosessit,
  investoinnit, kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys ja innovoinnin tuki; |
| --- | --- |

c)

liiketoimintaympäristö, yksityissektorin kehittäminen,
  yksityistämis- tai (uudelleen)kansallistamis- tai (uudelleen)kunnallistamisprosessit,
  investoinnit, kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys ja innovoinnin tuki;

| d) | koulutus, työmarkkinapolitiikka, sosiaalinen osallisuus, sosiaaliturvajärjestelmät, kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät,
  turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikat
  ; |
| --- | --- |

d)

koulutus, työmarkkinapolitiikka, sosiaalinen osallisuus, sosiaaliturvajärjestelmät, kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät,
  turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikat
  ;

| d) | koulutus, työmarkkinapolitiikka, sosiaalinen osallisuus
  ja köyhyyden torjunta
  , sosiaaliturvajärjestelmät, kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät; |
| --- | --- |

d)

koulutus, työmarkkinapolitiikka, sosiaalinen osallisuus
  ja köyhyyden torjunta
  , sosiaaliturvajärjestelmät, kansanterveys ja terveydenhuoltojärjestelmät;

| e) | maatalousalan politiikat ja maaseutualueiden kestävä kehitys
  ; |
| --- | --- |

e)

maatalousalan politiikat ja maaseutualueiden kestävä kehitys
  ;

| e) | finanssialan politiikat ja rahoituksen saatavuus. |
| --- | --- |

e)

finanssialan politiikat ja rahoituksen saatavuus.

| f) | finanssialan politiikat ja rahoituksen saatavuus. |
| --- | --- |

f)

finanssialan politiikat ja rahoituksen saatavuus.

Perustelu

Poistetaan ne politiikan alat, missä on ennestään teknisen avun ohjelmia, ja saatetaan teksti yhdenmukaiseksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 345 artiklan kanssa: sen mukaan unionin oikeudella ei puututa omistusoikeusjärjestelmiin. Lisäksi kriisi on osoittanut, että viranomaiset saattavat joutua jopa kansallistamaan uudelleen tiettyjä taloudellisia toimintoja ainakin tilapäisesti.

Muutosehdotus 13

7 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio ottaa huomioon läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja lisäksi jäsenvaltion kanssa muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käydyn vuoropuhelun, ja se tarkastelee 1 kohdassa tarkoitettua tukipyyntöä kiireellisyyden, havaittujen ongelmien laajuuden ja vakavuuden, politiikan aloittain esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysin ja kyseisen jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet komissio kartoittaa tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa tuen painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisalan ja tällaista tukea koskevan kokonaisrahoitusosuuden. | Komissio ottaa huomioon
  subsidiariteetin,
  läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun
  , kumppanuuden
  ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja lisäksi jäsenvaltion
  toimivaltaisten viranomaisten
  kanssa muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä käydyn vuoropuhelun, ja se tarkastelee 1 kohdassa tarkoitettua tukipyyntöä kiireellisyyden, havaittujen ongelmien laajuuden ja vakavuuden, politiikan aloittain esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysin ja kyseisen jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet
  sekä yhtenäisen strategia-asiakirjan, joka koskee viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä kaikilla hallintotasoilla ja jossa vahvistetaan avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla,
  komissio kartoittaa tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa tuen painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisalan ja tällaista tukea koskevan kokonaisrahoitusosuuden. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio ottaa huomioon läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja lisäksi jäsenvaltion kanssa muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, käydyn vuoropuhelun, ja se tarkastelee 1 kohdassa tarkoitettua tukipyyntöä kiireellisyyden, havaittujen ongelmien laajuuden ja vakavuuden, politiikan aloittain esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysin ja kyseisen jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet komissio kartoittaa tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa tuen painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisalan ja tällaista tukea koskevan kokonaisrahoitusosuuden.

Komissio ottaa huomioon
  subsidiariteetin,
  läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun
  , kumppanuuden
  ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja lisäksi jäsenvaltion
  toimivaltaisten viranomaisten
  kanssa muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä käydyn vuoropuhelun, ja se tarkastelee 1 kohdassa tarkoitettua tukipyyntöä kiireellisyyden, havaittujen ongelmien laajuuden ja vakavuuden, politiikan aloittain esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattoreiden analyysin ja kyseisen jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitetut käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet
  sekä yhtenäisen strategia-asiakirjan, joka koskee viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä kaikilla hallintotasoilla ja jossa vahvistetaan avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla,
  komissio kartoittaa tiiviissä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa tuen painopistealat, tukitoimenpiteiden soveltamisalan ja tällaista tukea koskevan kokonaisrahoitusosuuden.

Muutosehdotus 14

8 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tukea saava jäsenvaltio voi komission kanssa koordinoiden sopia kumppanuuksista yhden tai useamman toisen jäsenvaltion kanssa,
  jotka toimivat
  uudistuskumppaneina tietyillä uudistuksen osa-alueilla. Uudistuskumppani auttaa komission kanssa koordinoiden strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, korkeatasoisen tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa. | Tukea saava jäsenvaltio voi komission kanssa koordinoiden sopia kumppanuuksista yhden tai useamman toisen jäsenvaltion kanssa
  ja tarvittaessa vahvistaa näitä kumppanuuksia uudistuksen soveltamisen ja täytäntöönpanon kannalta tarkoituksenmukaisimman toimivaltatason kanssa, jotta ne voivat toimia
  uudistuskumppaneina tietyillä uudistuksen osa-alueilla. Uudistuskumppani auttaa komission kanssa koordinoiden strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, korkeatasoisen tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tukea saava jäsenvaltio voi komission kanssa koordinoiden sopia kumppanuuksista yhden tai useamman toisen jäsenvaltion kanssa,
  jotka toimivat
  uudistuskumppaneina tietyillä uudistuksen osa-alueilla. Uudistuskumppani auttaa komission kanssa koordinoiden strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, korkeatasoisen tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa.

Tukea saava jäsenvaltio voi komission kanssa koordinoiden sopia kumppanuuksista yhden tai useamman toisen jäsenvaltion kanssa
  ja tarvittaessa vahvistaa näitä kumppanuuksia uudistuksen soveltamisen ja täytäntöönpanon kannalta tarkoituksenmukaisimman toimivaltatason kanssa, jotta ne voivat toimia
  uudistuskumppaneina tietyillä uudistuksen osa-alueilla. Uudistuskumppani auttaa komission kanssa koordinoiden strategian ja uudistuksen etenemissuunnitelmien laatimisessa, korkeatasoisen tuen suunnittelussa tai strategian ja hankkeiden täytäntöönpanon valvonnassa.

Muutosehdotus 15

12 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Avustukset voidaan antaa jäsenvaltioiden
  kansallisille
  viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille organisaatioille, julkisille ja/tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti jossakin seuraavista: | Avustukset voidaan antaa jäsenvaltioiden viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille organisaatioille, julkisille ja/tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti jossakin seuraavista: |
| a) | jäsenvaltiot; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Avustukset voidaan antaa jäsenvaltioiden
  kansallisille
  viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille organisaatioille, julkisille ja/tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti jossakin seuraavista:

Avustukset voidaan antaa jäsenvaltioiden viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille organisaatioille, julkisille ja/tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti jossakin seuraavista:

a)

jäsenvaltiot;

| a) | jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot;

| b) | Euroopan talousalueeseen kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Euroopan talousalueeseen kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti.

| b) | Euroopan talousalueeseen kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Euroopan talousalueeseen kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton maat ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti.

Avustuksiin sovellettava yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tämän kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen ja yleishyödyllisyyden periaatteiden noudattamista.

Avustuksiin sovellettava yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tämän kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen ja yleishyödyllisyyden periaatteiden noudattamista.

Muutosehdotus 16

13 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin tämän ohjelman ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettujen toimenpiteiden kanssa. Tässä tarkoituksessa niiden on: | Komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin tämän ohjelman ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettujen toimenpiteiden kanssa
  7 artiklassa mainitun yhtenäisen strategia-asiakirjan pohjalta
  . Tässä tarkoituksessa niiden on: |
| a) | varmistettava eri välineiden täydentävyys ja synergia unionin ja kansallisella tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimiin, sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin tämän ohjelman ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettujen toimenpiteiden kanssa. Tässä tarkoituksessa niiden on:

Komissio ja tukea saavat jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin tämän ohjelman ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettujen toimenpiteiden kanssa
  7 artiklassa mainitun yhtenäisen strategia-asiakirjan pohjalta
  . Tässä tarkoituksessa niiden on:

a)

varmistettava eri välineiden täydentävyys ja synergia unionin ja kansallisella tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimiin, sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa;

| a) | varmistettava eri välineiden täydentävyys ja synergia unionin ja kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimiin, sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa; |
| --- | --- |

a)

varmistettava eri välineiden täydentävyys ja synergia unionin ja kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimiin, sekä suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheessa;

| b) | optimoitava koordinointimekanismeja päällekkäisyyksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

optimoitava koordinointimekanismeja päällekkäisyyksien välttämiseksi;

| b) | optimoitava koordinointimekanismeja päällekkäisyyksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

optimoitava koordinointimekanismeja päällekkäisyyksien välttämiseksi;

| c) | varmistettava täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö unionin ja kansallisella tasolla, jotta tukitoimet ovat yhtenäisiä ja tarkoituksenmukaisia. |
| --- | --- |

c)

varmistettava täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö unionin ja kansallisella tasolla, jotta tukitoimet ovat yhtenäisiä ja tarkoituksenmukaisia.

| c) | varmistettava täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö unionin ja kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla, jotta tukitoimet ovat yhtenäisiä ja tarkoituksenmukaisia. |
| --- | --- |

c)

varmistettava täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö unionin ja kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla, jotta tukitoimet ovat yhtenäisiä ja tarkoituksenmukaisia.

(...)

(...)

Muutosehdotus 17

15 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seuranta ja arviointi | Seuranta ja arviointi |
| 1.   Komissio seuraa ohjelmasta rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa ja mittaa 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista liitteessä esitettyjen indikaattoreiden perusteella. | 1.   Komissio seuraa ohjelmasta rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa ja mittaa 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista liitteessä esitettyjen indikaattoreiden perusteella. |
| Komissio valtuutetaan antamaan 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä esitetyn indikaattoreiden luettelon muuttamista. | Komissio valtuutetaan antamaan 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä esitetyn indikaattoreiden luettelon muuttamista. |
| 2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle väliarviointikertomuksen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja jälkiarviointikertomuksen joulukuun 2021 loppuun mennessä. | 2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle
  ja neuvoa-antaville komiteoille
  väliarviointikertomuksen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja jälkiarviointikertomuksen joulukuun 2021 loppuun mennessä. |
| 3.   Väliarviointikertomus sisältää tietoja ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja ohjelman eurooppalaisesta lisäarvosta ja arvioinnin siitä, onko rahoitusta ohjelman soveltamisaloilla muutettava tai jatkettava vuoden 2020 jälkeen. Siinä käsitellään myös kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä. Jälkiarviointikertomus sisältää tiedot ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista. | 3.   Väliarviointikertomus sisältää tietoja ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja ohjelman eurooppalaisesta lisäarvosta ja arvioinnin siitä, onko rahoitusta ohjelman soveltamisaloilla muutettava tai jatkettava vuoden 2020 jälkeen
  vai onko se lopetettava
  . Siinä käsitellään myös kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä. Jälkiarviointikertomus sisältää tiedot ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seuranta ja arviointi

Seuranta ja arviointi

1.   Komissio seuraa ohjelmasta rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa ja mittaa 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista liitteessä esitettyjen indikaattoreiden perusteella.

1.   Komissio seuraa ohjelmasta rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa ja mittaa 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista liitteessä esitettyjen indikaattoreiden perusteella.

Komissio valtuutetaan antamaan 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä esitetyn indikaattoreiden luettelon muuttamista.

Komissio valtuutetaan antamaan 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteessä esitetyn indikaattoreiden luettelon muuttamista.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille
  ja
  neuvostolle väliarviointikertomuksen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja jälkiarviointikertomuksen joulukuun 2021 loppuun mennessä.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle
  ja neuvoa-antaville komiteoille
  väliarviointikertomuksen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja jälkiarviointikertomuksen joulukuun 2021 loppuun mennessä.

3.   Väliarviointikertomus sisältää tietoja ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja ohjelman eurooppalaisesta lisäarvosta ja arvioinnin siitä, onko rahoitusta ohjelman soveltamisaloilla muutettava tai jatkettava vuoden 2020 jälkeen. Siinä käsitellään myös kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä. Jälkiarviointikertomus sisältää tiedot ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista.

3.   Väliarviointikertomus sisältää tietoja ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, resurssien käytön tehokkuudesta ja ohjelman eurooppalaisesta lisäarvosta ja arvioinnin siitä, onko rahoitusta ohjelman soveltamisaloilla muutettava tai jatkettava vuoden 2020 jälkeen
  vai onko se lopetettava
  . Siinä käsitellään myös kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä. Jälkiarviointikertomus sisältää tiedot ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | hyväksyy tukiohjelman perusperiaatteen: jäsenvaltioille annetaan vapaaehtoispohjalta ja pyynnöstä teknistä tukea rakenneuudistuksiin toimialoilla, jotka kuuluvat Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin. Komitea katsoo, että ohjelman onnistuminen edellyttää tehokasta koordinointia EU:ssa ja tukea saavissa jäsenvaltioissa ennestään olemassa olevien teknisen avun ohjelmien kanssa sekä alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista koordinointiin alueellisen näkökulman vahvistamiseksi ohjelman yhteydessä. |
| --- | --- |

1.

hyväksyy tukiohjelman perusperiaatteen: jäsenvaltioille annetaan vapaaehtoispohjalta ja pyynnöstä teknistä tukea rakenneuudistuksiin toimialoilla, jotka kuuluvat Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin. Komitea katsoo, että ohjelman onnistuminen edellyttää tehokasta koordinointia EU:ssa ja tukea saavissa jäsenvaltioissa ennestään olemassa olevien teknisen avun ohjelmien kanssa sekä alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista koordinointiin alueellisen näkökulman vahvistamiseksi ohjelman yhteydessä.

| 2. | katsoo, että tukiohjelman keskeisenä tavoitteena tulee olla tukea pyytävien jäsenvaltioiden valtio-, alue- ja paikallistason hallinnollisten valmiuksien kehittäminen ja että tästä tulee tehdä myös käynnissä olevan Eurooppa 2020 -strategian tarkistuksen muuttuja. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että tukiohjelman keskeisenä tavoitteena tulee olla tukea pyytävien jäsenvaltioiden valtio-, alue- ja paikallistason hallinnollisten valmiuksien kehittäminen ja että tästä tulee tehdä myös käynnissä olevan Eurooppa 2020 -strategian tarkistuksen muuttuja.

| 3. | pyytää, että ohjelman pohjaksi otetaan EU:n yhtenäinen strategia-asiakirja, joka koskee kaikkien hallintotasojen viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä. Komitea kehottaa komissiota esittämään tällaista yhtenäistä asiakirjaa, jossa tulee muun muassa vahvistaa avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-tasolla – myös ohjelman osalta – sekä valtio-, alue- ja paikallistasolla. Tässä yhteydessä tulee noudattaa kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä taata eri alue- ja paikallistasojen itsemääräämisoikeus ja huomioida niiden erityispiirteet. Tältä pohjalta laaditaan tukea saavia jäsenvaltioita varten vastaavanlaisia yhtenäisiä asiakirjoja yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa ja noudattaen kumppanuusperiaatetta. |
| --- | --- |

3.

pyytää, että ohjelman pohjaksi otetaan EU:n yhtenäinen strategia-asiakirja, joka koskee kaikkien hallintotasojen viranomaisten institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä. Komitea kehottaa komissiota esittämään tällaista yhtenäistä asiakirjaa, jossa tulee muun muassa vahvistaa avoimesti ja tasapuolisesti kriteerit, joiden avulla määritetään ohjelman tukitoimien ja käytettävissä olevien varojen osoittamisen ensisijaisuusjärjestys, sekä kriteerit ja mekanismit, joiden mukaisesti tukitoimia koordinoidaan EU-tasolla – myös ohjelman osalta – sekä valtio-, alue- ja paikallistasolla. Tässä yhteydessä tulee noudattaa kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä taata eri alue- ja paikallistasojen itsemääräämisoikeus ja huomioida niiden erityispiirteet. Tältä pohjalta laaditaan tukea saavia jäsenvaltioita varten vastaavanlaisia yhtenäisiä asiakirjoja yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa ja noudattaen kumppanuusperiaatetta.

| 4. | korostaa, että ohjelmaan tulee ottaa mukaan paikallis- ja alueviranomaiset kunkin jäsenvaltion voimassa olevan toimivaltajaon ja usein paikallis- ja alueviranomaisille kohdistettujen maakohtaisten erityissuositusten pohjalta. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan tämän toteutumisen esimerkiksi tarkistamalla, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat osallistuneet rakenneuudistushankkeen suunnitteluun kunkin maan institutionaalisen kehyksen mukaisesti, kun kansalliset viranomaiset esittävät teknistä apua koskevan pyynnön alalla, joka kuuluu alue- tai paikallisviranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että ohjelmaan tulee ottaa mukaan paikallis- ja alueviranomaiset kunkin jäsenvaltion voimassa olevan toimivaltajaon ja usein paikallis- ja alueviranomaisille kohdistettujen maakohtaisten erityissuositusten pohjalta. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan tämän toteutumisen esimerkiksi tarkistamalla, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat osallistuneet rakenneuudistushankkeen suunnitteluun kunkin maan institutionaalisen kehyksen mukaisesti, kun kansalliset viranomaiset esittävät teknistä apua koskevan pyynnön alalla, joka kuuluu alue- tai paikallisviranomaisten toimivaltaan.

| 5. | pitää ehdotettua asetusta toissijaisuusperiaatteen mukaisena sikäli kuin teknistä apua annetaan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla (ks. johdanto-osan 6 kappaleeseen, 3 artiklan 1 kohtaan ja 4 artiklaan ehdotetut muutokset). Koska ehdotus pohjautuu vapaaehtoiseen mekanismiin, siihen ei liity suhteellisuutta koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

5.

pitää ehdotettua asetusta toissijaisuusperiaatteen mukaisena sikäli kuin teknistä apua annetaan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvilla aloilla (ks. johdanto-osan 6 kappaleeseen, 3 artiklan 1 kohtaan ja 4 artiklaan ehdotetut muutokset). Koska ehdotus pohjautuu vapaaehtoiseen mekanismiin, siihen ei liity suhteellisuutta koskevia kysymyksiä.

| 6. | pitää olennaisen tärkeänä, että ohjelmaa koordinoidaan tehokkaasti sellaisten EU:n ohjelmien ja tukivälineiden kanssa, joilla rahoitetaan teknistä apua rakennerahastojen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artikla ja temaattinen tavoite 11), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, sisäisen turvallisuuden rahaston sekä EU:n alakohtaisten ohjelmien (Verkkojen Eurooppa -väline, Horisontti 2020 -puiteohjelma, Kansalaisten Eurooppa, oikeusalan ohjelma, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma) puitteissa. |
| --- | --- |

6.

pitää olennaisen tärkeänä, että ohjelmaa koordinoidaan tehokkaasti sellaisten EU:n ohjelmien ja tukivälineiden kanssa, joilla rahoitetaan teknistä apua rakennerahastojen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artikla ja temaattinen tavoite 11), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, sisäisen turvallisuuden rahaston sekä EU:n alakohtaisten ohjelmien (Verkkojen Eurooppa -väline, Horisontti 2020 -puiteohjelma, Kansalaisten Eurooppa, oikeusalan ohjelma, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma) puitteissa.

