# Službeni list C 194/2016

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 194 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.1. lipnja 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 194

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.1. lipnja 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 194/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 194/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 194/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2016/C 194/03 | Podaci koje je potrebno dostaviti u skladu s člankom 5. stavkom 2. – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) (Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. )) | 3 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 194/02

Tečajna lista eura

2

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2016/C 194/03

Podaci koje je potrebno dostaviti u skladu s člankom 5. stavkom 2. – Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) (Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

(Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. ( SL L 210, 31.7.2006., str. 19. ))

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2016/C 194/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2016/C 194/05 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 6 |
| 2016/C 194/06 | Objava zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća | 9 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2016/C 194/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2016/C 194/05

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

6

2016/C 194/06

Objava zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

9

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Ispravak ažuriranja Priloga II. i Priloga III.b tablica 1. i 2. u odnosu na primjenjive vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( SL C 101 od 17.3.2016. ) | 15 |

Ispravci

2016/C 194/07

Ispravak ažuriranja Priloga II. i Priloga III.b tablica 1. i 2. u odnosu na primjenjive vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( SL C 101 od 17.3.2016. )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 194/01)

Dana 23. svibnja 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M8027. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M8027. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/2

---

Tečajna lista eura (1)

31. svibnja 2016.

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1154 |
| JPY | japanski jen | 123,83 |
| DKK | danska kruna | 7,4376 |
| GBP | funta sterlinga | 0,76185 |
| SEK | švedska kruna | 9,2910 |
| CHF | švicarski franak | 1,1044 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,3200 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,022 |
| HUF | mađarska forinta | 314,11 |
| PLN | poljski zlot | 4,3865 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5108 |
| TRY | turska lira | 3,2927 |
| AUD | australski dolar | 1,5366 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4530 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6640 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6516 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5367 |
| KRW | južnokorejski von | 1 326,11 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,5863 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3363 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4895 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 180,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5940 |
| PHP | filipinski pezo | 52,149 |
| RUB | ruski rubalj | 73,5300 |
| THB | tajlandski baht | 39,775 |
| BRL | brazilski real | 3,9850 |
| MXN | meksički pezo | 20,5185 |
| INR | indijska rupija | 74,9510 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1154

JPY

japanski jen

123,83

DKK

danska kruna

7,4376

GBP

funta sterlinga

0,76185

SEK

švedska kruna

9,2910

CHF

švicarski franak

1,1044

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,3200

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,022

HUF

mađarska forinta

314,11

PLN

poljski zlot

4,3865

RON

rumunjski novi leu

4,5108

TRY

turska lira

3,2927

AUD

australski dolar

1,5366

CAD

kanadski dolar

1,4530

HKD

hongkonški dolar

8,6640

NZD

novozelandski dolar

1,6516

SGD

singapurski dolar

1,5367

KRW

južnokorejski von

1 326,11

ZAR

južnoafrički rand

17,5863

CNY

kineski renminbi-juan

7,3363

HRK

hrvatska kuna

7,4895

IDR

indonezijska rupija

15 180,41

MYR

malezijski ringit

4,5940

PHP

filipinski pezo

52,149

RUB

ruski rubalj

73,5300

THB

tajlandski baht

39,775

BRL

brazilski real

3,9850

MXN

meksički pezo

20,5185

INR

indijska rupija

74,9510

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/3

---

Podaci koje je potrebno dostaviti u skladu s člankom 5. stavkom 2.

Osnivanje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS)

(Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. (SL L 210, 31.7.2006., str. 19.))

(2016/C 194/03)

I.1.   Naziv, adresa i osoba za kontakt

Registrirani naziv: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Registrirano sjedište:

Osoba za kontakt: Oszkár Seszták, direktor, +36 45500700

Internetska stranica grupacije: hivatal@kisvarda.hu

I.2.   Trajanje grupacije:

Trajanje grupacije: neodređeno vrijeme

Datum registracije:

Datum objave:

II.   CILJEVI

Opći cilj grupacije jest poticanje prekogranične suradnje među njezinim članovima u svrhu jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije.