| 7. | tähdentää, että ohjelman rahoittaminen siirtämällä sille Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvään tekniseen apuun budjetoituja varoja voi olla vain tilapäisratkaisu. Koska koheesiopolitiikalla on oma EU:n perussopimuksissa vahvistettu oikeutuksensa, komitea suhtautuu lisäksi kielteisesti siihen, että kyseiset rahoitusjärjestelyt mahdollistavat koheesiopolitiikan ohjailun EU-ohjausjakson yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että ohjelman rahoittaminen siirtämällä sille Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvään tekniseen apuun budjetoituja varoja voi olla vain tilapäisratkaisu. Koska koheesiopolitiikalla on oma EU:n perussopimuksissa vahvistettu oikeutuksensa, komitea suhtautuu lisäksi kielteisesti siihen, että kyseiset rahoitusjärjestelyt mahdollistavat koheesiopolitiikan ohjailun EU-ohjausjakson yhteydessä.

| 8. | korostaa, ettei ole olemassa yleispätevää rakenneuudistusten tekotapaa ja että hyvät käytänteet voivat ainoastaan herättää ajatuksia kunkin tukea pyytävän jäsenvaltion tilanteeseen ja alueellisiin ja paikallisiin erityispiirteisiin sopivien ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

8.

korostaa, ettei ole olemassa yleispätevää rakenneuudistusten tekotapaa ja että hyvät käytänteet voivat ainoastaan herättää ajatuksia kunkin tukea pyytävän jäsenvaltion tilanteeseen ja alueellisiin ja paikallisiin erityispiirteisiin sopivien ratkaisujen löytämiseksi.

| 9. | kannustaa hyvien käytänteiden vaihtoon jäsenvaltioiden välillä rakenneuudistusten toteuttamisen yhteydessä ja suosittaa, että ohjelmaan liittyviä jäsenvaltioiden välisiä kumppanuusjärjestelyjä vahvistetaan ottamalla mukaan sellaisia alue- ja paikallisyhteisöjä, jotka muistuttavat toisiaan yhteiskunnallis-taloudellisesti tai maantieteellisesti tai joiden rakenneuudistukset ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä. |
| --- | --- |

9.

kannustaa hyvien käytänteiden vaihtoon jäsenvaltioiden välillä rakenneuudistusten toteuttamisen yhteydessä ja suosittaa, että ohjelmaan liittyviä jäsenvaltioiden välisiä kumppanuusjärjestelyjä vahvistetaan ottamalla mukaan sellaisia alue- ja paikallisyhteisöjä, jotka muistuttavat toisiaan yhteiskunnallis-taloudellisesti tai maantieteellisesti tai joiden rakenneuudistukset ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä.

| 10. | muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöjen, työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vahva sitoutuminen rakenneuudistuksiin ruohonjuuritasolla on ehdoton edellytys ohjelman onnistumiselle ja sille, että ohjelma voi auttaa lisäämään luottamusta ja edistää yhteistyötä tukea pyytävän jäsenvaltion, komission ja muiden jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöjen, työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vahva sitoutuminen rakenneuudistuksiin ruohonjuuritasolla on ehdoton edellytys ohjelman onnistumiselle ja sille, että ohjelma voi auttaa lisäämään luottamusta ja edistää yhteistyötä tukea pyytävän jäsenvaltion, komission ja muiden jäsenvaltioiden välillä.

| 11. | pyytää, että rakenneuudistuksia tuettaessa kiinnitetään järjestelmällisesti huomiota Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisiin kestävää kehitystä, sosiaalista osallisuutta ja terveydenhoitopalvelujen, työpaikkojen ja koulutuksen saantia koskeviin tavoitteisiin. AK pyytääkin, että komission toteuttamissa tukiohjelman arvioinneissa otetaan huomioon myös muita indikaattoreita kuin BKT (6). |
| --- | --- |

11.

pyytää, että rakenneuudistuksia tuettaessa kiinnitetään järjestelmällisesti huomiota Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisiin kestävää kehitystä, sosiaalista osallisuutta ja terveydenhoitopalvelujen, työpaikkojen ja koulutuksen saantia koskeviin tavoitteisiin. AK pyytääkin, että komission toteuttamissa tukiohjelman arvioinneissa otetaan huomioon myös muita indikaattoreita kuin BKT (6).

| 12. | katsoo, että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin tukiohjelmassa tulee soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen rakenneuudistuslauseketta (7). |
| --- | --- |

12.

katsoo, että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin tukiohjelmassa tulee soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen rakenneuudistuslauseketta (7).

| 13. | painottaa, että ohjelmaa on pidettävä kokeiluna, ja suosittaa, että järjestelyä arvioidaan riittävän ajoissa ennen seuraavan rahoitusohjelmakauden alkamista eli vuotta 2021, jotta pystytään määrittämään, kannattaako ohjelmasta tehdä pysyvä, ja jos kannattaa, onko erillisen rahaston perustaminen rakenneuudistusten tukemiseksi tarpeen, mahdollista ja toivottavaa. |
| --- | --- |

13.

painottaa, että ohjelmaa on pidettävä kokeiluna, ja suosittaa, että järjestelyä arvioidaan riittävän ajoissa ennen seuraavan rahoitusohjelmakauden alkamista eli vuotta 2021, jotta pystytään määrittämään, kannattaako ohjelmasta tehdä pysyvä, ja jos kannattaa, onko erillisen rahaston perustaminen rakenneuudistusten tukemiseksi tarpeen, mahdollista ja toivottavaa.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=35302

1

(2)  COM(2010) 700 final, 19. lokakuuta 2010.

2

(3)  COM(2011) 500 final, 29. kesäkuuta 2011.

3

(4)  COM(2010) 700 final, 19. lokakuuta 2010.

4

(5)  COM(2011) 500 final, 29. kesäkuuta 2011.

5

(6)  Ks. AK:n lausunto ”Aluekehityksen indikaattorit – BKT ja muut tunnusluvut”, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016.

6

(7)  Ks. AK:n lausunto vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2015.

7

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/62 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/62

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kustannustehokkaat päästövähennykset ja vähähiilisyyttä edistävät investoinnit”

(2016/C 240/10)

| Esittelijä: | Marco DUS (IT, PES), Vittorio Veneton (Treviso) kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja Ehdotus: | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi
  COM(2015) 337 final |

Esittelijä:

Marco DUS (IT, PES), Vittorio Veneton (Treviso) kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja Ehdotus:

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi

COM(2015) 337 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päästöoikeuksien huutokauppaaminen säilyy yleisenä sääntönä, josta ilmaisjako on poikkeus. Tämän vuoksi ja kuten Eurooppa-neuvosto on vahvistanut, päästöoikeuksien huutokaupattavaa osuutta, joka oli 57 prosenttia vuosina 2013–2020, ei tulisi vähentää. Komission vaikutusten arviointi sisältää yksityiskohtaista tietoa huutokaupattavien päästöoikeuksien osuudesta ja siinä todetaan, että tämä
  57 prosentin
  osuus koostuu jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavista päästöoikeuksista, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka asetetaan syrjään uusille osallistujille mutta joita ei jaeta, päästöoikeudet, joilla nykyaikaistetaan sähköntuotantoa joissakin jäsenvaltioissa, ja päästöoikeudet, jotka on huutokaupattava myöhemmin, koska ne siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/... perustettuun markkinavakausvarantoon. | Päästöoikeuksien huutokauppaaminen säilyy yleisenä sääntönä, josta ilmaisjako on poikkeus. Tämän vuoksi ja kuten Eurooppa-neuvosto on vahvistanut, päästöoikeuksien huutokaupattavaa osuutta, joka oli 57 prosenttia vuosina 2013–2020, ei tulisi vähentää.
  Jotta varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmä toimii mahdollisimman tehokkaasti, olisi yhteisenä tavoitteena jatkettava huutokaupattavien päästöoikeuksien asteittaista lisäämistä.
  Komission vaikutusten arviointi sisältää yksityiskohtaista tietoa huutokaupattavien päästöoikeuksien osuudesta ja siinä todetaan, että tämä osuus koostuu jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavista päästöoikeuksista, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka asetetaan syrjään uusille osallistujille mutta joita ei jaeta, päästöoikeudet, joilla nykyaikaistetaan sähköntuotantoa joissakin jäsenvaltioissa, ja päästöoikeudet, jotka on huutokaupattava myöhemmin, koska ne siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/... perustettuun markkinavakausvarantoon.
  Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrän olisi vastattava niille tehokkaimmille yrityksille asetettuja vaatimuksia, joita hiilivuotoriski koskee, ja lähtökohdaksi olisi otettava kunnianhimoiset mutta myös teollisuusmittakaavassa teknisesti ja taloudellisesti saavutettavissa olevat viitearvot. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Päästöoikeuksien huutokauppaaminen säilyy yleisenä sääntönä, josta ilmaisjako on poikkeus. Tämän vuoksi ja kuten Eurooppa-neuvosto on vahvistanut, päästöoikeuksien huutokaupattavaa osuutta, joka oli 57 prosenttia vuosina 2013–2020, ei tulisi vähentää. Komission vaikutusten arviointi sisältää yksityiskohtaista tietoa huutokaupattavien päästöoikeuksien osuudesta ja siinä todetaan, että tämä
  57 prosentin
  osuus koostuu jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavista päästöoikeuksista, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka asetetaan syrjään uusille osallistujille mutta joita ei jaeta, päästöoikeudet, joilla nykyaikaistetaan sähköntuotantoa joissakin jäsenvaltioissa, ja päästöoikeudet, jotka on huutokaupattava myöhemmin, koska ne siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/... perustettuun markkinavakausvarantoon.

Päästöoikeuksien huutokauppaaminen säilyy yleisenä sääntönä, josta ilmaisjako on poikkeus. Tämän vuoksi ja kuten Eurooppa-neuvosto on vahvistanut, päästöoikeuksien huutokaupattavaa osuutta, joka oli 57 prosenttia vuosina 2013–2020, ei tulisi vähentää.
  Jotta varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmä toimii mahdollisimman tehokkaasti, olisi yhteisenä tavoitteena jatkettava huutokaupattavien päästöoikeuksien asteittaista lisäämistä.
  Komission vaikutusten arviointi sisältää yksityiskohtaista tietoa huutokaupattavien päästöoikeuksien osuudesta ja siinä todetaan, että tämä osuus koostuu jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavista päästöoikeuksista, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka asetetaan syrjään uusille osallistujille mutta joita ei jaeta, päästöoikeudet, joilla nykyaikaistetaan sähköntuotantoa joissakin jäsenvaltioissa, ja päästöoikeudet, jotka on huutokaupattava myöhemmin, koska ne siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/... perustettuun markkinavakausvarantoon.
  Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrän olisi vastattava niille tehokkaimmille yrityksille asetettuja vaatimuksia, joita hiilivuotoriski koskee, ja lähtökohdaksi olisi otettava kunnianhimoiset mutta myös teollisuusmittakaavassa teknisesti ja taloudellisesti saavutettavissa olevat viitearvot.

Perustelu

Komitea voisi esittää kunnianhimoisempaa muotoilua kuin ehdotetun direktiivin tekstissä. Alueiden komitea toivoo, että eurooppalaiset ilmastopolitiikat olisivat aina pitkäjänteisiä ja että niissä otettaisiin aina huomioon kustannusvaikuttavuus ja arvioitaisiin huolellisesti koko arvoketjua, sillä teollisuuden eri alat ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi valtiontukisääntöjä noudattaen tarjottava osittaista hyvitystä tietyille laitoksille sellaisilla toimialoilla tai sellaisissa toimialojen osissa, joiden on todettu olevan alttiina merkittävälle hiilivuodon riskille johtuen kustannuksista, jotka johtuvat kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten siirtämisestä sähkön hintoihin. Pariisissa hyväksyttävässä pöytäkirjassa ja siihen liittyvissä osapuolikokouksen päätöksissä on määrättävä ilmastorahoituksen dynaamisesta mobilisoimisesta, teknologiansiirrosta ja valmiuksien kehittämisestä tukea mahdollisesti saavien osapuolten ja erityisesti niiden osapuolten osalta, joilla on vähiten valmiuksia. Julkisen sektorin ilmastorahoitus on jatkossakin tärkeässä asemassa varojen mobilisoimiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Tämän vuoksi huutokauppatuloja olisi käytettävä myös ilmastorahoitustoimiin haavoittuvassa asemassa olevissa kolmansissa maissa. Tämä koskee myös sopeutumista ilmaston vaikutuksiin. Mobilisoitavan ilmastorahoituksen määrä riippuu myös ehdotettujen suunniteltujen kansallisten panosten (intended nationally determined contributions – INDC) tavoitetasosta ja laadusta, tämän jälkeisistä investointisuunnitelmista ja kansallisista sopeutumissuunnitteluprosesseista. Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä huutokauppatuloja edistämään taitojen kehittämistä ja työvoiman uudelleenkohdentamisesta aloilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut siirryttäessä vähähiiliseen talouteen. | Jäsenvaltioiden olisi valtiontukisääntöjä noudattaen tarjottava osittaista hyvitystä tietyille laitoksille sellaisilla toimialoilla tai sellaisissa toimialojen osissa, joiden on todettu olevan alttiina merkittävälle hiilivuodon riskille johtuen kustannuksista, jotka johtuvat kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten siirtämisestä sähkön hintoihin.
  Eri jäsenvaltioiden yritysten välisen kilpailun vääristymisen välttämiseksi yrityksille tarjottavien hyvitysten määrän sääntelyn on oltava pakollista ja yhdenmukaista kaikkialla Euroopan unionissa.
  Pariisissa hyväksyttävässä pöytäkirjassa ja siihen liittyvissä osapuolikokouksen päätöksissä on määrättävä ilmastorahoituksen dynaamisesta mobilisoimisesta, teknologiansiirrosta ja valmiuksien kehittämisestä tukea mahdollisesti saavien osapuolten ja erityisesti niiden osapuolten osalta, joilla on vähiten valmiuksia. Julkisen sektorin ilmastorahoitus on jatkossakin tärkeässä asemassa varojen mobilisoimiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Tämän vuoksi huutokauppatuloja olisi käytettävä myös ilmastorahoitustoimiin haavoittuvassa asemassa olevissa kolmansissa maissa. Tämä koskee myös sopeutumista ilmaston vaikutuksiin. Mobilisoitavan ilmastorahoituksen määrä riippuu myös ehdotettujen suunniteltujen kansallisten panosten (intended nationally determined contributions – INDC) tavoitetasosta ja laadusta, tämän jälkeisistä investointisuunnitelmista ja kansallisista sopeutumissuunnitteluprosesseista.
  Kunkin jäsenvaltion olisi määriteltävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista tietty, vähintään 20 prosentin vähimmäisprosenttiosuus, jota paikallis- ja alueviranomaiset hallinnoisivat suoraan ja joka kohdennettaisiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviin toimiin (esimerkiksi hydrogeologisten riskien yhteydessä), joista kyseisten viranomaisten on yhä useammin huolehdittava, sekä sähkön- ja lämmönsiirtoinfrastruktuurin tarvittavaan mukauttamiseen, kun otetaan huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kasvavat tuotantomahdollisuudet. Päästökauppatuloja olisi lisäksi voitava käyttää jäsenmaissa alueellisten ja paikallisten ilmastoriskien ennaltaehkäisyyn ilmastonmuutoksen vaikutuksiin varautumiseksi ja sopeutumiseksi.
  Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä huutokauppatuloja edistämään taitojen kehittämistä ja työvoiman uudelleenkohdentamista aloilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut siirryttäessä vähähiiliseen talouteen. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi valtiontukisääntöjä noudattaen tarjottava osittaista hyvitystä tietyille laitoksille sellaisilla toimialoilla tai sellaisissa toimialojen osissa, joiden on todettu olevan alttiina merkittävälle hiilivuodon riskille johtuen kustannuksista, jotka johtuvat kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten siirtämisestä sähkön hintoihin. Pariisissa hyväksyttävässä pöytäkirjassa ja siihen liittyvissä osapuolikokouksen päätöksissä on määrättävä ilmastorahoituksen dynaamisesta mobilisoimisesta, teknologiansiirrosta ja valmiuksien kehittämisestä tukea mahdollisesti saavien osapuolten ja erityisesti niiden osapuolten osalta, joilla on vähiten valmiuksia. Julkisen sektorin ilmastorahoitus on jatkossakin tärkeässä asemassa varojen mobilisoimiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Tämän vuoksi huutokauppatuloja olisi käytettävä myös ilmastorahoitustoimiin haavoittuvassa asemassa olevissa kolmansissa maissa. Tämä koskee myös sopeutumista ilmaston vaikutuksiin. Mobilisoitavan ilmastorahoituksen määrä riippuu myös ehdotettujen suunniteltujen kansallisten panosten (intended nationally determined contributions – INDC) tavoitetasosta ja laadusta, tämän jälkeisistä investointisuunnitelmista ja kansallisista sopeutumissuunnitteluprosesseista. Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä huutokauppatuloja edistämään taitojen kehittämistä ja työvoiman uudelleenkohdentamisesta aloilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut siirryttäessä vähähiiliseen talouteen.

Jäsenvaltioiden olisi valtiontukisääntöjä noudattaen tarjottava osittaista hyvitystä tietyille laitoksille sellaisilla toimialoilla tai sellaisissa toimialojen osissa, joiden on todettu olevan alttiina merkittävälle hiilivuodon riskille johtuen kustannuksista, jotka johtuvat kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten siirtämisestä sähkön hintoihin.
  Eri jäsenvaltioiden yritysten välisen kilpailun vääristymisen välttämiseksi yrityksille tarjottavien hyvitysten määrän sääntelyn on oltava pakollista ja yhdenmukaista kaikkialla Euroopan unionissa.
  Pariisissa hyväksyttävässä pöytäkirjassa ja siihen liittyvissä osapuolikokouksen päätöksissä on määrättävä ilmastorahoituksen dynaamisesta mobilisoimisesta, teknologiansiirrosta ja valmiuksien kehittämisestä tukea mahdollisesti saavien osapuolten ja erityisesti niiden osapuolten osalta, joilla on vähiten valmiuksia. Julkisen sektorin ilmastorahoitus on jatkossakin tärkeässä asemassa varojen mobilisoimiseksi vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten. Tämän vuoksi huutokauppatuloja olisi käytettävä myös ilmastorahoitustoimiin haavoittuvassa asemassa olevissa kolmansissa maissa. Tämä koskee myös sopeutumista ilmaston vaikutuksiin. Mobilisoitavan ilmastorahoituksen määrä riippuu myös ehdotettujen suunniteltujen kansallisten panosten (intended nationally determined contributions – INDC) tavoitetasosta ja laadusta, tämän jälkeisistä investointisuunnitelmista ja kansallisista sopeutumissuunnitteluprosesseista.
  Kunkin jäsenvaltion olisi määriteltävä päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista tietty, vähintään 20 prosentin vähimmäisprosenttiosuus, jota paikallis- ja alueviranomaiset hallinnoisivat suoraan ja joka kohdennettaisiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviin toimiin (esimerkiksi hydrogeologisten riskien yhteydessä), joista kyseisten viranomaisten on yhä useammin huolehdittava, sekä sähkön- ja lämmönsiirtoinfrastruktuurin tarvittavaan mukauttamiseen, kun otetaan huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kasvavat tuotantomahdollisuudet. Päästökauppatuloja olisi lisäksi voitava käyttää jäsenmaissa alueellisten ja paikallisten ilmastoriskien ennaltaehkäisyyn ilmastonmuutoksen vaikutuksiin varautumiseksi ja sopeutumiseksi.
  Jäsenvaltioiden olisi myös käytettävä huutokauppatuloja edistämään taitojen kehittämistä ja työvoiman uudelleenkohdentamista aloilla, joihin työpaikkojen siirtyminen on vaikuttanut siirryttäessä vähähiiliseen talouteen.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisten roolia olisi vahvistettava sen sijaan, että sitä aliarvioidaan. Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset hallinnoivat suoraan osaa päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista ja kohdentavat varat ilmastonmuutoksen hillitsemistoimiin etenkin hydrogeologisten riskien yhteydessä, sillä paikallis- ja alueyhteisöjen on yhä useammin hallinnoitava niitä hätätilanteissa.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Merkittävin tästä direktiivistä saatava pitkän aikavälin kannustin hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille, uusille uusiutuviin energialähteisiin liittyville teknologioille sekä läpimurtoinnovaatioihin vähähiiliseen teknologiaan ja prosesseihin on sen luoma hiilen hintasignaali ja se, ettei pysyvästi varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä koskevia oikeuksia tarvitse palauttaa. Lisäksi jotta voidaan täydentää resursseja, joita jo käytetään nopeuttamaan hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin käytettävien kaupallisten laitosten demonstrointia ja innovatiivisia uusia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita, EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia olisi käytettävä takaamaan palkitseminen hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitosten käyttöönotosta, uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä uusista teknologioista ja teollisesta innovoinnista vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin unionissa varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä varten riittävässä mittakaavassa, sillä edellytyksellä, että saadaan aikaan tietämyksen jakamista koskeva sopimus. Suuren osan tästä tuesta olisi oltava suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen todennettuun välttämiseen, kun taas jotakin tukea voidaan antaa, kun ennakolta määritetyt välitavoitteet saavutetaan ottaen huomioon käytetty teknologia. Tuettujen hankekustannusten enimmäisprosenttimäärä voi vaihdella hankkeen luokan mukaan. | Merkittävin tästä direktiivistä saatava pitkän aikavälin kannustin
  (kaikentyyppiselle)
  hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille, uusille uusiutuviin energialähteisiin liittyville teknologioille,
  energiatehokkuudelle
  sekä läpimurtoinnovaatioihin vähähiiliseen teknologiaan ja prosesseihin
  (kuten hiilidioksidin talteenotto ja käyttö)
  on sen luoma hiilen hintasignaali ja se, ettei pysyvästi varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä koskevia oikeuksia tarvitse palauttaa. Lisäksi jotta voidaan täydentää resursseja, joita jo käytetään nopeuttamaan hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin käytettävien kaupallisten laitosten demonstrointia ja innovatiivisia uusia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita, EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia olisi käytettävä takaamaan palkitseminen hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitosten käyttöönotosta, uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä uusista teknologioista ja teollisesta innovoinnista
  hiilidioksidin kustannustehokkaaseen talteenottoon ja käyttöön liittyviin tai
  vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin unionissa varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä varten riittävässä mittakaavassa, sillä edellytyksellä, että saadaan aikaan tietämyksen jakamista koskeva sopimus. Suuren osan tästä tuesta olisi oltava suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen todennettuun välttämiseen, kun taas jotakin tukea voidaan antaa, kun ennakolta määritetyt välitavoitteet saavutetaan ottaen huomioon käytetty teknologia. Tuettujen hankekustannusten enimmäisprosenttimäärä voi vaihdella hankkeen luokan mukaan. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Merkittävin tästä direktiivistä saatava pitkän aikavälin kannustin hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille, uusille uusiutuviin energialähteisiin liittyville teknologioille sekä läpimurtoinnovaatioihin vähähiiliseen teknologiaan ja prosesseihin on sen luoma hiilen hintasignaali ja se, ettei pysyvästi varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä koskevia oikeuksia tarvitse palauttaa. Lisäksi jotta voidaan täydentää resursseja, joita jo käytetään nopeuttamaan hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin käytettävien kaupallisten laitosten demonstrointia ja innovatiivisia uusia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita, EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia olisi käytettävä takaamaan palkitseminen hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitosten käyttöönotosta, uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä uusista teknologioista ja teollisesta innovoinnista vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin unionissa varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä varten riittävässä mittakaavassa, sillä edellytyksellä, että saadaan aikaan tietämyksen jakamista koskeva sopimus. Suuren osan tästä tuesta olisi oltava suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen todennettuun välttämiseen, kun taas jotakin tukea voidaan antaa, kun ennakolta määritetyt välitavoitteet saavutetaan ottaen huomioon käytetty teknologia. Tuettujen hankekustannusten enimmäisprosenttimäärä voi vaihdella hankkeen luokan mukaan.

Merkittävin tästä direktiivistä saatava pitkän aikavälin kannustin
  (kaikentyyppiselle)
  hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille, uusille uusiutuviin energialähteisiin liittyville teknologioille,
  energiatehokkuudelle
  sekä läpimurtoinnovaatioihin vähähiiliseen teknologiaan ja prosesseihin
  (kuten hiilidioksidin talteenotto ja käyttö)
  on sen luoma hiilen hintasignaali ja se, ettei pysyvästi varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä koskevia oikeuksia tarvitse palauttaa. Lisäksi jotta voidaan täydentää resursseja, joita jo käytetään nopeuttamaan hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin käytettävien kaupallisten laitosten demonstrointia ja innovatiivisia uusia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita, EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksia olisi käytettävä takaamaan palkitseminen hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitosten käyttöönotosta, uusiutuviin energialähteisiin liittyvistä uusista teknologioista ja teollisesta innovoinnista
  hiilidioksidin kustannustehokkaaseen talteenottoon ja käyttöön liittyviin tai
  vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin unionissa varastoituja tai vältettyjä hiilidioksidipäästöjä varten riittävässä mittakaavassa, sillä edellytyksellä, että saadaan aikaan tietämyksen jakamista koskeva sopimus. Suuren osan tästä tuesta olisi oltava suhteessa kasvihuonekaasupäästöjen todennettuun välttämiseen, kun taas jotakin tukea voidaan antaa, kun ennakolta määritetyt välitavoitteet saavutetaan ottaen huomioon käytetty teknologia. Tuettujen hankekustannusten enimmäisprosenttimäärä voi vaihdella hankkeen luokan mukaan.

Perustelu

On paikallaan viitata suoraan energiatehokkuuden parantamiseen ja kaikkiin niihin teknologioihin, jotka liittyvät hiilidioksidin talteenottoon ja käyttöön muiden teollisten prosessien raaka-aineena. Tällaisia kokeiluja on jo käynnissä, ja jos niissä päästään riittävään teknologisen valmiuden tasoon, kyseiset teknologiat olisivat paljon mielenkiintoisempia kuin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi. Lisäksi AK kiinnittää huomiota etenkin pitkän aikavälin turvallisuuteen, joka voidaan taata kyseisillä järjestelmillä.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olisi perustettava nykyaikaistamisrahasto, johon sijoitetaan 2 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista, ja nämä päästöoikeudet olisi huutokaupattava noudattaen asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 esitettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhteisessä huutokauppapaikassa järjestettäviä huutokauppoja. Jäsenvaltioiden, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi voitava saada rahoitusta nykyaikaistamisrahastosta ja poiketa vuoteen 2030 saakka täysimääräisen huutokaupan periaatteesta sähköntuotantoa varten käyttämällä ilmaisjaon vaihtoehtoa, jotta voidaan avoimesti edistää todellisia investointeja energia-alan nykyaikaistamiseen samalla kun vältetään energian sisämarkkinoiden vääristymät. Nykyaikaistamisrahastoa koskevilla säännöillä olisi luotava johdonmukaiset, kattavat ja avoimet puitteet, joilla varmistetaan mahdollisimman tehokas täytäntöönpano varmistaen kaikkien osallistujien helppo mahdollisuus osallistua. Hallintorakenteen olisi oltava sellainen, että varmistetaan varojen asianmukainen käyttö. Hallintorakenteen olisi koostuttava investointilautakunnasta ja hallintokomiteasta, ja päätöksentekoprosessissa olisi asianmukaisesti käytettävä Euroopan investointipankin asiantuntemusta paitsi kun tukea tarjotaan pienille hankkeille kansallisten kehityspankkien tarjoamilla lainoilla tai avustuksilla kansallisista ohjelmista, joilla on samat tavoitteet kuin nykyaikaistamisrahastolla. Jäsenvaltioiden olisi ehdotettava rahastosta rahoitettavia investointeja. Sen varmistamiseksi, että investointitarpeet alemman tulotason jäsenvaltioissa otetaan riittävästi huomioon, varojen jaossa otetaan huomion tasaisina osuuksina todennetut päästöt ja BKT:hen liittyvät perusteet. Nykyaikaistamisrahastosta olisi voitava antaa rahoitustukea erilaisissa muodoissa. | Olisi perustettava nykyaikaistamisrahasto, johon sijoitetaan 2 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista, ja nämä päästöoikeudet olisi huutokaupattava noudattaen asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 esitettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhteisessä huutokauppapaikassa järjestettäviä huutokauppoja. Jäsenvaltioiden, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi voitava saada rahoitusta nykyaikaistamisrahastosta ja poiketa vuoteen 2030 saakka täysimääräisen huutokaupan periaatteesta sähköntuotantoa varten käyttämällä ilmaisjaon vaihtoehtoa, jotta voidaan avoimesti edistää todellisia investointeja energia-alan nykyaikaistamiseen samalla kun vältetään energian sisämarkkinoiden vääristymät.
  Samalla tavoin nykyaikaistamisrahaston olisi oltava avoin NUTS 2
  -
  alueille jäsenvaltioissa, joissa on selvää sisäistä epätasapainoa, jotta edistetään energia-alan elvyttämistä ja ajanmukaistamista.
  Nykyaikaistamisrahastoa koskevilla säännöillä olisi luotava johdonmukaiset, kattavat ja avoimet puitteet, joilla varmistetaan mahdollisimman tehokas täytäntöönpano varmistaen kaikkien osallistujien helppo mahdollisuus osallistua. Hallintorakenteen olisi oltava sellainen, että varmistetaan varojen asianmukainen käyttö. Hallintorakenteen olisi koostuttava investointilautakunnasta ja hallintokomiteasta, ja päätöksentekoprosessissa olisi asianmukaisesti käytettävä Euroopan investointipankin asiantuntemusta paitsi kun tukea tarjotaan pienille hankkeille kansallisten kehityspankkien tarjoamilla lainoilla tai avustuksilla kansallisista ohjelmista, joilla on samat tavoitteet kuin nykyaikaistamisrahastolla. Jäsenvaltioiden olisi ehdotettava rahastosta rahoitettavia investointeja. Sen varmistamiseksi, että investointitarpeet alemman tulotason jäsenvaltioissa otetaan riittävästi huomioon, varojen jaossa otetaan huomion tasaisina osuuksina todennetut päästöt ja BKT:hen liittyvät perusteet.
  Varojen jakaminen toteutetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kunnioittaen jäsenvaltioiden oikeutta päättää omista energialähteistään.
  Nykyaikaistamisrahastosta olisi voitava antaa rahoitustukea erilaisissa muodoissa. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Olisi perustettava nykyaikaistamisrahasto, johon sijoitetaan 2 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista, ja nämä päästöoikeudet olisi huutokaupattava noudattaen asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 esitettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhteisessä huutokauppapaikassa järjestettäviä huutokauppoja. Jäsenvaltioiden, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi voitava saada rahoitusta nykyaikaistamisrahastosta ja poiketa vuoteen 2030 saakka täysimääräisen huutokaupan periaatteesta sähköntuotantoa varten käyttämällä ilmaisjaon vaihtoehtoa, jotta voidaan avoimesti edistää todellisia investointeja energia-alan nykyaikaistamiseen samalla kun vältetään energian sisämarkkinoiden vääristymät. Nykyaikaistamisrahastoa koskevilla säännöillä olisi luotava johdonmukaiset, kattavat ja avoimet puitteet, joilla varmistetaan mahdollisimman tehokas täytäntöönpano varmistaen kaikkien osallistujien helppo mahdollisuus osallistua. Hallintorakenteen olisi oltava sellainen, että varmistetaan varojen asianmukainen käyttö. Hallintorakenteen olisi koostuttava investointilautakunnasta ja hallintokomiteasta, ja päätöksentekoprosessissa olisi asianmukaisesti käytettävä Euroopan investointipankin asiantuntemusta paitsi kun tukea tarjotaan pienille hankkeille kansallisten kehityspankkien tarjoamilla lainoilla tai avustuksilla kansallisista ohjelmista, joilla on samat tavoitteet kuin nykyaikaistamisrahastolla. Jäsenvaltioiden olisi ehdotettava rahastosta rahoitettavia investointeja. Sen varmistamiseksi, että investointitarpeet alemman tulotason jäsenvaltioissa otetaan riittävästi huomioon, varojen jaossa otetaan huomion tasaisina osuuksina todennetut päästöt ja BKT:hen liittyvät perusteet. Nykyaikaistamisrahastosta olisi voitava antaa rahoitustukea erilaisissa muodoissa.

Olisi perustettava nykyaikaistamisrahasto, johon sijoitetaan 2 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista, ja nämä päästöoikeudet olisi huutokaupattava noudattaen asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 esitettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhteisessä huutokauppapaikassa järjestettäviä huutokauppoja. Jäsenvaltioiden, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskiarvosta, olisi voitava saada rahoitusta nykyaikaistamisrahastosta ja poiketa vuoteen 2030 saakka täysimääräisen huutokaupan periaatteesta sähköntuotantoa varten käyttämällä ilmaisjaon vaihtoehtoa, jotta voidaan avoimesti edistää todellisia investointeja energia-alan nykyaikaistamiseen samalla kun vältetään energian sisämarkkinoiden vääristymät.
  Samalla tavoin nykyaikaistamisrahaston olisi oltava avoin NUTS 2
  -
  alueille jäsenvaltioissa, joissa on selvää sisäistä epätasapainoa, jotta edistetään energia-alan elvyttämistä ja ajanmukaistamista.
  Nykyaikaistamisrahastoa koskevilla säännöillä olisi luotava johdonmukaiset, kattavat ja avoimet puitteet, joilla varmistetaan mahdollisimman tehokas täytäntöönpano varmistaen kaikkien osallistujien helppo mahdollisuus osallistua. Hallintorakenteen olisi oltava sellainen, että varmistetaan varojen asianmukainen käyttö. Hallintorakenteen olisi koostuttava investointilautakunnasta ja hallintokomiteasta, ja päätöksentekoprosessissa olisi asianmukaisesti käytettävä Euroopan investointipankin asiantuntemusta paitsi kun tukea tarjotaan pienille hankkeille kansallisten kehityspankkien tarjoamilla lainoilla tai avustuksilla kansallisista ohjelmista, joilla on samat tavoitteet kuin nykyaikaistamisrahastolla. Jäsenvaltioiden olisi ehdotettava rahastosta rahoitettavia investointeja. Sen varmistamiseksi, että investointitarpeet alemman tulotason jäsenvaltioissa otetaan riittävästi huomioon, varojen jaossa otetaan huomion tasaisina osuuksina todennetut päästöt ja BKT:hen liittyvät perusteet.
  Varojen jakaminen toteutetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kunnioittaen jäsenvaltioiden oikeutta päättää omista energialähteistään.
  Nykyaikaistamisrahastosta olisi voitava antaa rahoitustukea erilaisissa muodoissa.

Perustelu

Alueiden komitea kehottaa avaamaan nykyaikaistamisrahaston NUTS 2 -alueilla toteutettaville toimille. Vaikka komitea kannattaa yhteisvastuun periaatetta ja aikomusta jatkaa ilmaisten päästöoikeuksien jakamista energia-alan ajanmukaistamiseksi jäsenvaltioissa, joiden BKT henkeä kohti oli vuonna 2013 alle 60 prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta, se kehottaa kuitenkin ottamaan huomioon myös NUTS 2 -alueiden henkeä kohti lasketun BKT:n arvon päästöoikeuksia jaettaessa, sillä olisi rajoittunutta ottaa huomioon vain kansallinen henkeä kohti laskettu BKT jäsenvaltioissa, joissa on huomattavaa alueellista epätasapainoa. Jäsenvaltioiden oikeus valita eri energialähteiden välillä on ilmaistu EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohdassa.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Eurooppa-neuvosto vahvisti, että olisi parannettava sääntöjä, mukaan lukien avoimuutta koskevat säännöt, jotka koskevat vapaaehtoista ilmaisjakoa energiantuotantoalan nykyaikaistamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava investoinnit, joiden arvo on vähintään 10 miljoonaa euroa, tarjouskilpailumenettelyssä selkeiden ja avointen sääntöjen perusteella, jotta varmistetaan, että ilmaisjakoa käytetään edistämään todellisia investointeja, joilla nykyaikaistetaan energiantuotantoalaa energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. Investointeihin, joiden arvo on alle 10 miljoonaa, olisi myös voitava saada rahoitusta ilmaisjaosta. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava kyseiset investoinnit selkeiden ja avoimien perusteiden mukaisesti. Tämän valintaprosessin tuloksista olisi järjestettävä julkinen kuuleminen. Yleisön olisi saatava tietoa asianmukaisesti sekä investointihankkeiden valinta- että täytäntöönpanovaiheessa. | Eurooppa-neuvosto vahvisti, että olisi parannettava sääntöjä, mukaan lukien avoimuutta koskevat säännöt, jotka koskevat vapaaehtoista ilmaisjakoa energiantuotantoalan nykyaikaistamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava investoinnit, joiden arvo on vähintään 10 miljoonaa euroa, tarjouskilpailumenettelyssä selkeiden ja avointen sääntöjen perusteella, jotta varmistetaan, että ilmaisjakoa käytetään edistämään todellisia investointeja, joilla nykyaikaistetaan energiantuotantoalaa energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. Investointeihin, joiden arvo on alle 10 miljoonaa, olisi myös voitava saada rahoitusta ilmaisjaosta. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava kyseiset investoinnit selkeiden ja avoimien perusteiden mukaisesti. Tämän valintaprosessin tuloksista olisi järjestettävä julkinen kuuleminen
  , jossa otetaan huomioon etenkin paikallis- ja alueviranomaisten näkemykset
  . Yleisön olisi saatava tietoa asianmukaisesti sekä investointihankkeiden valinta- että täytäntöönpanovaiheessa. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Eurooppa-neuvosto vahvisti, että olisi parannettava sääntöjä, mukaan lukien avoimuutta koskevat säännöt, jotka koskevat vapaaehtoista ilmaisjakoa energiantuotantoalan nykyaikaistamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava investoinnit, joiden arvo on vähintään 10 miljoonaa euroa, tarjouskilpailumenettelyssä selkeiden ja avointen sääntöjen perusteella, jotta varmistetaan, että ilmaisjakoa käytetään edistämään todellisia investointeja, joilla nykyaikaistetaan energiantuotantoalaa energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. Investointeihin, joiden arvo on alle 10 miljoonaa, olisi myös voitava saada rahoitusta ilmaisjaosta. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava kyseiset investoinnit selkeiden ja avoimien perusteiden mukaisesti. Tämän valintaprosessin tuloksista olisi järjestettävä julkinen kuuleminen. Yleisön olisi saatava tietoa asianmukaisesti sekä investointihankkeiden valinta- että täytäntöönpanovaiheessa.

Eurooppa-neuvosto vahvisti, että olisi parannettava sääntöjä, mukaan lukien avoimuutta koskevat säännöt, jotka koskevat vapaaehtoista ilmaisjakoa energiantuotantoalan nykyaikaistamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava investoinnit, joiden arvo on vähintään 10 miljoonaa euroa, tarjouskilpailumenettelyssä selkeiden ja avointen sääntöjen perusteella, jotta varmistetaan, että ilmaisjakoa käytetään edistämään todellisia investointeja, joilla nykyaikaistetaan energiantuotantoalaa energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. Investointeihin, joiden arvo on alle 10 miljoonaa, olisi myös voitava saada rahoitusta ilmaisjaosta. Kyseessä olevan jäsenvaltion olisi valittava kyseiset investoinnit selkeiden ja avoimien perusteiden mukaisesti. Tämän valintaprosessin tuloksista olisi järjestettävä julkinen kuuleminen
  , jossa otetaan huomioon etenkin paikallis- ja alueviranomaisten näkemykset
  . Yleisön olisi saatava tietoa asianmukaisesti sekä investointihankkeiden valinta- että täytäntöönpanovaiheessa.

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten roolia olisi vahvistettava sen sijaan, että sitä aliarvioidaan, ja ehdottaa, että julkisissa kuulemisissa olisi pakollista kuulla eritoten myös paikallis- ja alueviranomaisia vapaaehtoisen ilmaisten päästöoikeuksien jakamisen tuloksista energia-alan nykyaikaistamisen edistämiseksi.