Njezin posebni cilj jest uspostavljanje prekogranične suradnje, u skladu s međuvladinom konvencijom, na sljedećim područjima razvoja:

| a) | prometna i komunikacijska infrastruktura |
| --- | --- |

a)

prometna i komunikacijska infrastruktura

| b) | energetika |
| --- | --- |

b)

energetika

| c) | turizam |
| --- | --- |

c)

turizam

| d) | obrazovanje i strukovno osposobljavanje |
| --- | --- |

d)

obrazovanje i strukovno osposobljavanje

| e) | znanstveno istraživanje i razvoj, |
| --- | --- |

e)

znanstveno istraživanje i razvoj,

| f) | kultura |
| --- | --- |

f)

kultura

| g) | zdravlje |
| --- | --- |

g)

zdravlje

| h) | sport |
| --- | --- |

h)

sport

| i) | zaštita razvoja Tise i njezinih pritoka |
| --- | --- |

i)

zaštita razvoja Tise i njezinih pritoka

| j) | logistika |
| --- | --- |

j)

logistika

| k) | pomaganje MSP-ovima |
| --- | --- |

k)

pomaganje MSP-ovima

| l) | zaštita okoliša i prirode |
| --- | --- |

l)

zaštita okoliša i prirode

| m) | poljoprivreda |
| --- | --- |

m)

poljoprivreda

| n) | problemi stanovnika pograničnih područja |
| --- | --- |

n)

problemi stanovnika pograničnih područja

III.   DODATNI PODACI O NAZIVU GRUPACIJE

Naziv na mađarskom jeziku: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Skraćeni naziv ili akronim: Tisza ETT.

Naziv na ukrajinskom jeziku: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Skraćeni naziv ili akronim: ЄOТС ТИСА

Naziv na engleskom jeziku: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Skraćeni naziv ili akronim: Tisza EGTC

IV.   ČLANOVI

IV.1.   Ukupan broj članova grupacije: 3

IV.2.   Matične zemlje članova grupacije: Mađarska i Ukrajina

IV.3.   Podaci o članovima

Službeni naziv: Kisvárda Városi Önkormányzat

Poštanska adresa:

Podaci za kontakt:

Internetska adresa:

Kategorija člana: tijelo lokalne vlasti

Službeni naziv: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Poštanska adresa:

Podaci za kontakt:

Internetska adresa:

Kategorija člana: tijelo lokalne vlasti

Službeni naziv: Закарпатська обласна рада

Poštanska adresa:

Podaci za kontakt:

Internetska adresa:

Kategorija člana: tijelo regionalne vlasti

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8019 – Advent International/Nuplex Industries)

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 194/04)

| 1. | Komisija je 25. svibnja 2016. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Advent International Corporation („AIC”, SAD) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Nuplex Industries Ltd. („Nuplex”, Novi Zeland). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 25. svibnja 2016. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Advent International Corporation („AIC”, SAD) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Nuplex Industries Ltd. („Nuplex”, Novi Zeland).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Advent: globalno aktivan ulagač u privatni vlasnički kapital koji, među ostalim, ima kontrolu nad poduzetnikom Allnex Belgium S.A., svjetskim proizvođačem industrijske smole za premaze
  —   Nuplex: svjetski proizvođač industrijske smole za premaze. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Advent: globalno aktivan ulagač u privatni vlasnički kapital koji, među ostalim, ima kontrolu nad poduzetnikom Allnex Belgium S.A., svjetskim proizvođačem industrijske smole za premaze

—   Nuplex: svjetski proizvođač industrijske smole za premaze.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8019C – Advent International/Nuplex Industries, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.8019C – Advent International/Nuplex Industries, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/6

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 194/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ”

EU br.: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Štajerski hmelj”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Slovenija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi navedeni na popisu u Prilogu I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Hmelj je zelena trajna biljka penjačica. Hmelj je dvodomna biljka, što znači da jedna biljka sadržava samo muške odnosno samo ženske cvjetove. Samo su ženske biljke od gospodarskog interesa jer isključivo na njima rastu češeri hmelja.