Muutosehdotus 6

Uusi johdanto-osan 13 a kappale

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Ilmastohuippukokouksessa (COP 21) saavutettu Pariisin sopimus edellyttää kaikilta sopimusosapuolilta ponnistuksia, jotta sopimus voidaan ratifioida ja panna täytäntöön nopeasti ja entistä kunnianhimoisemmin. Tässä yhteydessä olisi painotettava kaikkia, myös paikallis- ja aluetason käynnistämiä tai niille tarkoitettuja aloitteita tai kampanjoita, joilla voidaan osaltaan edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteiden saavuttamista.


  Väline ympäristöpolitiikkojen seuraamiseksi sekä hyvien käytänteiden ja paikallis- ja aluetasolla (esimerkiksi kaupunginjohtajien energia- ilmastosopimuksen yhteydessä) toteutettujen hankkeiden vaihdantaan voisi auttaa edistämään toissijaisuusperiaatteen toteutumista ja vastuullisuutta kaikilla hallintotasoilla. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Ilmastohuippukokouksessa (COP 21) saavutettu Pariisin sopimus edellyttää kaikilta sopimusosapuolilta ponnistuksia, jotta sopimus voidaan ratifioida ja panna täytäntöön nopeasti ja entistä kunnianhimoisemmin. Tässä yhteydessä olisi painotettava kaikkia, myös paikallis- ja aluetason käynnistämiä tai niille tarkoitettuja aloitteita tai kampanjoita, joilla voidaan osaltaan edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteiden saavuttamista.


  Väline ympäristöpolitiikkojen seuraamiseksi sekä hyvien käytänteiden ja paikallis- ja aluetasolla (esimerkiksi kaupunginjohtajien energia- ilmastosopimuksen yhteydessä) toteutettujen hankkeiden vaihdantaan voisi auttaa edistämään toissijaisuusperiaatteen toteutumista ja vastuullisuutta kaikilla hallintotasoilla.

Perustelu

Alueiden komitea kehottaa ratifioimaan nopeasti Pariisin sopimuksen ja panemaan sen tiukasti täytäntöön. EU:n päästökauppajärjestelmä voi olla yksi keskeisistä mekanismeista, joilla edistetään päästöjen vähentämistä ja näin ollen tavoitteiden saavuttamista, mutta se ei voi olla ainoa EU:n käytettävissä oleva väline. Näin ollen komitea on samaa mieltä siitä, että on tärkeää varmistaa monialaisten politiikkojen ja ilmastopolitiikkojen johdonmukaisuus muiden unionin politiikkojen (etenkin rakennerahastoista tuettavien politiikkojen) kanssa, ja katsoo, että paikallistason erityisellä välineellä voitaisiin edistää tätä ja vahvistaa myös AK:n roolia.

Muutosehdotus 7

1 artiklan 4 kohdan a alakohta

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muutetaan 10 artikla seuraavasti: | Muutetaan 10 artikla seuraavasti: |
| a) | Lisätään 1 kohtaan kolme uutta alakohtaa: |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohtaan kolme uutta alakohtaa:

| a) | Lisätään 1 kohtaan kolme uutta alakohtaa: |
| --- | --- |

a)

Lisätään 1 kohtaan kolme uutta alakohtaa:

| | ”Vuodesta 2021 alkaen jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien osuus on 57 prosenttia. |
| --- | --- |

”Vuodesta 2021 alkaen jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien osuus on 57 prosenttia.

| | ”Vuodesta 2021 alkaen jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien osuus on
  vähintään
  57 prosenttia.
  Jotta varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän mahdollisimman tehokas toiminta, huutokaupattavien päästöoikeuksien prosenttiosuuden pakollista nostamista voitaisiin harkita vain, jos kansainvälinen tilanne sallii sen vaarantamatta Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

”Vuodesta 2021 alkaen jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien osuus on
  vähintään
  57 prosenttia.
  Jotta varmistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän mahdollisimman tehokas toiminta, huutokaupattavien päästöoikeuksien prosenttiosuuden pakollista nostamista voitaisiin harkita vain, jos kansainvälinen tilanne sallii sen vaarantamatta Euroopan teollisuuden kilpailukykyä.

| | Vuosina 2021–2030 kaksi prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä huutokaupataan sellaisen rahaston perustamiseksi, jolla parannetaan energiatehokkuutta ja nykyaikaistetaan tiettyjen jäsenvaltioiden energiajärjestelmiä, kuten tämän direktiivin 10 d artiklassa säädetään (’nykyaikaistamisrahasto’). |
| --- | --- |

Vuosina 2021–2030 kaksi prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä huutokaupataan sellaisen rahaston perustamiseksi, jolla parannetaan energiatehokkuutta ja nykyaikaistetaan tiettyjen jäsenvaltioiden energiajärjestelmiä, kuten tämän direktiivin 10 d artiklassa säädetään (’nykyaikaistamisrahasto’).

| | Vuosina 2021–2030 kaksi prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä huutokaupataan sellaisen rahaston perustamiseksi, jolla parannetaan energiatehokkuutta ja nykyaikaistetaan tiettyjen jäsenvaltioiden energiajärjestelmiä, kuten tämän direktiivin 10 d artiklassa säädetään (’nykyaikaistamisrahasto’). |
| --- | --- |

Vuosina 2021–2030 kaksi prosenttia päästöoikeuksien kokonaismäärästä huutokaupataan sellaisen rahaston perustamiseksi, jolla parannetaan energiatehokkuutta ja nykyaikaistetaan tiettyjen jäsenvaltioiden energiajärjestelmiä, kuten tämän direktiivin 10 d artiklassa säädetään (’nykyaikaistamisrahasto’).

| | Jäljelle jäävä jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan 2 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

Jäljelle jäävä jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan 2 kohdan mukaisesti.”;

| | Jäljelle jäävä jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan 2 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

Jäljelle jäävä jäsenvaltioiden huutokauppaamien päästöoikeuksien kokonaismäärä jaetaan 2 kohdan mukaisesti.”;

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että huutokaupattavien päästöoikeuksien prosenttiosuutta, joka on 57 prosenttia vuosina 2013–2020, olisi asteittain lisättävä määrittelemällä selkeät aikataulut, jotta edistetään asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista. AK on sitä mieltä, että kunnianhimoiset tavoitteet ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan edistää kehitystä tällä alalla, ja on tästä syystä tyytyväinen vuosittaisen vähennyskertoimen nostamiseen 2,2 prosenttiin vuodesta 2021 lähtien. Jotta kuitenkin vältetään hiilivuodon vaara ja turvataan Euroopan kilpailukyky, komitea tukee myös päätöstä säilyttää päästöoikeuksien osittainen maksuton jakaminen. Näitä toimia on kuitenkin pidettävä poikkeuksena ja niitä on tarkistettava ja ajanmukaistettava sitä mukaa kuin muut globaalit taloudet ottavat käyttöön samanlaisia välineitä päästöjen torjumiseksi.

Muutosehdotus 8

1 artiklan 5 kohdan f alakohta

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 8 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti: | Korvataan 8 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti: |
| ”Käytettävissä on 400 miljoonaa päästöoikeutta, joilla tuetaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin liitteessä I luetelluilla toimialoilla ja helpotetaan sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenottoon ja varastointi, sekä uusiutuviin energialähteisiin liittyviä innovatiivisia teknologioita käsitteleviä demonstrointihankkeita unionin alueella. | ”Käytettävissä on 400 miljoonaa päästöoikeutta, joilla tuetaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin liitteessä I luetelluilla toimialoilla ja helpotetaan sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen ja kustannustehokas hiilidioksidin talteenotto ja varastointi
  tai hiilidioksidin talteenotto ja käyttö teollisissa prosesseissa
  , sekä uusiutuviin energialähteisiin
  ja energiatehokkuuteen
  liittyviä innovatiivisia teknologioita käsitteleviä demonstrointihankkeita unionin alueella. |
| Päästöoikeudet ovat käytettävissä innovaatioiden tukemiseen vähähiilisten teollisuusteknologioiden ja -prosessien alalla sekä sellaisten demonstrointihankkeiden tukemiseen, jotka liittyvät useisiin erilaisiin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeviin sekä innovatiivisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyviin teknologioihin, jotka eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia. Jotta voidaan edistää innovatiivisia hankkeita, tuella voidaan kattaa enintään 60 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja näistä 40 prosenttia ei saa sitoa kasvihuonekaasujen todennettuun välttämiseen, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. | Päästöoikeudet ovat käytettävissä innovaatioiden tukemiseen vähähiilisten teollisuusteknologioiden ja -prosessien alalla sekä sellaisten demonstrointihankkeiden tukemiseen, jotka liittyvät useisiin erilaisiin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeviin sekä innovatiivisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyviin teknologioihin, jotka eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia. Jotta voidaan edistää innovatiivisia hankkeita, tuella voidaan kattaa enintään 60 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja näistä 40 prosenttia ei saa sitoa kasvihuonekaasujen todennettuun välttämiseen, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla. |
| Lisäksi päätöksellä (EU) 2015/... perustetusta markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään tämän kohdan nojalla jäljellä olevia nykyisiä resursseja ennen vuotta 2021, ja niitä käytetään hankkeisiin kaikissa jäsenvaltioissa, mukaan lukien pienimuotoiset hankkeet. Hankkeet valitaan objektiivisten ja avoimien perusteiden mukaisesti. | Lisäksi päätöksellä (EU) 2015/... perustetusta markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään tämän kohdan nojalla jäljellä olevia nykyisiä resursseja ennen vuotta 2021, ja niitä käytetään hankkeisiin kaikissa jäsenvaltioissa, mukaan lukien pienimuotoiset hankkeet. Hankkeet valitaan objektiivisten ja avoimien perusteiden mukaisesti. |
| Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoitu säädös.” | Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoitu säädös.” |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

Korvataan 8 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

Korvataan 8 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”Käytettävissä on 400 miljoonaa päästöoikeutta, joilla tuetaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin liitteessä I luetelluilla toimialoilla ja helpotetaan sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenottoon ja varastointi, sekä uusiutuviin energialähteisiin liittyviä innovatiivisia teknologioita käsitteleviä demonstrointihankkeita unionin alueella.

”Käytettävissä on 400 miljoonaa päästöoikeutta, joilla tuetaan innovointia vähähiilisiin teknologioihin ja prosesseihin liitteessä I luetelluilla toimialoilla ja helpotetaan sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden perustamista ja toimintaa, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen ja kustannustehokas hiilidioksidin talteenotto ja varastointi
  tai hiilidioksidin talteenotto ja käyttö teollisissa prosesseissa
  , sekä uusiutuviin energialähteisiin
  ja energiatehokkuuteen
  liittyviä innovatiivisia teknologioita käsitteleviä demonstrointihankkeita unionin alueella.

Päästöoikeudet ovat käytettävissä innovaatioiden tukemiseen vähähiilisten teollisuusteknologioiden ja -prosessien alalla sekä sellaisten demonstrointihankkeiden tukemiseen, jotka liittyvät useisiin erilaisiin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeviin sekä innovatiivisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyviin teknologioihin, jotka eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia. Jotta voidaan edistää innovatiivisia hankkeita, tuella voidaan kattaa enintään 60 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja näistä 40 prosenttia ei saa sitoa kasvihuonekaasujen todennettuun välttämiseen, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla.

Päästöoikeudet ovat käytettävissä innovaatioiden tukemiseen vähähiilisten teollisuusteknologioiden ja -prosessien alalla sekä sellaisten demonstrointihankkeiden tukemiseen, jotka liittyvät useisiin erilaisiin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeviin sekä innovatiivisiin uusiutuviin energialähteisiin liittyviin teknologioihin, jotka eivät ole vielä kaupallisesti kannattavia. Jotta voidaan edistää innovatiivisia hankkeita, tuella voidaan kattaa enintään 60 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja näistä 40 prosenttia ei saa sitoa kasvihuonekaasujen todennettuun välttämiseen, sillä edellytyksellä, että ennalta määritetyt välitavoitteet saavutetaan käytetyllä teknologialla.

Lisäksi päätöksellä (EU) 2015/... perustetusta markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään tämän kohdan nojalla jäljellä olevia nykyisiä resursseja ennen vuotta 2021, ja niitä käytetään hankkeisiin kaikissa jäsenvaltioissa, mukaan lukien pienimuotoiset hankkeet. Hankkeet valitaan objektiivisten ja avoimien perusteiden mukaisesti.

Lisäksi päätöksellä (EU) 2015/... perustetusta markkinavakausvarannosta peräisin olevalla 50 miljoonalla jakamattomalla päästöoikeudella täydennetään tämän kohdan nojalla jäljellä olevia nykyisiä resursseja ennen vuotta 2021, ja niitä käytetään hankkeisiin kaikissa jäsenvaltioissa, mukaan lukien pienimuotoiset hankkeet. Hankkeet valitaan objektiivisten ja avoimien perusteiden mukaisesti.

Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoitu säädös.”

Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoitu säädös.”

Perustelu

On paikallaan viitata suoraan energiatehokkuuden parantamiseen ja kaikkiin niihin teknologioihin, jotka liittyvät hiilidioksidin talteenottoon ja käyttöön muiden teollisten prosessien raaka-aineena. Tällaisia kokeiluja on jo käynnissä, ja jos niissä päästään riittävään teknologisen valmiuden tasoon, kyseiset teknologiat olisivat paljon mielenkiintoisempia kuin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi.

Muutosehdotus 9

1 artiklan 6 kohta – uuden 10 c artiklan 1 kohta

| Komission ehdottama teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Poiketen siitä, mitä 10 a artiklan 1–5 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskimäärästä, voivat antaa laitoksille siirtymäajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotantoa varten sähköntuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi. | 1.   Poiketen siitä, mitä 10 a artiklan 1–5 kohdassa säädetään,
  ne
  jäsenvaltiot
  ja NUTS 2
  -
  alueet jäsenvaltioissa, joissa on selvää sisäistä epätasapainoa
  , joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskimäärästä, voivat antaa laitoksille siirtymäajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotantoa varten sähköntuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi. |

Komission ehdottama teksti

AK:n muutosehdotus

1.   Poiketen siitä, mitä 10 a artiklan 1–5 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot, joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskimäärästä, voivat antaa laitoksille siirtymäajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotantoa varten sähköntuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi.

1.   Poiketen siitä, mitä 10 a artiklan 1–5 kohdassa säädetään,
  ne
  jäsenvaltiot
  ja NUTS 2
  -
  alueet jäsenvaltioissa, joissa on selvää sisäistä epätasapainoa
  , joiden BKT asukasta kohti euroina markkinahintoina vuonna 2013 oli alle 60 prosenttia unionin keskimäärästä, voivat antaa laitoksille siirtymäajan maksutta jaettavia oikeuksia sähköntuotantoa varten sähköntuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi.

Perustelu

Alueiden komitea kehottaa avaamaan nykyaikaistamisrahaston NUTS 2 -alueilla toteutettaville toimille. Vaikka komitea kannattaa yhteisvastuun periaatetta ja aikomusta jatkaa ilmaisten päästöoikeuksien jakamista energia-alan ajanmukaistamiseksi jäsenvaltioissa, joiden BKT henkeä kohti oli vuonna 2013 alle 60 prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta, se kehottaa kuitenkin ottamaan huomioon myös NUTS 2 -alueiden henkeä kohti lasketun BKT:n arvon päästöoikeuksia jaettaessa, sillä olisi rajoittunutta ottaa huomioon vain kansallinen henkeä kohti laskettu BKT jäsenvaltioissa, joissa on huomattavaa epätasapainoa.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa, että on tärkeää osallistaa paikallis- ja alueviranomaiset tällä alalla, sillä niillä on huomattava vaikutus ilmastonmuutoksen torjunnassa ensisijaisen roolinsa vuoksi kansalaisia lähinnä olevana hallintotasona ja ympäristövahinkojen ensimmäisenä hallinnointitahona. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että on tärkeää osallistaa paikallis- ja alueviranomaiset tällä alalla, sillä niillä on huomattava vaikutus ilmastonmuutoksen torjunnassa ensisijaisen roolinsa vuoksi kansalaisia lähinnä olevana hallintotasona ja ympäristövahinkojen ensimmäisenä hallinnointitahona.

| 2. | kehottaa kaikkia tärkeimpiä kansainvälisiä toimijoita (yrityksiä, rahoitusalaa, hallitustahoja, Yhdistyneitä kansakuntia, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ja kansalaisyhteiskuntaa) tekemään yhteistyötä kaikkien hallintotasojen kanssa, jotta ympäristöön ja ilmastoon liittyviin hätätilanteisiin voitaisiin vastata koordinoidusti ja tehokkaasti Pariisin ilmastohuippukokouksen tulosten mukaisesti. Komitea panee tässä yhteydessä merkille komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen” (COM(2016) 110 final), jota tarkastellaan tarkemmin tulevassa AK:n lausunnossa. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei uudistetun päästökauppajärjestelmän rooliin Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa viitata riittävän painokkaasti ja ettei alueellisen ulottuvuuden merkitystä tässä prosessissa tunnusteta. |
| --- | --- |

2.

kehottaa kaikkia tärkeimpiä kansainvälisiä toimijoita (yrityksiä, rahoitusalaa, hallitustahoja, Yhdistyneitä kansakuntia, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ja kansalaisyhteiskuntaa) tekemään yhteistyötä kaikkien hallintotasojen kanssa, jotta ympäristöön ja ilmastoon liittyviin hätätilanteisiin voitaisiin vastata koordinoidusti ja tehokkaasti Pariisin ilmastohuippukokouksen tulosten mukaisesti. Komitea panee tässä yhteydessä merkille komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen” (COM(2016) 110 final), jota tarkastellaan tarkemmin tulevassa AK:n lausunnossa. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei uudistetun päästökauppajärjestelmän rooliin Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa viitata riittävän painokkaasti ja ettei alueellisen ulottuvuuden merkitystä tässä prosessissa tunnusteta.

| 3. | pitää myönteisenä ilmastohuippukokouksen tulosta, kun otetaan huomioon yhteinen halu tehdä yhteistyötä kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi, ja kannattaa päätöstä tarkistaa tavoitteet viiden vuoden välein, jotta ne ovat aina asianmukaisia. Komitea korostaa kuitenkin, että huippukokouksessa jätettiin käyttämättä tilaisuus puuttua maailmanlaajuisella tasolla hiilivuodon riskiin ja tarjota siihen ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä ilmastohuippukokouksen tulosta, kun otetaan huomioon yhteinen halu tehdä yhteistyötä kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi, ja kannattaa päätöstä tarkistaa tavoitteet viiden vuoden välein, jotta ne ovat aina asianmukaisia. Komitea korostaa kuitenkin, että huippukokouksessa jätettiin käyttämättä tilaisuus puuttua maailmanlaajuisella tasolla hiilivuodon riskiin ja tarjota siihen ratkaisuja.

| 4. | korostaa, että on tärkeää parantaa jatkuvasti päästökauppajärjestelmän sekä uudistuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistämiseen tähtäävien politiikkojen integrointia. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että asianomaista lainsäädäntöä on yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on tärkeää parantaa jatkuvasti päästökauppajärjestelmän sekä uudistuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden edistämiseen tähtäävien politiikkojen integrointia. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että asianomaista lainsäädäntöä on yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava.

| 5. | EU:n päästökauppajärjestelmää koskeva direktiivi on EU:n ympäristölainsäädännön piiriin kuuluva EU:n väline. Ehdotetulla muutosdirektiivillä ei kyseenalaisteta sen toissijaisuusperiaatteen mukaisuutta, sillä ilmastomuutoksen ja sen vaikutusten torjuminen on selkeästi valtioiden rajat ylittävä ongelma ja siksi direktiivin tavoitteita ei voida saavuttaa riittävän hyvin jäsenvaltioiden tasolla, vaan se onnistuu paremmin EU-tasolla. Ehdotetulla muutosdirektiivillä ei myöskään muodon tai sisällön puolesta mennä pidemmälle kuin on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä kustannustehokkaalla tavalla, joten se on suhteellisuusperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

5.

EU:n päästökauppajärjestelmää koskeva direktiivi on EU:n ympäristölainsäädännön piiriin kuuluva EU:n väline. Ehdotetulla muutosdirektiivillä ei kyseenalaisteta sen toissijaisuusperiaatteen mukaisuutta, sillä ilmastomuutoksen ja sen vaikutusten torjuminen on selkeästi valtioiden rajat ylittävä ongelma ja siksi direktiivin tavoitteita ei voida saavuttaa riittävän hyvin jäsenvaltioiden tasolla, vaan se onnistuu paremmin EU-tasolla. Ehdotetulla muutosdirektiivillä ei myöskään muodon tai sisällön puolesta mennä pidemmälle kuin on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä kustannustehokkaalla tavalla, joten se on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

| 6. | tunnustaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ensisijaisiksi ja katsoo, että ne voidaan varmasti sovittaa yhteen vahvan, kilpailukykyisen ja uusinta tasoa edustavan eurooppalaisen teollisuuden säilyttämistavoitteen kanssa. Tällaiseen teollisuuteen sovellettavia sääntöjä ei pidetä rangaistuksina vaan kannustimina tehostamiseen ja ajanmukaistamiseen. Komitea kehottaa tämän vuoksi Euroopan komissiota pohtimaan myös tuotteiden hiilijalanjäljen käsitettä ja arvioimaan sitä, miten voidaan edistää kestävyysajattelun mukaisempaa kulutusta. |
| --- | --- |

6.

tunnustaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ensisijaisiksi ja katsoo, että ne voidaan varmasti sovittaa yhteen vahvan, kilpailukykyisen ja uusinta tasoa edustavan eurooppalaisen teollisuuden säilyttämistavoitteen kanssa. Tällaiseen teollisuuteen sovellettavia sääntöjä ei pidetä rangaistuksina vaan kannustimina tehostamiseen ja ajanmukaistamiseen. Komitea kehottaa tämän vuoksi Euroopan komissiota pohtimaan myös tuotteiden hiilijalanjäljen käsitettä ja arvioimaan sitä, miten voidaan edistää kestävyysajattelun mukaisempaa kulutusta.

| 7. | korostaa, että on tärkeää puuttua tarjonnan ja kysynnän epäsuhtaan päästöoikeusmarkkinoilla, sillä näin varmistettaisiin osaltaan se, että hiilen hintaan vaikuttaisivat nykyistä enemmän keskipitkän ja pitkän aikavälin päästövähennykset, ja kannustettaisiin investoimaan vähähiilisiin teknologioihin. Komitea painottaa myös, että koska markkinavakausvarannon tarkoituksena on joustavoittaa päästöoikeuksien huutokauppatarjontaa päästökauppakausien välisissä siirtymävaiheissa, ehdotetussa direktiivissä tehtyjen muutosehdotusten olisi osaltaan edistettävä sitä, että voidaan välttää suuria vaihteluita päästöoikeuksien huutokauppatarjonnassa, ja varmistettava, että ne jakautuvat tasaisesti eri vuosina. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on tärkeää puuttua tarjonnan ja kysynnän epäsuhtaan päästöoikeusmarkkinoilla, sillä näin varmistettaisiin osaltaan se, että hiilen hintaan vaikuttaisivat nykyistä enemmän keskipitkän ja pitkän aikavälin päästövähennykset, ja kannustettaisiin investoimaan vähähiilisiin teknologioihin. Komitea painottaa myös, että koska markkinavakausvarannon tarkoituksena on joustavoittaa päästöoikeuksien huutokauppatarjontaa päästökauppakausien välisissä siirtymävaiheissa, ehdotetussa direktiivissä tehtyjen muutosehdotusten olisi osaltaan edistettävä sitä, että voidaan välttää suuria vaihteluita päästöoikeuksien huutokauppatarjonnassa, ja varmistettava, että ne jakautuvat tasaisesti eri vuosina.

| 8. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen päivittää EU:n päästökauppajärjestelmää käsittelevää nykyistä lainsäädäntöä ja on tyytyväinen päätökseen käyttää lainsäädäntävälineenä direktiiviä. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen päivittää EU:n päästökauppajärjestelmää käsittelevää nykyistä lainsäädäntöä ja on tyytyväinen päätökseen käyttää lainsäädäntävälineenä direktiiviä.

| 9. | korostaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioita, joiden mukaan ”EU:n päästökauppajärjestelmän toteutuksessa on huomattavia heikkouksia”. Komitea esittää suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa päästökauppajärjestelmän eheyttä ja täytäntöönpanoa ja ottaa huomioon teollisuuden tehokkuus, jonka avulla varmistetaan EU:n talouden täysimääräinen kilpailukyky. |
| --- | --- |

9.

korostaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioita, joiden mukaan ”EU:n päästökauppajärjestelmän toteutuksessa on huomattavia heikkouksia”. Komitea esittää suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa päästökauppajärjestelmän eheyttä ja täytäntöönpanoa ja ottaa huomioon teollisuuden tehokkuus, jonka avulla varmistetaan EU:n talouden täysimääräinen kilpailukyky.

| 10. | muistuttaa, kuten se on jo korostanut aiemmissa lausunnoissaan (1), että yksi EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanossa tähän mennessä kohdatuista ongelmista on hiilen hinta, jota pidetään usein tehottomana. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että EU:n tavoitteena olisi oltava oikean hinnoittelun edistäminen kansainvälisellä tasolla sekä puhtaasti keinottelusta johtuvien vaihtelujen estäminen. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, kuten se on jo korostanut aiemmissa lausunnoissaan (1), että yksi EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanossa tähän mennessä kohdatuista ongelmista on hiilen hinta, jota pidetään usein tehottomana. Komitea katsoo tässä yhteydessä, että EU:n tavoitteena olisi oltava oikean hinnoittelun edistäminen kansainvälisellä tasolla sekä puhtaasti keinottelusta johtuvien vaihtelujen estäminen.

| 11. | muistuttaa, että EU:n päästökauppajärjestelmän perustana oleva direktiivi on osa laajempaa toimenpidejärjestelmää ja ettei siinä tule sulkea pois yksittäisten jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa käyttöön myös hiilivero, jonka avulla pyritään edistämään innovointia luomalla kilpailuetuja, kuten on jo tehty esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että EU:n päästökauppajärjestelmän perustana oleva direktiivi on osa laajempaa toimenpidejärjestelmää ja ettei siinä tule sulkea pois yksittäisten jäsenvaltioiden mahdollisuutta ottaa käyttöön myös hiilivero, jonka avulla pyritään edistämään innovointia luomalla kilpailuetuja, kuten on jo tehty esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa.

| 12. | kannattaa periaatetta, että kaikkien talouden alojen, myös EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten alojen, on edistettävä päästövähennystavoitteiden saavuttamista ja parannettava ekologista kestävyyttä ja varmistettava samalla sosiaalinen kestävyys. Komitea kannustaakin jäsenvaltioita lisäämään toimia aloilla, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin, sillä niiden osuus päästöistä on yli 50 prosenttia. Komitea ehdottaa, että arvioidaan eri aloilla annettavien tukien tarkistamista, jotta kannustetaan markkinoita kohti innovatiivisia ja tehokkaita ratkaisuja, tai että lisätään päästökauppajärjestelmän kattamia aloja ja otetaan sen piiriin esimerkiksi (maa- ja meri)liikenteen ja rakennusalan päästöt. |
| --- | --- |

12.

kannattaa periaatetta, että kaikkien talouden alojen, myös EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten alojen, on edistettävä päästövähennystavoitteiden saavuttamista ja parannettava ekologista kestävyyttä ja varmistettava samalla sosiaalinen kestävyys. Komitea kannustaakin jäsenvaltioita lisäämään toimia aloilla, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin, sillä niiden osuus päästöistä on yli 50 prosenttia. Komitea ehdottaa, että arvioidaan eri aloilla annettavien tukien tarkistamista, jotta kannustetaan markkinoita kohti innovatiivisia ja tehokkaita ratkaisuja, tai että lisätään päästökauppajärjestelmän kattamia aloja ja otetaan sen piiriin esimerkiksi (maa- ja meri)liikenteen ja rakennusalan päästöt.

| 13. | suosittaa painokkaasti, että järjestelmän uudistuksella pyritään yhdenmukaistamaan teollisuuden välillisten kustannusten korvausmekanismia koko EU:ssa (jotta vältetään alueellisesta kilpailusta johtuvia vääristymiä sisämarkkinoilla) ja että järjestelmässä palkitaan tehokkaimmat toimijat. |
| --- | --- |

13.

suosittaa painokkaasti, että järjestelmän uudistuksella pyritään yhdenmukaistamaan teollisuuden välillisten kustannusten korvausmekanismia koko EU:ssa (jotta vältetään alueellisesta kilpailusta johtuvia vääristymiä sisämarkkinoilla) ja että järjestelmässä palkitaan tehokkaimmat toimijat.

| 14. | toivoo, että kun Kiina alkaa soveltaa päästökauppajärjestelmää vuodesta 2017 lähtien (2), tämä kannustaa myös muita globaalin tason toimijoita ja nopeuttaa lähentymistä kohti kasvihuonekaasupäästötöntä taloutta, ja että näin voidaan alkaa asteittain purkaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien järjestelmää. Maksutta jaettavien oikeuksien vaihtoehtona olisi kuitenkin ensi sijassa tarkasteltava erilaisia tuki- ja kannustinmuotoja, joilla edistetään siirtymistä fossiilisesta energiantuotannosta uusiutuvien energialähteiden käyttöön. |
| --- | --- |

14.

toivoo, että kun Kiina alkaa soveltaa päästökauppajärjestelmää vuodesta 2017 lähtien (2), tämä kannustaa myös muita globaalin tason toimijoita ja nopeuttaa lähentymistä kohti kasvihuonekaasupäästötöntä taloutta, ja että näin voidaan alkaa asteittain purkaa maksutta jaettavien päästöoikeuksien järjestelmää. Maksutta jaettavien oikeuksien vaihtoehtona olisi kuitenkin ensi sijassa tarkasteltava erilaisia tuki- ja kannustinmuotoja, joilla edistetään siirtymistä fossiilisesta energiantuotannosta uusiutuvien energialähteiden käyttöön.

| 15. | on tyytyväinen aikomukseen parantaa nykyistä lainsäädäntöä vahvistamalla sen avoimuutta entistä useammin ajantasaistettujen, luotettavien ja todennettujen tietojen avulla. Tämän vuoksi komitea pyytää, että teknisesti ja taloudellisesti realistisia vertailuarvoja päivitetään ennen päästökauppakautta ja että ne laaditaan luotettavien teollisten tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen aikomukseen parantaa nykyistä lainsäädäntöä vahvistamalla sen avoimuutta entistä useammin ajantasaistettujen, luotettavien ja todennettujen tietojen avulla. Tämän vuoksi komitea pyytää, että teknisesti ja taloudellisesti realistisia vertailuarvoja päivitetään ennen päästökauppakautta ja että ne laaditaan luotettavien teollisten tietojen pohjalta.

| 16. | pitää tärkeänä, että julkista ilmastorahoitusta jatketaan myös vuoden 2020 jälkeen, ja toivoo, että tämä olisi yhä keskeisempi budjettikohta EU:n rahoituskehyksessä alkaen jo tärkeimpien eurooppalaisten rahoitusohjelmien väliarvioinneista ja etenkin Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista. |
| --- | --- |

16.

pitää tärkeänä, että julkista ilmastorahoitusta jatketaan myös vuoden 2020 jälkeen, ja toivoo, että tämä olisi yhä keskeisempi budjettikohta EU:n rahoituskehyksessä alkaen jo tärkeimpien eurooppalaisten rahoitusohjelmien väliarvioinneista ja etenkin Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista.

| 17. | kehottaa käyttämään eurooppalaisen ulko- ja kauppapolitiikan keinoja (etenkin vapaakauppasopimuksia) nopeuttamaan unionin ulkopuolisten maiden lähentymistä EU:n päästökauppajärjestelmään edistämällä kansainvälistä kehystä, joka mahdollistaa laajempien tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

17.

kehottaa käyttämään eurooppalaisen ulko- ja kauppapolitiikan keinoja (etenkin vapaakauppasopimuksia) nopeuttamaan unionin ulkopuolisten maiden lähentymistä EU:n päästökauppajärjestelmään edistämällä kansainvälistä kehystä, joka mahdollistaa laajempien tavoitteiden saavuttamisen.

| 18. | toivoo, että EU:n päästökauppajärjestelmän ulottamista lentoliikenteen päästöihin voidaan tarkastella mahdollisimman pian, jotta voidaan edistää päästöjen jatkuvaa vähentämistä myös sellaisen teknologisen edistymisen avulla, joka tekee eurooppalaisista lentoliikenteenharjoittajista globaalisti kilpailukykyisempiä ja johtajia kestävyystavoitteiden alalla. |
| --- | --- |

18.

toivoo, että EU:n päästökauppajärjestelmän ulottamista lentoliikenteen päästöihin voidaan tarkastella mahdollisimman pian, jotta voidaan edistää päästöjen jatkuvaa vähentämistä myös sellaisen teknologisen edistymisen avulla, joka tekee eurooppalaisista lentoliikenteenharjoittajista globaalisti kilpailukykyisempiä ja johtajia kestävyystavoitteiden alalla.

Bryssel 7. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Asiakokonaisuus ENVE-V-047 ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030” ja asiakokonaisuus ENVE-V-038 ”Vihreä kirja – Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuoteen 2030”.

1

(2)  Kuten Kiinan presidentti Xi Jinping ilmoitti 30. syyskuuta 2015 vieraillessaan Washingtonissa.

2

---

| 1.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 240/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 240/72

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistaminen”

(2016/C 240/11)

| Esittelijä: | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasain piirikunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä”
  COM(2015) 626 final
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetus verkkosisältöpalvelujen rajatylittävän siirrettävyyden varmistamisesta sisämarkkinoilla
  COM(2015) 627 final |

Esittelijä:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasain piirikunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä”

COM(2015) 626 final

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetus verkkosisältöpalvelujen rajatylittävän siirrettävyyden varmistamisesta sisämarkkinoilla

COM(2015) 627 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska sisämarkkinat kattavat alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, ja perustuvat muun muassa palveluiden ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen, on tarpeen säätää siitä, että kuluttajat voivat käyttää verkkosisältöpalveluita, joissa tarjotaan saataville sisältöä esimerkiksi musiikin, pelien, elokuvien tai urheilutapahtumien muodossa paitsi asuinjäsenvaltiossaan myös silloin, kun he ovat tilapäisesti jossakin muussa unionin jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi poistettava esteet, jotka haittaavat tällaisten verkkosisältöpalveluiden saantia ja käyttöä valtioiden rajojen yli. | Koska sisämarkkinat kattavat alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, ja perustuvat muun muassa palveluiden ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen, on tarpeen säätää siitä, että kuluttajat voivat käyttää verkkosisältöpalveluita, joissa tarjotaan saataville sisältöä esimerkiksi musiikin, pelien, elokuvien tai urheilutapahtumien muodossa paitsi asuinjäsenvaltiossaan myös silloin, kun he ovat tilapäisesti jossakin muussa unionin jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi poistettava esteet, jotka haittaavat tällaisten verkkosisältöpalveluiden saantia ja käyttöä valtioiden rajojen yli.
  Samaan aikaan tilaajan asuinjäsenvaltion varmentamisen avulla on vältettävä siirrettävyyden muuttuminen pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska sisämarkkinat kattavat alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, ja perustuvat muun muassa palveluiden ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen, on tarpeen säätää siitä, että kuluttajat voivat käyttää verkkosisältöpalveluita, joissa tarjotaan saataville sisältöä esimerkiksi musiikin, pelien, elokuvien tai urheilutapahtumien muodossa paitsi asuinjäsenvaltiossaan myös silloin, kun he ovat tilapäisesti jossakin muussa unionin jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi poistettava esteet, jotka haittaavat tällaisten verkkosisältöpalveluiden saantia ja käyttöä valtioiden rajojen yli.

Koska sisämarkkinat kattavat alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja, ja perustuvat muun muassa palveluiden ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen, on tarpeen säätää siitä, että kuluttajat voivat käyttää verkkosisältöpalveluita, joissa tarjotaan saataville sisältöä esimerkiksi musiikin, pelien, elokuvien tai urheilutapahtumien muodossa paitsi asuinjäsenvaltiossaan myös silloin, kun he ovat tilapäisesti jossakin muussa unionin jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi poistettava esteet, jotka haittaavat tällaisten verkkosisältöpalveluiden saantia ja käyttöä valtioiden rajojen yli.
  Samaan aikaan tilaajan asuinjäsenvaltion varmentamisen avulla on vältettävä siirrettävyyden muuttuminen pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi.

Perustelu

Oikeudenhaltijoiden olisi saatava varmuus siitä, että siirrettävyys kattaa vain tavallisimmat matkustamistarkoitukset (työ, matkailu tai opiskelu) eikä johda siihen, että suojattu sisältö tulee pysyvästi saataville EU:ssa.

Muutosehdotus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Monet esteet haittaavat näiden palveluiden tarjoamista kuluttajille, jotka oleskelevat tilapäisesti jossakin muussa jäsenvaltiossa. Tiettyihin verkkopalveluihin kuuluu sisältöä, kuten musiikkia, pelejä tai elokuvia, joka on suojattu unionin lainsäädännön mukaisella tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla. Verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteet ovat erityisesti lähtöisin siitä, että tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla suojatun sisällön, kuten audiovisuaalisten teosten, lähetysoikeudet on usein lisensoitu alueellisesti, sekä siitä, että verkkopalveluiden tarjoajat
  voivat
  valintansa mukaan
  palvella
  vain tiettyjä markkinoita. | Monet esteet haittaavat näiden palveluiden tarjoamista kuluttajille, jotka oleskelevat tilapäisesti jossakin muussa jäsenvaltiossa. Tiettyihin verkkopalveluihin kuuluu sisältöä, kuten musiikkia, pelejä tai elokuvia, joka on suojattu unionin lainsäädännön mukaisella tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla. Verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteet ovat erityisesti lähtöisin siitä, että tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla suojatun sisällön, kuten audiovisuaalisten teosten, lähetysoikeudet on usein lisensoitu alueellisesti, sekä siitä, että verkkopalveluiden tarjoajat
  palvelevat osittain
  valintansa mukaan vain tiettyjä markkinoita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Monet esteet haittaavat näiden palveluiden tarjoamista kuluttajille, jotka oleskelevat tilapäisesti jossakin muussa jäsenvaltiossa. Tiettyihin verkkopalveluihin kuuluu sisältöä, kuten musiikkia, pelejä tai elokuvia, joka on suojattu unionin lainsäädännön mukaisella tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla. Verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteet ovat erityisesti lähtöisin siitä, että tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla suojatun sisällön, kuten audiovisuaalisten teosten, lähetysoikeudet on usein lisensoitu alueellisesti, sekä siitä, että verkkopalveluiden tarjoajat
  voivat
  valintansa mukaan
  palvella
  vain tiettyjä markkinoita.

Monet esteet haittaavat näiden palveluiden tarjoamista kuluttajille, jotka oleskelevat tilapäisesti jossakin muussa jäsenvaltiossa. Tiettyihin verkkopalveluihin kuuluu sisältöä, kuten musiikkia, pelejä tai elokuvia, joka on suojattu unionin lainsäädännön mukaisella tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla. Verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteet ovat erityisesti lähtöisin siitä, että tekijänoikeudella ja/tai lähioikeuksilla suojatun sisällön, kuten audiovisuaalisten teosten, lähetysoikeudet on usein lisensoitu alueellisesti, sekä siitä, että verkkopalveluiden tarjoajat
  palvelevat osittain
  valintansa mukaan vain tiettyjä markkinoita.

Perustelu

Verkkopalveluiden tarjoajat valitsevat minkä tahansa muun yrityksen tavoin vapaasti ja sisäisen logiikkansa mukaisesti sen, mille markkinoille ne suuntaavat toimintansa. Päätöksestä mahdollisesti seuraava sisällön suppeampi saatavuus tulee siis mieltää seuraukseksi eikä sinänsä rajoittavaksi toimeksi.