Štajerski hmelj karakterizira fina aroma hmelja s biljnom, voćnom ili cvjetnom notom. Štajerski hmelj obuhvaća slovenske vrste hmelja koje su uvrštene na nacionalni popis vrsta, a to su prije svega sljedeće: Savinjski golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian gold, Styrian Eureka i Styrian Eagle. Najviše se uzgajaju vrste hmelja Aurora, Bobek, Celeia i Savinjski golding, dok je manji dio uzgoja usredotočen na novije vrste Dana i Styrian gold. Vrste su klasificirane kao finoaromatične i aromatične (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski golding) te gorke vrste (Dana).

Slovenski Institut za hmeljarstvo i pivarstvo svake godine utvrđuje prosječni sadržaj i sastav eteričnih ulja u svježe ubranim i osušenim češerima vrsta hmelja koje rastu na zaštićenom zemljopisnom području. Kod najraširenije vrste Aurora 10-godišnji prosjek u razdoblju od 2005. do 2014. iznosio je 1,4 ml eteričnog ulja/100 g suhih češera, 6,1 rel. % farnezena i 0,8 rel. % linalola. Omjer alfahumulena i betakariofilena iznosio je 3,1. Kod vrste Savinjski golding 10-godišnji prosjek u razdoblju od 2005. do 2014. iznosio je 1,1 ml eteričnog ulja/100 g suhih češera, 6,0 rel. % farnezena i 0,5 rel. % linalola. Omjer alfahumulena i betakariofilena iznosio je 2,9.

Najmanji sadržaj eteričnog ulja u proizvodu „Štajerski hmelj” iznosi 0,5 ml eteričnog ulja/100 g suhih češera.

Registracija naziva „Štajerski hmelj” odnosi se na osušene češere hmelja i na proizvode dobivene od njih koji su u obliku kuglica i ekstrakta hmelja. Svi oblici proizvoda dobiveni su od osušenih češera hmelja. Konvencionalnim proizvodima od hmelja smatraju se kuglice tipa 90, lupulinom obogaćene kuglice tipa 45 i ekstrakt hmelja s CO2 ili etanolom.

2

Kuglice tipa 90 proizvode se mljevenjem hmelja i tiskanjem kroz kalup. Kuglice tipa 45 proizvode se mljevenjem zamrznutog osušenog hmelja koji je prethodno prosijan radi odstranjivanja dijelova češera koji ne sadržavaju lupulin.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje proizvoda „Štajerski hmelj”, uključujući sušenje češera hmelja, moraju se odvijati na određenom zemljopisnom području.

Kuglice i ekstrakt mogu se proizvoditi i izvan određenog zemljopisnog područja. Tijekom proizvodnje kuglica i ekstrakta osušenim češerima hmelja ne dodaju se druge tvari.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Štajerski hmelj označuje se zajedničkim logotipom za proizvod „Štajerski hmelj”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje koje se odnosi na oznaku na zapadu definira granica štajerske regije koja se na jugozapadu i na jugu nastavlja uz rijeku Savu, a na jugoistoku granica koju čini državna granica s Republikom Hrvatskom, na istoku rijeka Mura te na sjeveru državna granica s Austrijom.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povoljni klimatski i pedološki uvjeti omogućuju da se proizvodnja hmelja na zemljopisnom području odvija već stoljećima, a također pridonose visokoj kvaliteti proizvoda „Štajerski hmelj” te njegovu međunarodnom ugledu i prepoznatljivosti.