Muutosehdotus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän vuoksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajilla, jotka käyttävät teoksia tai muuta suojattua aineistoa, kuten kirjoja, audiovisuaalisia teoksia, tallennettua musiikkia tai lähetyksiä, on oltava oikeudet tällaisen aineiston käyttöön kyseessä olevilla alueilla. | Tämän vuoksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajilla, jotka käyttävät teoksia tai muuta suojattua aineistoa, kuten kirjoja, audiovisuaalisia teoksia, tallennettua musiikkia tai lähetyksiä, on oltava oikeudet tällaisen aineiston käyttöön kyseessä olevilla alueilla.
  Ne voivat myös hyödyntää usean valtion alueen tai koko Euroopan kattavia lisenssejä, jos siihen on edellytykset eli esimerkiksi jos on markkinat, kuluttajakysyntää, käytettävissä olevaa teknologiaa ja takeet oikeudenmukaisista korvauksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän vuoksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajilla, jotka käyttävät teoksia tai muuta suojattua aineistoa, kuten kirjoja, audiovisuaalisia teoksia, tallennettua musiikkia tai lähetyksiä, on oltava oikeudet tällaisen aineiston käyttöön kyseessä olevilla alueilla.

Tämän vuoksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajilla, jotka käyttävät teoksia tai muuta suojattua aineistoa, kuten kirjoja, audiovisuaalisia teoksia, tallennettua musiikkia tai lähetyksiä, on oltava oikeudet tällaisen aineiston käyttöön kyseessä olevilla alueilla.
  Ne voivat myös hyödyntää usean valtion alueen tai koko Euroopan kattavia lisenssejä, jos siihen on edellytykset eli esimerkiksi jos on markkinat, kuluttajakysyntää, käytettävissä olevaa teknologiaa ja takeet oikeudenmukaisista korvauksista.

Perustelu

On aiheellista korostaa usean valtion alueen kattavien lisenssien olemassaoloa. Niitä ei aina ole saatavilla, mutta ne voivat sujuvoittaa merkittävästi sisällön levittämistä.

Muutosehdotus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta verkkosisältöpalvelun tarjoaja voi lähettää tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattua sisältöä, edellytetään asianomaisten luvanhaltijoiden, kuten tekijöiden, esiintyjien, tuottajien tai yleisradio-organisaatioiden lupaa sisällölle, joka on tarkoitus sisällyttää lähetykseen. Tämä pätee yhtä lailla, kun tällainen lähetys tapahtuu, jotta kuluttaja voisi ladata sisältöä verkosta käyttääkseen verkkosisältöpalvelua. | Jotta verkkosisältöpalvelun tarjoaja voi lähettää tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattua sisältöä, edellytetään
  oikeuksia oman asemansa mukaisesti yksinoikeudella käyttävien
  asianomaisten luvanhaltijoiden, kuten tekijöiden, esiintyjien, tuottajien tai yleisradio-organisaatioiden lupaa sisällölle, joka on tarkoitus sisällyttää lähetykseen. Tämä pätee yhtä lailla, kun tällainen lähetys tapahtuu, jotta kuluttaja voisi ladata sisältöä verkosta käyttääkseen verkkosisältöpalvelua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta verkkosisältöpalvelun tarjoaja voi lähettää tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattua sisältöä, edellytetään asianomaisten luvanhaltijoiden, kuten tekijöiden, esiintyjien, tuottajien tai yleisradio-organisaatioiden lupaa sisällölle, joka on tarkoitus sisällyttää lähetykseen. Tämä pätee yhtä lailla, kun tällainen lähetys tapahtuu, jotta kuluttaja voisi ladata sisältöä verkosta käyttääkseen verkkosisältöpalvelua.

Jotta verkkosisältöpalvelun tarjoaja voi lähettää tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattua sisältöä, edellytetään
  oikeuksia oman asemansa mukaisesti yksinoikeudella käyttävien
  asianomaisten luvanhaltijoiden, kuten tekijöiden, esiintyjien, tuottajien tai yleisradio-organisaatioiden lupaa sisällölle, joka on tarkoitus sisällyttää lähetykseen. Tämä pätee yhtä lailla, kun tällainen lähetys tapahtuu, jotta kuluttaja voisi ladata sisältöä verkosta käyttääkseen verkkosisältöpalvelua.

Perustelu

Oikeudenomistajat suojelevat oikeutetusti – kukin asemansa perusteella – oikeuksia, joiden käyttämiseen niillä on yksinoikeus, kuten direktiivissä 2014/26/EU säädetään.

Muutosehdotus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa. | Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi
  (ja kilpailuedun saamiseksi)
  verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa.

Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi
  (ja kilpailuedun saamiseksi)
  verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa.

Perustelu

Verkkosisältöpalvelun tarjoaja voi valintansa mukaan oikeutetusti tarjota tiettyä sisältöä siellä, missä sille on odotettavissa eniten kysyntää. Maarajoituksen poistaminen matkan ajaksi onkin ymmärrettävä alueellisuuskäsitteen laajennukseksi eikä ensimmäiseksi askeleeksi kohti alueellisuuden asteittaista lakkauttamista.

Muutosehdotus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen tavoitteena onkin mukauttaa oikeudellisia puitteita, jotta varmistetaan, että oikeuksien lisensointi ei enää estä verkkosisältöpalveluiden siirrettävyyttä unionissa ja että rajatylittävä siirrettävyys voidaan taata. | Tämän asetuksen tavoitteena onkin mukauttaa oikeudellisia puitteita, jotta varmistetaan, että oikeuksien lisensointi ei enää estä verkkosisältöpalveluiden siirrettävyyttä unionissa ja että rajatylittävä siirrettävyys voidaan taata.
  Tässä yhteydessä tulee varmistaa riittävä joustavuus kuluttajan kannalta ja yhtä lailla myös sisällön luovan ja kaupallisen arvon kunnioittaminen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän asetuksen tavoitteena onkin mukauttaa oikeudellisia puitteita, jotta varmistetaan, että oikeuksien lisensointi ei enää estä verkkosisältöpalveluiden siirrettävyyttä unionissa ja että rajatylittävä siirrettävyys voidaan taata.

Tämän asetuksen tavoitteena onkin mukauttaa oikeudellisia puitteita, jotta varmistetaan, että oikeuksien lisensointi ei enää estä verkkosisältöpalveluiden siirrettävyyttä unionissa ja että rajatylittävä siirrettävyys voidaan taata.
  Tässä yhteydessä tulee varmistaa riittävä joustavuus kuluttajan kannalta ja yhtä lailla myös sisällön luovan ja kaupallisen arvon kunnioittaminen.

Perustelu

Kuluttajille koituva hyöty ei saa syntyä teosten tekijöiden ja alan toimijoiden kustannuksella, sillä ilman heitä teoksia ei olisi käytettävissä.

Muutosehdotus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Palveluntarjoajien olisi varmistettava, että tilaajat saavat asianmukaisesti tietoa edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat nauttia verkkosisältöpalveluista muissa jäsenvaltioissa kuin omassa asuinjäsenvaltiossaan. Asetuksen mukaan oikeudenhaltijat voivat edellyttää, että palveluntarjoaja hyödyntää keinoja, joilla varmistetaan, että verkkosisältöpalvelu tarjotaan tämän asetuksen mukaisesti. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaiset edellytettävät varmistuskeinot ovat kohtuullisia eivätkä ne mene pidemmälle kuin mikä on tarpeen niiden tarkoituksen täyttämiseksi. Esimerkkejä tarvittavista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä voivat olla IP-osoitteen otanta sijainnin jatkuvan seurannan sijaan, avoin tiedottaminen varmennuksen menetelmistä ja tarkoituksesta sekä soveltuvat turvatoimenpiteet. Kun muistetaan, että varmennuksen käyttötarkoituksen kannalta merkityksellistä ei ole sijainti vaan se jäsenvaltio, jossa tilaaja saa palvelun, tarkkoja sijaintitietoja ei pitäisi tätä tarkoitusta varten kerätä eikä käsitellä. Vastaavasti jos tilaajan todentaminen riittää tarjottavan palvelun toimittamiseksi, ei pitäisi edellyttää tilaajan tunnistamista. | Palveluntarjoajien olisi varmistettava, että tilaajat saavat asianmukaisesti tietoa edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat nauttia verkkosisältöpalveluista muissa jäsenvaltioissa kuin omassa asuinjäsenvaltiossaan. Asetuksen mukaan oikeudenhaltijat voivat edellyttää, että palveluntarjoaja hyödyntää keinoja, joilla varmistetaan, että verkkosisältöpalvelu tarjotaan tämän asetuksen mukaisesti. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaiset edellytettävät varmistuskeinot ovat kohtuullisia eivätkä ne mene pidemmälle kuin mikä on tarpeen niiden tarkoituksen täyttämiseksi. Esimerkkejä tarvittavista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä voivat olla IP-osoitteen otanta sijainnin jatkuvan seurannan sijaan, avoin tiedottaminen varmennuksen menetelmistä ja tarkoituksesta sekä soveltuvat turvatoimenpiteet. Kun muistetaan, että varmennuksen käyttötarkoituksen kannalta merkityksellistä ei ole sijainti vaan se jäsenvaltio, jossa tilaaja saa palvelun, tarkkoja sijaintitietoja ei pitäisi tätä tarkoitusta varten kerätä eikä käsitellä
  , ellei sijaintipaikka ole EU:n rajojen ulkopuolella
  . Vastaavasti jos tilaajan todentaminen riittää tarjottavan palvelun toimittamiseksi, ei pitäisi edellyttää tilaajan tunnistamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Palveluntarjoajien olisi varmistettava, että tilaajat saavat asianmukaisesti tietoa edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat nauttia verkkosisältöpalveluista muissa jäsenvaltioissa kuin omassa asuinjäsenvaltiossaan. Asetuksen mukaan oikeudenhaltijat voivat edellyttää, että palveluntarjoaja hyödyntää keinoja, joilla varmistetaan, että verkkosisältöpalvelu tarjotaan tämän asetuksen mukaisesti. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaiset edellytettävät varmistuskeinot ovat kohtuullisia eivätkä ne mene pidemmälle kuin mikä on tarpeen niiden tarkoituksen täyttämiseksi. Esimerkkejä tarvittavista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä voivat olla IP-osoitteen otanta sijainnin jatkuvan seurannan sijaan, avoin tiedottaminen varmennuksen menetelmistä ja tarkoituksesta sekä soveltuvat turvatoimenpiteet. Kun muistetaan, että varmennuksen käyttötarkoituksen kannalta merkityksellistä ei ole sijainti vaan se jäsenvaltio, jossa tilaaja saa palvelun, tarkkoja sijaintitietoja ei pitäisi tätä tarkoitusta varten kerätä eikä käsitellä. Vastaavasti jos tilaajan todentaminen riittää tarjottavan palvelun toimittamiseksi, ei pitäisi edellyttää tilaajan tunnistamista.

Palveluntarjoajien olisi varmistettava, että tilaajat saavat asianmukaisesti tietoa edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat nauttia verkkosisältöpalveluista muissa jäsenvaltioissa kuin omassa asuinjäsenvaltiossaan. Asetuksen mukaan oikeudenhaltijat voivat edellyttää, että palveluntarjoaja hyödyntää keinoja, joilla varmistetaan, että verkkosisältöpalvelu tarjotaan tämän asetuksen mukaisesti. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaiset edellytettävät varmistuskeinot ovat kohtuullisia eivätkä ne mene pidemmälle kuin mikä on tarpeen niiden tarkoituksen täyttämiseksi. Esimerkkejä tarvittavista teknisistä ja organisatorisista toimenpiteistä voivat olla IP-osoitteen otanta sijainnin jatkuvan seurannan sijaan, avoin tiedottaminen varmennuksen menetelmistä ja tarkoituksesta sekä soveltuvat turvatoimenpiteet. Kun muistetaan, että varmennuksen käyttötarkoituksen kannalta merkityksellistä ei ole sijainti vaan se jäsenvaltio, jossa tilaaja saa palvelun, tarkkoja sijaintitietoja ei pitäisi tätä tarkoitusta varten kerätä eikä käsitellä
  , ellei sijaintipaikka ole EU:n rajojen ulkopuolella
  . Vastaavasti jos tilaajan todentaminen riittää tarjottavan palvelun toimittamiseksi, ei pitäisi edellyttää tilaajan tunnistamista.

Perustelu

Ilman tarkkoja sijaintitietoja palveluntarjoajalla on merkittävästi huonommat edellytykset varmentamiseen, sillä tällöin pidetään itsestään selvänä, että kaikki rajatylittävä käyttö tapahtuu EU:n rajojen sisäpuolelta, mikä ei välttämättä pidä paikkaansa.

Muutosehdotus 8

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa | Tässä asetuksessa |
| a) | ”tilaajalla” tarkoitetaan kuluttajaa, joka tarjoajan kanssa tehdyn verkkosisältöpalvelun tarjoamista koskevan sopimuksen pohjalta voi saada ja käyttää tällaista palvelua jäsenvaltiossa, jossa hän asuu; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa

Tässä asetuksessa

a)

”tilaajalla” tarkoitetaan kuluttajaa, joka tarjoajan kanssa tehdyn verkkosisältöpalvelun tarjoamista koskevan sopimuksen pohjalta voi saada ja käyttää tällaista palvelua jäsenvaltiossa, jossa hän asuu;

| a) | ”tilaajalla” tarkoitetaan kuluttajaa, joka tarjoajan kanssa tehdyn verkkosisältöpalvelun tarjoamista koskevan sopimuksen pohjalta voi saada ja käyttää tällaista palvelua jäsenvaltiossa, jossa hän asuu; |
| --- | --- |

a)

”tilaajalla” tarkoitetaan kuluttajaa, joka tarjoajan kanssa tehdyn verkkosisältöpalvelun tarjoamista koskevan sopimuksen pohjalta voi saada ja käyttää tällaista palvelua jäsenvaltiossa, jossa hän asuu;

| b) | ”kuluttajalla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka tämän asetuksen alaan kuuluvia sopimuksia tehdessään toimii tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa; |
| --- | --- |

b)

”kuluttajalla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka tämän asetuksen alaan kuuluvia sopimuksia tehdessään toimii tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa;

| b) | ”kuluttajalla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka tämän asetuksen alaan kuuluvia sopimuksia tehdessään toimii tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa; |
| --- | --- |

b)

”kuluttajalla” tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka tämän asetuksen alaan kuuluvia sopimuksia tehdessään toimii tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa;

| c) | ”asuinjäsenvaltiolla” tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa tilaaja tavanomaisesti asuu; |
| --- | --- |

c)

”asuinjäsenvaltiolla” tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa tilaaja tavanomaisesti asuu;

| c) | ”asuinjäsenvaltiolla” tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa tilaaja tavanomaisesti asuu; |
| --- | --- |

c)

”asuinjäsenvaltiolla” tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa tilaaja tavanomaisesti asuu;

| d) | ”tilapäisellä oleskelulla” tarkoitetaan tilaajan tilapäistä oleskelua jäsenvaltiossa, joka ei ole hänen asuinjäsenvaltionsa; |
| --- | --- |

d)

”tilapäisellä oleskelulla” tarkoitetaan tilaajan tilapäistä oleskelua jäsenvaltiossa, joka ei ole hänen asuinjäsenvaltionsa;

| d) | ”tilapäisellä oleskelulla” tarkoitetaan tilaajan tilapäistä oleskelua jäsenvaltiossa, joka ei ole hänen asuinjäsenvaltionsa
  , mikä varmennetaan, jotta siirrettävyys ei muutu pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi
  ; |
| --- | --- |

d)

”tilapäisellä oleskelulla” tarkoitetaan tilaajan tilapäistä oleskelua jäsenvaltiossa, joka ei ole hänen asuinjäsenvaltionsa
  , mikä varmennetaan, jotta siirrettävyys ei muutu pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi
  ;

| e) | ”verkkosisältöpalvelulla” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 ja 57 artiklassa määriteltyä palvelua, jonka palveluntarjoaja laillisesti tarjoaa asuinjäsenvaltiossa verkossa siirrettävänä ja joka on direktiivissä 2010/13/EU tarkoitettu audiovisuaalinen mediapalvelu tai palvelu, jonka keskeinen piirre on pääsyn ja käyttömahdollisuuden tarjoaminen teoksiin, muuhun aineistoon tai yleisradio-organisaatioiden lähetyksiin joko lineaarisesti tai tilauksena, joka toimitetaan tilaajalle sovituin ehdoin joko |
| --- | --- |

e)

”verkkosisältöpalvelulla” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 ja 57 artiklassa määriteltyä palvelua, jonka palveluntarjoaja laillisesti tarjoaa asuinjäsenvaltiossa verkossa siirrettävänä ja joka on direktiivissä 2010/13/EU tarkoitettu audiovisuaalinen mediapalvelu tai palvelu, jonka keskeinen piirre on pääsyn ja käyttömahdollisuuden tarjoaminen teoksiin, muuhun aineistoon tai yleisradio-organisaatioiden lähetyksiin joko lineaarisesti tai tilauksena, joka toimitetaan tilaajalle sovituin ehdoin joko

| e) | ”verkkosisältöpalvelulla” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 ja 57 artiklassa määriteltyä palvelua, jonka palveluntarjoaja laillisesti tarjoaa asuinjäsenvaltiossa verkossa siirrettävänä ja joka on direktiivissä 2010/13/EU tarkoitettu audiovisuaalinen mediapalvelu tai palvelu, jonka keskeinen piirre on pääsyn ja käyttömahdollisuuden tarjoaminen teoksiin, muuhun aineistoon tai yleisradio-organisaatioiden lähetyksiin joko lineaarisesti tai tilauksena, joka toimitetaan tilaajalle sovituin ehdoin joko |
| --- | --- |

e)

”verkkosisältöpalvelulla” tarkoitetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 ja 57 artiklassa määriteltyä palvelua, jonka palveluntarjoaja laillisesti tarjoaa asuinjäsenvaltiossa verkossa siirrettävänä ja joka on direktiivissä 2010/13/EU tarkoitettu audiovisuaalinen mediapalvelu tai palvelu, jonka keskeinen piirre on pääsyn ja käyttömahdollisuuden tarjoaminen teoksiin, muuhun aineistoon tai yleisradio-organisaatioiden lähetyksiin joko lineaarisesti tai tilauksena, joka toimitetaan tilaajalle sovituin ehdoin joko

| | 1) | rahallista maksua vastaan; tai |
| --- | --- | --- |

1)

rahallista maksua vastaan; tai

| | 1) | rahallista maksua vastaan; tai |
| --- | --- | --- |

1)

rahallista maksua vastaan; tai

| | 2) | ilman rahallista maksua sillä edellytyksellä, että palvelun tarjoaja varmentaa tilaajan asuinjäsenvaltion; |
| --- | --- | --- |

2)

ilman rahallista maksua sillä edellytyksellä, että palvelun tarjoaja varmentaa tilaajan asuinjäsenvaltion;

| | 2) | ilman rahallista maksua sillä edellytyksellä, että palvelun tarjoaja varmentaa tilaajan asuinjäsenvaltion; |
| --- | --- | --- |

2)

ilman rahallista maksua sillä edellytyksellä, että palvelun tarjoaja varmentaa tilaajan asuinjäsenvaltion;

| f) | ”siirrettävällä” tarkoitetaan, että tilaajat voivat tosiasiallisesti saada ja käyttää verkkosisältöpalvelua asuinjäsenvaltiossaan ilman rajoitusta tiettyyn paikkaan. |
| --- | --- |

f)

”siirrettävällä” tarkoitetaan, että tilaajat voivat tosiasiallisesti saada ja käyttää verkkosisältöpalvelua asuinjäsenvaltiossaan ilman rajoitusta tiettyyn paikkaan.

| f) | ”siirrettävällä” tarkoitetaan, että tilaajat voivat tosiasiallisesti saada ja käyttää verkkosisältöpalvelua asuinjäsenvaltiossaan ilman rajoitusta tiettyyn paikkaan. |
| --- | --- |

f)

”siirrettävällä” tarkoitetaan, että tilaajat voivat tosiasiallisesti saada ja käyttää verkkosisältöpalvelua asuinjäsenvaltiossaan ilman rajoitusta tiettyyn paikkaan.

Perustelu

Oikeudenhaltijoiden olisi saatava varmuus siitä, että siirrettävyys ei johda siihen, että suojattu sisältö tulee pysyvästi saataville EU:ssa.

Muutosehdotus 9

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1) | Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1)

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 1) | Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

1)

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 2) | Sitä sovelletaan [
  6
  kuukauden kuluttua julkaisupäivästä]. |
| --- | --- |

2)

Sitä sovelletaan [
  6
  kuukauden kuluttua julkaisupäivästä].

| 2) | Sitä sovelletaan [
  12
  kuukauden kuluttua julkaisupäivästä]. |
| --- | --- |

2)

Sitä sovelletaan [
  12
  kuukauden kuluttua julkaisupäivästä].

Perustelu

Koska sopimuksia, joihin asetuksella on suoria vaikutuksia, on hyvin runsaasti, asianomaisille toimijoille olisi annettava riittävästi aikaa muuttaa asiaan liittyviä määräyksiä. Soveltamisen aloittaminen vasta 12 kuukauden päästä parantaisi osaltaan edellytyksiä mukautua asetukseen.

Muutosehdotus 10

Ehdotus asetukseksi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta olisi sovellettava verkkosisältöpalveluihin, joita tarjotaan rahallista maksua vastaan. Tällaisten palveluiden tarjoajat pystyvät tarkistamaan tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Olisi katsottava, että oikeus käyttää verkkosisältöpalvelua on hankittu rahallisella maksulla riippumatta siitä, onko tällainen maksu suoritettu suoraan verkkosisältöpalvelun tarjoajalle vaiko toiselle osapuolelle, kuten toimittajalle, joka tarjoaa televiestintäpalvelun ja toisen toimittajan toteuttaman verkkosisältöpalvelun yhdistelmän. | Tätä asetusta olisi sovellettava verkkosisältöpalveluihin, joita tarjotaan rahallista maksua vastaan. Tällaisten palveluiden tarjoajat pystyvät tarkistamaan tilaajiensa asuinjäsenvaltion
  , ja tarkistamisen avulla tulisi estää siirrettävyyden muuttuminen pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi
  . Olisi katsottava, että oikeus käyttää verkkosisältöpalvelua on hankittu rahallisella maksulla riippumatta siitä, onko tällainen maksu suoritettu suoraan verkkosisältöpalvelun tarjoajalle vaiko toiselle osapuolelle, kuten toimittajalle, joka tarjoaa televiestintäpalvelun ja toisen toimittajan toteuttaman verkkosisältöpalvelun yhdistelmän. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä asetusta olisi sovellettava verkkosisältöpalveluihin, joita tarjotaan rahallista maksua vastaan. Tällaisten palveluiden tarjoajat pystyvät tarkistamaan tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Olisi katsottava, että oikeus käyttää verkkosisältöpalvelua on hankittu rahallisella maksulla riippumatta siitä, onko tällainen maksu suoritettu suoraan verkkosisältöpalvelun tarjoajalle vaiko toiselle osapuolelle, kuten toimittajalle, joka tarjoaa televiestintäpalvelun ja toisen toimittajan toteuttaman verkkosisältöpalvelun yhdistelmän.

Tätä asetusta olisi sovellettava verkkosisältöpalveluihin, joita tarjotaan rahallista maksua vastaan. Tällaisten palveluiden tarjoajat pystyvät tarkistamaan tilaajiensa asuinjäsenvaltion
  , ja tarkistamisen avulla tulisi estää siirrettävyyden muuttuminen pysyväksi rajatylittäväksi saatavuudeksi
  . Olisi katsottava, että oikeus käyttää verkkosisältöpalvelua on hankittu rahallisella maksulla riippumatta siitä, onko tällainen maksu suoritettu suoraan verkkosisältöpalvelun tarjoajalle vaiko toiselle osapuolelle, kuten toimittajalle, joka tarjoaa televiestintäpalvelun ja toisen toimittajan toteuttaman verkkosisältöpalvelun yhdistelmän.

Perustelu

Itsestään selvä

Muutosehdotus 11

Ehdotus asetukseksi

17 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua, kuuluvat myös tämän asetuksen soveltamisalaan siinä määrin kuin tarjoajat varmistavat tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua ja joiden tarjoajat eivät varmista tilaajiensa asuinjäsenvaltiota, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä niiden sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan merkitsisi suurta muutosta tällaisten palveluiden toimittamistapaan ja aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia. Varmennettaessa tilaajan asuinjäsenvaltiota olisi tukeuduttava esimerkiksi tietoihin asuinjäsenvaltiossa tarjottavia muita palveluita koskevan lupamaksun maksamisesta, internet- tai puhelinyhteyttä koskevaan sopimukseen, IP-osoitteeseen tai muuhun varmennuskeinoon, jos tarjoaja voi niiden avulla saada kohtuullisen varmuuden tilaajiensa asuinjäsenvaltiosta. | Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua, kuuluvat myös tämän asetuksen soveltamisalaan siinä määrin kuin tarjoajat varmistavat tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua ja joiden tarjoajat eivät varmista tilaajiensa asuinjäsenvaltiota, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä niiden sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan merkitsisi suurta muutosta tällaisten palveluiden toimittamistapaan ja aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia. Varmennettaessa tilaajan asuinjäsenvaltiota olisi tukeuduttava esimerkiksi tietoihin asuinjäsenvaltiossa tarjottavia muita palveluita koskevan lupamaksun maksamisesta, internet- tai puhelinyhteyttä koskevaan sopimukseen, IP-osoitteeseen tai muuhun varmennuskeinoon, jos tarjoaja voi niiden avulla saada kohtuullisen varmuuden tilaajiensa asuinjäsenvaltiosta
  , ja ehkäistävä siirrettävyyttä koskeviin oikeuksiin liittyviä väärinkäytöksiä
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua, kuuluvat myös tämän asetuksen soveltamisalaan siinä määrin kuin tarjoajat varmistavat tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua ja joiden tarjoajat eivät varmista tilaajiensa asuinjäsenvaltiota, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä niiden sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan merkitsisi suurta muutosta tällaisten palveluiden toimittamistapaan ja aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia. Varmennettaessa tilaajan asuinjäsenvaltiota olisi tukeuduttava esimerkiksi tietoihin asuinjäsenvaltiossa tarjottavia muita palveluita koskevan lupamaksun maksamisesta, internet- tai puhelinyhteyttä koskevaan sopimukseen, IP-osoitteeseen tai muuhun varmennuskeinoon, jos tarjoaja voi niiden avulla saada kohtuullisen varmuuden tilaajiensa asuinjäsenvaltiosta.

Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua, kuuluvat myös tämän asetuksen soveltamisalaan siinä määrin kuin tarjoajat varmistavat tilaajiensa asuinjäsenvaltion. Verkkosisältöpalvelut, jotka tarjotaan ilman rahallista maksua ja joiden tarjoajat eivät varmista tilaajiensa asuinjäsenvaltiota, olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä niiden sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan merkitsisi suurta muutosta tällaisten palveluiden toimittamistapaan ja aiheuttaisi kohtuuttomia kustannuksia. Varmennettaessa tilaajan asuinjäsenvaltiota olisi tukeuduttava esimerkiksi tietoihin asuinjäsenvaltiossa tarjottavia muita palveluita koskevan lupamaksun maksamisesta, internet- tai puhelinyhteyttä koskevaan sopimukseen, IP-osoitteeseen tai muuhun varmennuskeinoon, jos tarjoaja voi niiden avulla saada kohtuullisen varmuuden tilaajiensa asuinjäsenvaltiosta
  , ja ehkäistävä siirrettävyyttä koskeviin oikeuksiin liittyviä väärinkäytöksiä
  .

Perustelu

Itsestään selvä

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Alustavat huomiot

| 1. | suhtautuu myönteisesti sähköisen viestinnän sisämarkkinoita koskeviin toimenpide-ehdotuksiin, joiden tavoitteena on vauhdittaa kaikkien talouden alojen dynaamista ja kestävää kehitystä ja luoda uusia työpaikkoja sekä saattaa tekijänoikeussäännöt ajan tasalle ottaen huomioon digitaalinen vallankumous ja kuluttajakäyttäytymisen muutokset, mutta pitää valitettavana, että ehdotetun asetuksen soveltamisala on rajattu verkkosisältöpalveluihin ja että siinä ei puututa muihin tekijänoikeuksiin sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti sähköisen viestinnän sisämarkkinoita koskeviin toimenpide-ehdotuksiin, joiden tavoitteena on vauhdittaa kaikkien talouden alojen dynaamista ja kestävää kehitystä ja luoda uusia työpaikkoja sekä saattaa tekijänoikeussäännöt ajan tasalle ottaen huomioon digitaalinen vallankumous ja kuluttajakäyttäytymisen muutokset, mutta pitää valitettavana, että ehdotetun asetuksen soveltamisala on rajattu verkkosisältöpalveluihin ja että siinä ei puututa muihin tekijänoikeuksiin sisämarkkinoilla.

| 2. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten potentiaalia ja keskeistä asemaa tekijänoikeussääntöjen yhdenmukaistamisessa. Niihin olisi kiinnitettävä huomiota kaikissa tulevissa digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista koskevissa säädöksissä. |
| --- | --- |

2.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten potentiaalia ja keskeistä asemaa tekijänoikeussääntöjen yhdenmukaistamisessa. Niihin olisi kiinnitettävä huomiota kaikissa tulevissa digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista koskevissa säädöksissä.

| 3. | panee merkille, että komissio esittää täysin vakuuttavia perusteita siitä, että tämän alan säänteleminen Euroopan unionin tasolla tuottaa lisäarvoa, joten se noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Sama koskee suhteellisuuden osalta esitettyjä perusteita. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että komissio esittää täysin vakuuttavia perusteita siitä, että tämän alan säänteleminen Euroopan unionin tasolla tuottaa lisäarvoa, joten se noudattaa toissijaisuusperiaatetta. Sama koskee suhteellisuuden osalta esitettyjä perusteita.

| 4. | kiinnittää huomion paikallis- ja alueviranomaisten tärkeään roolin kansalaisille suunnattujen digitaalisten palvelujen alalla sekä digitaalisen infrastruktuurin rakentamisessa ja hallinnoinnissa, joihin liittyen tehdään usein rajatylittävää tai alueidenvälistä yhteistyötä. Näillä aloilla on ryhdyttävä välittömästi toimiin, joilla puututaan tasapuolisesti verkossa tapahtuvan toiminnan mahdollisiin esteisiin, mukaan lukien sopimus- ja tekijänoikeuslainsäädännön erot jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomion paikallis- ja alueviranomaisten tärkeään roolin kansalaisille suunnattujen digitaalisten palvelujen alalla sekä digitaalisen infrastruktuurin rakentamisessa ja hallinnoinnissa, joihin liittyen tehdään usein rajatylittävää tai alueidenvälistä yhteistyötä. Näillä aloilla on ryhdyttävä välittömästi toimiin, joilla puututaan tasapuolisesti verkossa tapahtuvan toiminnan mahdollisiin esteisiin, mukaan lukien sopimus- ja tekijänoikeuslainsäädännön erot jäsenvaltioiden välillä.

| 5. | pitää tärkeänä, että julkiset laitokset ovat henkilöiden ja yritysten tavoitettavissa sähköisin välinein riippumatta siitä, missä yhteydenottaja fyysisesti on, ja korostaakin kannattavansa erityisesti sellaisten rajatylittävien julkisten palveluiden kehittämistä, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen ja sähköiseen tunnistamiseen, sähköisiin allekirjoituksiin, asiakirjojen sähköiseen tiedoksiantoon ja muihin sähköisen hallinnon kulmakiviin. |
| --- | --- |

5.

pitää tärkeänä, että julkiset laitokset ovat henkilöiden ja yritysten tavoitettavissa sähköisin välinein riippumatta siitä, missä yhteydenottaja fyysisesti on, ja korostaakin kannattavansa erityisesti sellaisten rajatylittävien julkisten palveluiden kehittämistä, jotka liittyvät yhteentoimivuuteen ja sähköiseen tunnistamiseen, sähköisiin allekirjoituksiin, asiakirjojen sähköiseen tiedoksiantoon ja muihin sähköisen hallinnon kulmakiviin.

| 6. | korostaa, että internetin avoimuus on tekijä, joka edistää kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia ratkaisevalla tavalla. Sen ansiosta on kehitetty valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita, mikä on lisännyt poikkeuksellisen paljon sisällön ja palvelujen tarjontaa ja kysyntää. Avoin internet on lisäksi nopeuttanut ratkaisevasti tiedon ja ideoiden vapaata vaihtoa myös maissa, joissa mahdollisuudet seurata riippumattomia tiedotusvälineitä ovat vähäiset (1). |
| --- | --- |

6.

korostaa, että internetin avoimuus on tekijä, joka edistää kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia ratkaisevalla tavalla. Sen ansiosta on kehitetty valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita, mikä on lisännyt poikkeuksellisen paljon sisällön ja palvelujen tarjontaa ja kysyntää. Avoin internet on lisäksi nopeuttanut ratkaisevasti tiedon ja ideoiden vapaata vaihtoa myös maissa, joissa mahdollisuudet seurata riippumattomia tiedotusvälineitä ovat vähäiset (1).

| 7. | huomauttaa, että julkiset palvelut ja digitaalitalous ovat tärkeitä sekä EU:n että paikallis- ja aluetason talouskasvun kannalta. Samaan aikaan kuntien ja alueiden perusvelvollisuutena on luoda julkisia tietokantoja, järjestää turvallisuustiedotusta, kehittää tarvittavia digitaalisia taitoja, taata laajakaistaverkkojen rahoitus ja edistää sitä sekä luoda asianmukaiset edellytykset alueidenväliselle ja rajatylittävälle verkkopalvelujen tarjonnalle. Kaikki tämä voi helpottaa merkittävästi korkeatasoisten palvelujen avaamista ja tekijänoikeussääntöjen tasapuolista yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että julkiset palvelut ja digitaalitalous ovat tärkeitä sekä EU:n että paikallis- ja aluetason talouskasvun kannalta. Samaan aikaan kuntien ja alueiden perusvelvollisuutena on luoda julkisia tietokantoja, järjestää turvallisuustiedotusta, kehittää tarvittavia digitaalisia taitoja, taata laajakaistaverkkojen rahoitus ja edistää sitä sekä luoda asianmukaiset edellytykset alueidenväliselle ja rajatylittävälle verkkopalvelujen tarjonnalle. Kaikki tämä voi helpottaa merkittävästi korkeatasoisten palvelujen avaamista ja tekijänoikeussääntöjen tasapuolista yhdenmukaistamista.

| 8. | muistuttaa korostaneensa jo aiemmin panosta, jonka paikallis- ja aluetaso voi antaa tietojenkeruun sekä kansalaisille ja yrityksille suunnattujen palvelujen tarjonnan kaikissa vaiheissa (2). Tämä on nähtävissä myös käytännössä: Euroopassa on paljon esimerkkejä julkisen sektorin innovaatioiden ja yhteentoimivuuden edistämiseksi tehtävän alueiden, jäsenvaltiotason viranomaisten ja tutkimuslaitosten yhteistyön tarjoamista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa korostaneensa jo aiemmin panosta, jonka paikallis- ja aluetaso voi antaa tietojenkeruun sekä kansalaisille ja yrityksille suunnattujen palvelujen tarjonnan kaikissa vaiheissa (2). Tämä on nähtävissä myös käytännössä: Euroopassa on paljon esimerkkejä julkisen sektorin innovaatioiden ja yhteentoimivuuden edistämiseksi tehtävän alueiden, jäsenvaltiotason viranomaisten ja tutkimuslaitosten yhteistyön tarjoamista mahdollisuuksista.

Tekijänoikeudet digitaalisilla sisämarkkinoilla

| 9. | kannattaa Euroopan komission pyrkimystä varmistaa sääntöjä nykyaikaistamalla luovan sisällön laaja saatavuus koko EU:ssa, varmistaa oikeuksien haltijoiden vahva suojelu ja säilyttää tasapaino muihin julkisen politiikan tavoitteisiin nähden digitaalisessa ympäristössä (mm. koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin liittyvät tavoitteet ja tavoite yleisön oikeudesta tutustua mm. kirjastojen, arkistojen ja museoiden julkisiin kokoelmiin; samoin on tärkeää taata vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet (3) digitaalisessa ympäristössä). |
| --- | --- |

9.

kannattaa Euroopan komission pyrkimystä varmistaa sääntöjä nykyaikaistamalla luovan sisällön laaja saatavuus koko EU:ssa, varmistaa oikeuksien haltijoiden vahva suojelu ja säilyttää tasapaino muihin julkisen politiikan tavoitteisiin nähden digitaalisessa ympäristössä (mm. koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin liittyvät tavoitteet ja tavoite yleisön oikeudesta tutustua mm. kirjastojen, arkistojen ja museoiden julkisiin kokoelmiin; samoin on tärkeää taata vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet (3) digitaalisessa ympäristössä).

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota lukemaan paikallis- ja alueviranomaiset unionissa harjoitettavien kulttuuripolitiikkojen keskeisiksi vastuutahoiksi ja tunnustamaan niiden lakisääteiset toimivaltuudet, suoran vastuun kulttuuriperinnön hallinnoinnista ja ratkaisevan roolin luovia aloja tukevissa politiikoissa, myös Luova Eurooppa- ja Horisontti 2020 -puiteohjelmiin liittyvissä EU:n tukitoimissa. |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan komissiota lukemaan paikallis- ja alueviranomaiset unionissa harjoitettavien kulttuuripolitiikkojen keskeisiksi vastuutahoiksi ja tunnustamaan niiden lakisääteiset toimivaltuudet, suoran vastuun kulttuuriperinnön hallinnoinnista ja ratkaisevan roolin luovia aloja tukevissa politiikoissa, myös Luova Eurooppa- ja Horisontti 2020 -puiteohjelmiin liittyvissä EU:n tukitoimissa.