Na zemljopisnom području proizvodnje proizvoda „Štajerski hmelj” teče nekoliko rijeka (Savinja, Mislinja, Drava, Mura) koje imaju važan utjecaj na rast i razvoj biljaka te kvalitetu proizvoda. Srednjoduboko do duboko eutrično smeđe tlo koje leži na šljunku i koje prevladava na terasama rijeka uvrštava se u razred kambičnih tala koja su najprikladnija za proizvodnju hmelja. Temperatura je isto tako važan čimbenik koji utječe na dinamiku rasta i razvoja biljaka hmelja. Hmelj najbolje raste na temperaturi od 15 do 18 °C. Temperatura na cijelom zemljopisnom području na kojem se proizvodi hmelj u tim je optimalnim granicama prikladnima za proizvodnju hmelja. U periodu rasta hmelju je potrebno 500 do 600 mm padavina. U periodu rasta (od travnja do rujna) na geografskom području padne u prosjeku 690 mm kiše.

Zemljopisno područje znatno utječe na proizvodnju hmelja jer klima, tlo i tradicija proizvodnje utječu na kvalitetu i time na ugled proizvoda „Štajerski hmelj”. Utjecaj zemljopisnog područja lako se može dokazati na primjeru vrste Savinjski golding. Engleska vrsta Fuggle krajem 19. stoljeća donesena je iz Engleske. Nakon 1926., kada je druge osjetljivije vrste uništila peronospora hmelja, izrazito se proširio Savinjski golding, ekotip vrste Fuggle. Unatoč tome što se Savinjski golding genetski ubraja u skupinu Fuggle, kvaliteta njegova eteričnog ulja drugačija je od vrste Fuggle. To je posljedica utjecaja područja proizvodnje, što se odražava u sastavu i kvaliteti eteričnog ulja (Joh. Barth & Sohn GmbH). Usporedba pojedinačnih komponenata eteričnog ulja uzetih iz većeg broja uzoraka obaju vrsta upućuje na to da Savinjski golding ima niže najveće vrijednosti betakariofilena zbog čega je najveća vrijednost omjera alfahumulena i betakariofilena viša. Omjer alfahumulena i betakariofilena jedan je od glavnih pokazatelja kvalitete arome hmelja. Najveće vrijednosti farnesena i linalola, koji se također smatraju jednim od glavnih pokazatelja fine arome hmelja, više su u uzorcima vrste Savinjski golding nego kod vrste Fuggle (što potvrđuju brojni nalazi slovenskog Instituta za hmeljarstvo i pivarstvo (IHPS) tijekom njegova djelovanja duljeg od 60 godina). Upravo je ta vrsta, Savinjski golding, proslavila Štajerski hmelj (Styrian hops) u trgovini hmeljem diljem svijeta.

Fuggle

Fuggle

Fuggle

Fuggle

Fuggle

Styrian hops

U 99 % slučajeva Štajerski hmelj upotrebljava se u pivarstvu, a njegove gorke tvari i eterična ulja pivu daju karakterističnu gorčinu i aromu. Zbog svoje fine arome poznat je diljem svijeta, a također mu je svojstven visok sadržaj eteričnog ulja koji u nekim slučajevima premašuje 4,0 ml/100 g suhih češera.

Ciljanim oplemenjivanjem poboljšavale su se kvaliteta, odnosno viši sadržaj alfakiselina ili eteričnog ulja, jednolikost i stabilnost proizvoda, što je dovelo do razvoja novih slovenskih vrsta hmelja. Svi oblici proizvoda sadržavaju povećane vrijednosti alfakiselina i količine eteričnog ulja. Nakon vrste Savinjski golding razvijaju se nove, lokalne slovenske vrste koje zadržavaju karakterističnu ugodnu aromu hmelja s voćnom odnosno cvjetnom notom. Te vrste poznate su diljem svijeta, a pivu daju ugodnu, zaokruženu gorčinu i kvalitetnu aromu.

Uzgoj biljaka od visokokvalitetnog materijala za sađenje te matičnih biljaka bez virusa i viroida također utječe na kvalitetu proizvedenog hmelja.

Proizvodnja hmelja u Sloveniji ima dugogodišnju tradiciju, a varenje piva prvi se put spominje već oko 1160. u urbaru vlastele iz Škofje Loke koja je bila u sklopu freisinške biskupije. Proizvodnja hmelja počela se intenzivnije razvijati nakon 1870.

U časopisu Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči 1852. objavljene su prve detaljne upute o hmelju na slovenskom jeziku pod naslovom Priporočilo hmelja (dr. Janez Bleiweiss, 15. veljače 1852.).

Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči

Priporočilo hmelja

Štajerski hmelj spominje se već 1883. u prilogu Gospodarska priloga štajerskog gospodarskog društva od 12.8.1883. u kojem se navodi da se u Nürnbergu 1881. i 1882. u prodaju prvo stavljao štajerski hmelj.

Gospodarska priloga

U časopisu Jutro od 24.9.1929. navodi se da se Štajerski hmelj 20.9.1929. na tržnici u Strasbourgu plaćao po dvostruko višoj cijeni od one koje se plaćala za najbolje alzaške vrste, što upućuje na to da u inozemstvu Štajerski hmelj dobiva zasluženi ugled.

Jutro

U inozemstvu je Štajerski hmelj poznatiji i cjenjeniji pod engleskim nazivom Styrian hops.

Styrian hops

U Ekomuzeju hmeljarstva i pivarstva iz Žalca čuva se knjižica pod naslovom Styrian hops koja je tiskana u vrijeme Kraljevine Jugoslavije (1929.–1945.). U knjižici se navodi da se Štajerski hmelj u Jugoslaviji nije puno upotrebljavao, stoga se najviše izvozio u Ujedinjenu Kraljevinu, Sjedinjene Američke države, Kanadu, Belgiju, Francusku i Daleki istok. U knjižici se, među ostalim, posebno upozorava na oznake, odnosno certifikat koji kupcima proizvoda „Štajerski hmelj” jamči da nisu kupili krivotvoreni proizvod.

Styrian hops

Danas je Štajerski hmelj pod nazivom Styrian hops poznat u svim vodećim, ali i u brojnim manjim pivovarama diljem svijeta. Visoko je ocijenjen, a na međunarodnim sajmovima i degustacijama poznatih degustatora piva smatra se jednim od najkvalitetnijih proizvoda.

Styrian hops

Zbog njegove visoke kvalitete mnogi kupci izrazito cijene i proizvode od proizvoda „Štajerski hmelj” koji su neizostavni dio njihove proizvodnje piva. U Sloveniji je trgovina hmeljem izrazito izvozno orijentirana. Naime, već duže vrijeme na inozemna tržišta izvozi se više od 95 % proizvoda.

Ugled proizvoda „Štajerski hmelj” očuvao se sve do današnjih dana, čemu pridonose i tradicionalni festivali hmelja, kao što su Praznik hmeljarjev v Braslovčah u kolovozu, Hmeljarski likof početkom listopada u Žalcu te godišnji izbor poglavara i princeze hmelja. Prije nekoliko je godina otvoren Ekomuzej hmeljarstva i pivarstva u Žalcu koji je posvećen tradiciji hmeljarstva u Sloveniji.

Praznik hmeljarjev v Braslovčah

Hmeljarski likof

Postojeći ugled proizvoda „Štajerski hmelj” potvrđuje se u različitim izvorima (knjige, internetske stranice, emisije itd.) u kojima se naglašava kvaliteta i ugled proizvoda „Štajerski hmelj” (npr. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley od 7. kolovoza 2015. – Ljubljana, MMC RTV SLO).

Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley

U knjizi World Beer (Dorling Kindersley Ltd., 2013., London, Ujedinjena Kraljevina) autor Tim Hampson navodi da pivu tipa Green King, IPA okus po narančama i grejpu daje upotreba proizvoda „Štajerski hmelj”. Isti autor u svojem drugom djelu The Beer Book (Dorling Kindersley Ltd., 2008., 2015.) navodi da je Štajerski hmelj osnova za proizvodnju piva u pivovari Lion Brewery koja ima sjedište u Šri Lanki.