Sisältöjen parempi saatavuus koko EU:ssa

| 11. | on samaa mieltä siitä, että EU:n tulee pyrkiä vaiheittaista lähestymistapaa noudattaen poistamaan sisällön rajatylittävän saatavuuden ja teosten levittämisen esteet. Komitea kehottaa kuitenkin varmistamaan, että näin luotavat sisämarkkinat toimivat siten, että teosten tekijöille ja kulttuuritoimialalle tosiasiallisesti tarjoutuu mahdollisuuksia laajentaa yleisöään ja liiketoimintaansa, ja sisämarkkinat parantavat EU:n luovien alojen kilpailukykyä (siten, että ne pääsevät paremmin kansainvälisille markkinoille ja pärjäävät myös entistä paremmin kansainvälisessä kilpailussa). |
| --- | --- |

11.

on samaa mieltä siitä, että EU:n tulee pyrkiä vaiheittaista lähestymistapaa noudattaen poistamaan sisällön rajatylittävän saatavuuden ja teosten levittämisen esteet. Komitea kehottaa kuitenkin varmistamaan, että näin luotavat sisämarkkinat toimivat siten, että teosten tekijöille ja kulttuuritoimialalle tosiasiallisesti tarjoutuu mahdollisuuksia laajentaa yleisöään ja liiketoimintaansa, ja sisämarkkinat parantavat EU:n luovien alojen kilpailukykyä (siten, että ne pääsevät paremmin kansainvälisille markkinoille ja pärjäävät myös entistä paremmin kansainvälisessä kilpailussa).

| 12. | kannattaa Euroopan komission ehdotusta asetukseksi verkkosisältöpalvelujen siirrettävyydestä sen varmistamiseksi, että käyttäjät, jotka ovat tilanneet tai hankkineet sisältöä kotimaassaan, voivat käyttää sitä myös oleskellessaan tilapäisesti toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

12.

kannattaa Euroopan komission ehdotusta asetukseksi verkkosisältöpalvelujen siirrettävyydestä sen varmistamiseksi, että käyttäjät, jotka ovat tilanneet tai hankkineet sisältöä kotimaassaan, voivat käyttää sitä myös oleskellessaan tilapäisesti toisessa jäsenvaltiossa.

| 13. | toteaa, että tilapäisyyden ei tule johtaa väärinkäytöksiin, sillä vaarana on, että rajatylittävien oikeuksien siirrettävyys johtaa siihen, että suojattu sisältö tulee pysyvästi saataville EU:ssa. Tämän vuoksi palveluntarjoajien on varmennettava tilaajiensa asuinjäsenvaltio. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että tilapäisyyden ei tule johtaa väärinkäytöksiin, sillä vaarana on, että rajatylittävien oikeuksien siirrettävyys johtaa siihen, että suojattu sisältö tulee pysyvästi saataville EU:ssa. Tämän vuoksi palveluntarjoajien on varmennettava tilaajiensa asuinjäsenvaltio.

| 14. | kannattaa komission sitoutumista perusteettomien maarajoitusten torjumiseen ja poistamiseen. Tämä ei kuitenkaan saa tarkoittaa alueellisuusperiaatteesta luopumista, sillä se olisi vahingollista Euroopan maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta (4). Maarajoituksen poistaminen matkan ajaksi onkin ymmärrettävä alueellisuuskäsitteen laajennukseksi eikä ensimmäiseksi askeleeksi kohti alueellisuuden asteittaista lakkauttamista. |
| --- | --- |

14.

kannattaa komission sitoutumista perusteettomien maarajoitusten torjumiseen ja poistamiseen. Tämä ei kuitenkaan saa tarkoittaa alueellisuusperiaatteesta luopumista, sillä se olisi vahingollista Euroopan maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta (4). Maarajoituksen poistaminen matkan ajaksi onkin ymmärrettävä alueellisuuskäsitteen laajennukseksi eikä ensimmäiseksi askeleeksi kohti alueellisuuden asteittaista lakkauttamista.

| 15. | on tyytyväinen komission aikeeseen tehostaa televisio- ja radio-ohjelmien valtioiden rajat ylittävää levitystä verkossa satelliitti- ja kaapelidirektiivin (5) uudelleentarkastelun tulosten pohjalta. Näin tunnustetaan television ja radion avainrooli luovien alojen edistämisessä ja helpotetaan verkossa ja muualla kuin verkossa tapahtuvan jakelun kanavien yhdenmukaista kohtelua tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suhteen. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen komission aikeeseen tehostaa televisio- ja radio-ohjelmien valtioiden rajat ylittävää levitystä verkossa satelliitti- ja kaapelidirektiivin (5) uudelleentarkastelun tulosten pohjalta. Näin tunnustetaan television ja radion avainrooli luovien alojen edistämisessä ja helpotetaan verkossa ja muualla kuin verkossa tapahtuvan jakelun kanavien yhdenmukaista kohtelua tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suhteen.

| 16. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tarjoutuu edistämään sopimuksen solmimista lisensseistä, joiden avulla sisältöjä voidaan käyttää valtioiden rajojen yli. Näin varmistettaisiin yhtäältä kuluttajien tarvitsema joustavuus ja toisaalta se, että teosten tekijät ja sidosryhmät saavat oikeudenmukaisen korvauksen sellaista avoimuutta noudattaen, jonka digitaalinen maailma voi ja joka sen täytyy tarjota. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tarjoutuu edistämään sopimuksen solmimista lisensseistä, joiden avulla sisältöjä voidaan käyttää valtioiden rajojen yli. Näin varmistettaisiin yhtäältä kuluttajien tarvitsema joustavuus ja toisaalta se, että teosten tekijät ja sidosryhmät saavat oikeudenmukaisen korvauksen sellaista avoimuutta noudattaen, jonka digitaalinen maailma voi ja joka sen täytyy tarjota.

| 17. | korostaa tarvetta selkeyttää vielä sitä, millaisin edellytyksin myynnistä poistuneet teokset on tarkoitus digitoida ja saattaa käytettäviin koko EU:ssa. Komitea kehottaa ottamaan erityisesti huomioon eräät tekijöiden, julkaisijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen hyväksymät ratkaisut, jotka sisältyvät yhteisymmärryspöytäkirjaan myynnistä poistuneiden teosten digitoinnin ja käytettäväksi saattamisen keskeisistä periaatteista (Memorandum of Understanding – Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works (6)). Kyse on esimerkiksi siitä, maksetaanko oikeudenomistajille korvaus näiden kulttuurisen ja institutionaalisen roolin turvaamiseksi. |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta selkeyttää vielä sitä, millaisin edellytyksin myynnistä poistuneet teokset on tarkoitus digitoida ja saattaa käytettäviin koko EU:ssa. Komitea kehottaa ottamaan erityisesti huomioon eräät tekijöiden, julkaisijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen hyväksymät ratkaisut, jotka sisältyvät yhteisymmärryspöytäkirjaan myynnistä poistuneiden teosten digitoinnin ja käytettäväksi saattamisen keskeisistä periaatteista (Memorandum of Understanding – Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works (6)). Kyse on esimerkiksi siitä, maksetaanko oikeudenomistajille korvaus näiden kulttuurisen ja institutionaalisen roolin turvaamiseksi.

| 18. | toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan, kuten tarpeellista on, pysyvästi mukaan toteuttamaan Luova Eurooppa -puiteohjelmaa ja muita toimintapolitiikkoja, joiden avulla komissio aikoo tukea eurooppalaista audiovisuaalista viestintää. Tässä yhteydessä tulee tutkia uudenlaisia rahoitus-, tuotanto- ja jakelumalleja (7). |
| --- | --- |

18.

toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan, kuten tarpeellista on, pysyvästi mukaan toteuttamaan Luova Eurooppa -puiteohjelmaa ja muita toimintapolitiikkoja, joiden avulla komissio aikoo tukea eurooppalaista audiovisuaalista viestintää. Tässä yhteydessä tulee tutkia uudenlaisia rahoitus-, tuotanto- ja jakelumalleja (7).

Poikkeuksien mukauttaminen digitaaliseen ja valtioiden rajat ylittävään ympäristöön

| 19. | pitää asianmukaisena, että poikkeuksia ja rajoituksia käsitellään tässä yhteydessä. Direktiivin 2001/29/EY mahdollinen tarkistus tulee kuitenkin rajoittaa kattamaan vain erityistapaukset, jotka eivät ole ristiriidassa normaalin käytön kanssa. Tässä yhteydessä on pyrittävä oikeudenhaltijoiden intressien ja kuluttajien intressien väliseen asianmukaiseen tasapainoon. |
| --- | --- |

19.

pitää asianmukaisena, että poikkeuksia ja rajoituksia käsitellään tässä yhteydessä. Direktiivin 2001/29/EY mahdollinen tarkistus tulee kuitenkin rajoittaa kattamaan vain erityistapaukset, jotka eivät ole ristiriidassa normaalin käytön kanssa. Tässä yhteydessä on pyrittävä oikeudenhaltijoiden intressien ja kuluttajien intressien väliseen asianmukaiseen tasapainoon.

| 20. | katsoo, että poikkeuksia on sovellettava järkevästi ja perustellusti sellaisilla aloilla, joihin liittyy vahva yleinen etu: i) Esimerkiksi opettajien voidaan sallia käyttää samaa opetusmateriaalia sekä painettuna että sähköisessä muodossa. ii) Jotta varmistetaan sisältöjen esteetön saatavuus näkövammaisille, tulee edistää Marrakeshin sopimuksen (8) ratifiointia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että poikkeuksia on sovellettava järkevästi ja perustellusti sellaisilla aloilla, joihin liittyy vahva yleinen etu: i) Esimerkiksi opettajien voidaan sallia käyttää samaa opetusmateriaalia sekä painettuna että sähköisessä muodossa. ii) Jotta varmistetaan sisältöjen esteetön saatavuus näkövammaisille, tulee edistää Marrakeshin sopimuksen (8) ratifiointia jäsenvaltioissa.

| 21. | suhtautuu varauksellisesti komission arvioihin vuonna 2016 esitettävistä lisäpoikkeuksista ja ehdottaa, että etenkin seuraavia tarkastellaan uudelleen: i) Tekstien ja tietojen ”louhinta” (engl. text-and-data mining): vaikka ”louhinta” epäilemättä hyödyttää korkeakouluja sekä paikallisia ja valtakunnallisia tutkimuslaitoksia, sen määrittely, mitä tietoja käyttäjät saisivat ”louhia”, millaisia seurauksiin tutkittujen tietojen epäasianmukainen käyttö johtaisi ja millaisia eheys- ja tietosuojariskejä asiaan liittyisi, herättää edelleen epäilyjä. ii) Etäkäyttö: vaikka kirjastojen, korkeakoulujen jne. digitaalisen infrastruktuurin mukauttaminen on toivottavaa, liittyy suojatun aineiston sähköiseen saataville asettamiseen se riski, että joudutaan suoraan kilpailuun kaupallisten jakelukanavien kanssa. Tällaisten toimien kielteisten vaikutusten lieventämiseksi ehdotetaan esimerkiksi oikeudenomistajille teosten kulttuurisen arvon suojelemiseksi maksettavan korvauksen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu varauksellisesti komission arvioihin vuonna 2016 esitettävistä lisäpoikkeuksista ja ehdottaa, että etenkin seuraavia tarkastellaan uudelleen: i) Tekstien ja tietojen ”louhinta” (engl. text-and-data mining): vaikka ”louhinta” epäilemättä hyödyttää korkeakouluja sekä paikallisia ja valtakunnallisia tutkimuslaitoksia, sen määrittely, mitä tietoja käyttäjät saisivat ”louhia”, millaisia seurauksiin tutkittujen tietojen epäasianmukainen käyttö johtaisi ja millaisia eheys- ja tietosuojariskejä asiaan liittyisi, herättää edelleen epäilyjä. ii) Etäkäyttö: vaikka kirjastojen, korkeakoulujen jne. digitaalisen infrastruktuurin mukauttaminen on toivottavaa, liittyy suojatun aineiston sähköiseen saataville asettamiseen se riski, että joudutaan suoraan kilpailuun kaupallisten jakelukanavien kanssa. Tällaisten toimien kielteisten vaikutusten lieventämiseksi ehdotetaan esimerkiksi oikeudenomistajille teosten kulttuurisen arvon suojelemiseksi maksettavan korvauksen käyttöönottoa.

| 22. | kannattaa EU-tason toimia oikeudenhaltijoiden välisen maksujen jaon tehostamiseksi nimenomaan, jotta voidaan vähentää maksunkeruumenetelmien kirjavuutta ja tukea avoimia teknisiä ratkaisuja, jotka helpottavat kertyneiden tulojen jakamista asianomaisille oikeudenomistajille (9). |
| --- | --- |

22.

kannattaa EU-tason toimia oikeudenhaltijoiden välisen maksujen jaon tehostamiseksi nimenomaan, jotta voidaan vähentää maksunkeruumenetelmien kirjavuutta ja tukea avoimia teknisiä ratkaisuja, jotka helpottavat kertyneiden tulojen jakamista asianomaisille oikeudenomistajille (9).

Toimivat tekijänoikeusmarkkinat

| 23. | yhtyy kasvavaan huoleen siitä, varmistavatko voimassa olevat EU:n tekijänoikeussäännöt, että verkkosisältöjen joidenkin uusien jakelumuotojen tuottama arvo jaetaan oikeudenmukaisesti, varsinkin jos oikeuksien haltijat eivät voi asettaa lisensointiehtoja eivätkä neuvotella tasapuoliselta pohjalta mahdollisten käyttäjien kanssa, mihin tärkeimpänä syynä on osapuolten suhteellisen markkinavoiman epätasapaino. Komitea toivookin, että siltä osin kuin osapuolten välinen neuvottelu ei ole mahdollista, pyritään EU-tason lainsäädäntötoimin luomaan kaikkien osapuolten kannalta suotuisa toimintaympäristö esimerkiksi mahdollistamalla vahvemmat sopimusperusteiset takeet tekijöiden suojelemiseksi ja avoimuutta edistävät määräykset. |
| --- | --- |

23.

yhtyy kasvavaan huoleen siitä, varmistavatko voimassa olevat EU:n tekijänoikeussäännöt, että verkkosisältöjen joidenkin uusien jakelumuotojen tuottama arvo jaetaan oikeudenmukaisesti, varsinkin jos oikeuksien haltijat eivät voi asettaa lisensointiehtoja eivätkä neuvotella tasapuoliselta pohjalta mahdollisten käyttäjien kanssa, mihin tärkeimpänä syynä on osapuolten suhteellisen markkinavoiman epätasapaino. Komitea toivookin, että siltä osin kuin osapuolten välinen neuvottelu ei ole mahdollista, pyritään EU-tason lainsäädäntötoimin luomaan kaikkien osapuolten kannalta suotuisa toimintaympäristö esimerkiksi mahdollistamalla vahvemmat sopimusperusteiset takeet tekijöiden suojelemiseksi ja avoimuutta edistävät määräykset.

| 24. | pitää tarpeellisena selkeyttää sellaisten verkkoalustojen roolia, jotka käyttävät suojattua sisältöä olennaisena osana liiketoimintamalliaan (10). |
| --- | --- |

24.

pitää tarpeellisena selkeyttää sellaisten verkkoalustojen roolia, jotka käyttävät suojattua sisältöä olennaisena osana liiketoimintamalliaan (10).

| 25. | toteaa myös, että teosten tekijöiden oleelliselle roolille ja sille, että teokset ovat osa kulttuuriperintöä, tulee antaa arvoa. Ilman tekijöitä verkkoalustoilla ei olisi materiaalia, johon ne voisivat perustaa liiketoimintansa. |
| --- | --- |

25.

toteaa myös, että teosten tekijöiden oleelliselle roolille ja sille, että teokset ovat osa kulttuuriperintöä, tulee antaa arvoa. Ilman tekijöitä verkkoalustoilla ei olisi materiaalia, johon ne voisivat perustaa liiketoimintansa.

| 26. | kannattaa näin ollen neuvotteluja teosten tekijöiden, kuluttajien ja välittäjien oikeutettujen etujen välisen tasapainon turvaamiseksi. |
| --- | --- |

26.

kannattaa näin ollen neuvotteluja teosten tekijöiden, kuluttajien ja välittäjien oikeutettujen etujen välisen tasapainon turvaamiseksi.

| 27. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon myös paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet, kun se etsii ratkaisuja oikeusvarmuuden, avoimuuden ja tasapainon vahvistamiseksi järjestelmässä, jolla hallinnoidaan tekijöiden ja esiintyjien korvauksia EU:ssa. |
| --- | --- |

27.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan huomioon myös paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet, kun se etsii ratkaisuja oikeusvarmuuden, avoimuuden ja tasapainon vahvistamiseksi järjestelmässä, jolla hallinnoidaan tekijöiden ja esiintyjien korvauksia EU:ssa.

Tehokas ja tasapainoinen valvontajärjestelmä

| 28. | kannattaa Euroopan komission sitoumusta i) parantaa oikeudellista kehystä immateriaalioikeuksien – myös tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien – suojan varmistamiseksi tehostamalla väli- ja turvaamistoimien soveltamista, ii) edistää EU-tason käytännesääntöjen laatimista ja iii) käsitellä verkkoalustoja koskevan kattavan arvioinnin yhteydessä ilmoitusmenettelyä ja toteutettavia toimenpiteitä (”notice and action”) ja kysymystä toimenpiteiden pysyvyydestä ajan kuluessa (”take down and stay down” -periaate) (11). |
| --- | --- |

28.

kannattaa Euroopan komission sitoumusta i) parantaa oikeudellista kehystä immateriaalioikeuksien – myös tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien – suojan varmistamiseksi tehostamalla väli- ja turvaamistoimien soveltamista, ii) edistää EU-tason käytännesääntöjen laatimista ja iii) käsitellä verkkoalustoja koskevan kattavan arvioinnin yhteydessä ilmoitusmenettelyä ja toteutettavia toimenpiteitä (”notice and action”) ja kysymystä toimenpiteiden pysyvyydestä ajan kuluessa (”take down and stay down” -periaate) (11).

| 29. | ehdottaa lisäksi ryhtymistä toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään siltä osin kuin se on mahdollista muuntamaan poistokehotukset käytöstä perittäviksi maksuiksi, jotta luodaan oikeudenhaltijoille kannustin hyväksyä käyttö, joka ei perustavalla tavalla heikennä teosten ominaislaatua. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa lisäksi ryhtymistä toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään siltä osin kuin se on mahdollista muuntamaan poistokehotukset käytöstä perittäviksi maksuiksi, jotta luodaan oikeudenhaltijoille kannustin hyväksyä käyttö, joka ei perustavalla tavalla heikennä teosten ominaislaatua.

Kauaskantoisen vision edistäminen

| 30. | yhtyy Euroopan komission toteamukseen siitä, että tekijänoikeudella on jatkuvaa merkitystä taloudelle, yhteiskunnalle ja kulttuurille pitkälle tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

30.

yhtyy Euroopan komission toteamukseen siitä, että tekijänoikeudella on jatkuvaa merkitystä taloudelle, yhteiskunnalle ja kulttuurille pitkälle tulevaisuuteen.

| 31. | on samaa mieltä siitä, että EU:n olisi vastattava tarpeeseen lähentää kansallisia tekijänoikeusjärjestelmiä, kun sisältömarkkinat lähenevät ja kuluttajien käyttäytyminen muuttuu nopean teknisen kehityksen siivittämänä. |
| --- | --- |

31.

on samaa mieltä siitä, että EU:n olisi vastattava tarpeeseen lähentää kansallisia tekijänoikeusjärjestelmiä, kun sisältömarkkinat lähenevät ja kuluttajien käyttäytyminen muuttuu nopean teknisen kehityksen siivittämänä.

| 32. | katsoo, että pitkälläkin aikavälillä on toivottavaa mukauttaa tekijöille, luoville toimijoille ja taiteilijoille maksettavia korvauksia koskevaa sääntelykehystä. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että pitkälläkin aikavälillä on toivottavaa mukauttaa tekijöille, luoville toimijoille ja taiteilijoille maksettavia korvauksia koskevaa sääntelykehystä.

Verkkokaupan potentiaalin hyödyntäminen

| 33. | pitää tervetulleena myös tiedonantoa ”Digitaalisopimukset Euroopalle – Verkkokaupan potentiaalin hyödyntäminen” (12), jonka avulla on tarkoitus saavuttaa yksi digitaalisten sisämarkkinoiden kolmesta päätavoitteesta. Paikallis- ja alueviranomaiset kannattavat aloitetta, jonka avulla edistetään tavaroiden ja palvelujen saatavuutta verkossa Euroopan kuluttajille ja yrityksille, ja toivovat, että kaikki asiaan liittyvät aloitteet – myös EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistamista koskeva hanke – nivotaan tehokkaasti yhteen. |
| --- | --- |

33.

pitää tervetulleena myös tiedonantoa ”Digitaalisopimukset Euroopalle – Verkkokaupan potentiaalin hyödyntäminen” (12), jonka avulla on tarkoitus saavuttaa yksi digitaalisten sisämarkkinoiden kolmesta päätavoitteesta. Paikallis- ja alueviranomaiset kannattavat aloitetta, jonka avulla edistetään tavaroiden ja palvelujen saatavuutta verkossa Euroopan kuluttajille ja yrityksille, ja toivovat, että kaikki asiaan liittyvät aloitteet – myös EU:n tekijänoikeussääntöjen nykyaikaistamista koskeva hanke – nivotaan tehokkaasti yhteen.

Bryssel 8. huhtikuuta 2016.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 5960/2013.

1

(2)  COR 2646/2015.

2

(3)  Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti; EU on yleissopimuksen sopimuspuoli.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Satelliitin välityksellä tapahtuvaa yleisradiointia ja kaapeleitse tapahtuvaa edelleen lähettämistä koskeva direktiivi 93/83/ETY.

5

(6)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/copyright-infso/20110920-mou_en.pdf

6

(7)  COR 1690/2015.

7

(8)  Marrakeshin sopimus julkaistujen teosten saatavuuden helpottamisesta sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi, allekirjoitettu EU:n puolesta 30. huhtikuuta 2014.

8

(9)  Ks. alaviite 2.

9

(10)  Direktiivi 2000/31/EY.

10

(11)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/Platforms

11

(12)  COM(2015) 633 final.

12

---