World Beer

Green King, IPA

The Beer Book

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak te uredbe)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/9

---

Objava zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(2016/C 194/06)

Europska komisija odobrila je ovaj zahtjev za manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE MANJE IZMJENE

Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
   (2)

„HOLLANDSE MAATJESHARING”/„HOLLANDSE NIEUWE”/„HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU br.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

ZOI ( ) ZOZP ( ) ZTS ( X )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

| Naziv: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging, |
| --- | --- |
| Adresa: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLAND |

Naziv:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging,

Adresa:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLAND

Tel.

+31 703549090

E-pošta:

info@dulk.nl

Nacionalna tijela i Komisija već su priznali Nederlandse Haringgroothandelsvereniging kao „skupinu” u smislu Uredbe (EU) br. 1151/2012. S obzirom na uvjete koje podnositelji zahtjeva moraju ispuniti da bi bili svrstani u kategoriju „skupine”, to priznanje samo po sebi podrazumijeva da Nederlandse Haringgroothandelsvereniging ima legitiman interes u pogledu ovog zahtjeva. Isto je tako važna i činjenica da Nederlandse Haringgroothandelsvereniging u svojim kontaktima s nacionalnim tijelima uvijek predstavlja interese nizozemske industrije veleprodaje haringa.

2.   Država članica ili treća zemlja

Nizozemska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje(-u) izmjena(-e)

| — | ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| — | ☐ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezanost |
| — | ☐ | Označivanje |
| — | ☒ | Ostalo: točka 3.2. – „Riječ je o nazivu” – Opis |

—

☐

Opis proizvoda

—

☐

Dokaz o podrijetlu

—

☐

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezanost

—

☐

Označivanje

—

☒

Ostalo: točka 3.2. – „Riječ je o nazivu” – Opis

4.   Vrsta izmjene(-a)

| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta. |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument). |
| — | ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZTS-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta.

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, a koja zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta.

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument).

—

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZTS-a koja se može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjena(-e)

Zbog propusta u originalnom zahtjevu, tržišna godina za „Hollandse nieuwe” nije u skladu s nacionalnim propisima.

Stoga u stavku 3. („Razlozi za registraciju”) točki 3.2. („Riječ je o nazivu”) željeli bismo izmijeniti opis upotrebe izraza „Hollandse nieuwe” kako slijedi:

(izvorni tekst)

Naziv „Hollandse nieuwe” poznat je pojam u Nizozemskoj, tj. stari tradicionalni naziv koji se može upotrebljavati samo za tradicionalni proizvod koji se ulovi i proda u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 31. kolovoza tekuće kalendarske godine.

(novi tekst)

Naziv „Hollandse nieuwe” poznat je pojam u Nizozemskoj, tj. stari tradicionalni naziv koji se može upotrebljavati samo za tradicionalni proizvod koji se ulovi u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 31. kolovoza tekuće kalendarske godine i koji se pod tim nazivom može prodavati u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 30. rujna te iste kalendarske godine.

Izmjenu smo zatražili ubrzo nakon objave u Službenom listu 1. listopada 2015. jer bismo željeli da postoji vremenska usklađenost između nacionalnih propisa i dokumenta ZTS-a za „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” za iduću ribolovnu sezonu.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„HOLLANDSE MAATJESHARING”/„HOLLANDSE NIEUWE”/„HOLLÄNDISCHER MATJES”

EU br.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

„Nederland”

1.   Naziv(-i) koji se registriraju

Traži se registracija za sljedeće nazive: „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”

Traži se registracija i za naziv „Holländischer Matjes” na njemačkom jeziku.

2.   Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te od njih dobiveni proizvodi

3.   Razlozi za registraciju

3.1.   Riječ je o proizvodu:

| — | ☒ | koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno upotrebljavaju. |

—

☒

koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod

—

☐

koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno upotrebljavaju.

3.2.   Riječ je o nazivu:

| — | ☒ | koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | kojim se opisuje tradicionalni karakter ili poseban karakter proizvoda. |

—

☒

koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda

—

☐

kojim se opisuje tradicionalni karakter ili poseban karakter proizvoda.

Naziv „Hollandse maatjesharing” smatra se zajedničkim nazivom pod kojim je zaštićen tradicionalni proizvod ulovljen u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 31. kolovoza, odnosno tijekom ribolovne sezone. Haringu „Hollandse maatjesharing”/„Holländischer Matjes” može se pod tim nazivom prodavati prije ili nakon 31. kolovoza te ribolovne sezone.

Naziv „Hollandse nieuwe” poznat je pojam u Nizozemskoj, tj. stari tradicionalni naziv koji se može upotrebljavati samo za tradicionalni proizvod koji se ulovi u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 31. kolovoza tekuće kalendarske godine i koji se pod tim nazivom može prodavati u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 30. rujna te iste kalendarske godine.

Tim se nazivima izražava poseban karakter toga proizvoda. Oni se upotrebljavaju za mladu nezrelu haringu pod nazivom „maatjes” očišćenu tako da su joj uklonjene škrge i veći dio utrobe ili joj je uklonjena glava nakon čega se primjenjuje vlažno soljenje (salamura) ili suho soljenje na tradicionalni nizozemski način, kao što se to čini već stoljećima, pri čemu se ta haringa može konzumirati nakon njezina prirodnog enzimskog zrenja. Izraz „maatjesharing” odnosi se na stadij koji je ta haringa dostigla u svojem biološkom razvoju i njime se označuje haringa ulovljena u razdoblju od 1. svibnja do, uključivo, 31. kolovoza tekuće kalendarske godine. „Maatje” je izvedenica od „maagdje” (djevica). Naime, do trenutka ulova te haringe nisu proizvele ni ikru ni mliječ. Tako se izraz „maatjesharing” sam po sebi odnosi samo na sirovinu. Izraz „Hollandse” odnosi se na s time povezanu tradicionalnu metodu proizvodnje jer se haringa „maatjes” može prerađivati i na druge načine.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuje njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Naziv „Hollandse maatjesharing” upotrebljava se za haringu (Clupea harengus) koja je stara najmanje tri godine. Riječ je o vitkoj i prilično malenoj ribi koja na svojim tamnoplavim leđima ima kratku peraju. Kosti su joj mekane. Ostala su svojstva te haringe sljedeća:

| — | reproduktivni su organi maleni (dužine 3 – 8 mm), |
| --- | --- |

—

reproduktivni su organi maleni (dužine 3 – 8 mm),

| — | ikra i mliječ nisu vidljivi golim okom, |
| --- | --- |

—

ikra i mliječ nisu vidljivi golim okom,

| — | jajnici su jarko crveni; sjemenici crvenkasti/sivi, |
| --- | --- |

—

jajnici su jarko crveni; sjemenici crvenkasti/sivi,

| — | masni sloj bijele je boje i proziran, |
| --- | --- |

—

masni sloj bijele je boje i proziran,

| — | meso je bijelo, |
| --- | --- |

—

meso je bijelo,

| — | miris je svjež, slan te više ili manje zreo, |
| --- | --- |

—

miris je svjež, slan te više ili manje zreo,

| — | meso je meke i masne konzistencije, |
| --- | --- |

—

meso je meke i masne konzistencije,

| — | okus je nježan, kremast i blago slan. |
| --- | --- |

—

okus je nježan, kremast i blago slan.

Posebnost

Posebnost proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” dolazi od nekih njegovih karakterističnih svojstava, točnije:

| — | posebnih svojstava haringe „maatjes” koja se upotrebljava kao sirovina, |
| --- | --- |

—

posebnih svojstava haringe „maatjes” koja se upotrebljava kao sirovina,

| — | tradicionalnog nizozemskog načina čišćenja ribe tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanja glava te njezina soljenja i zrenja. |
| --- | --- |

—

tradicionalnog nizozemskog načina čišćenja ribe tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanja glava te njezina soljenja i zrenja.

Proizvod „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” svoja posebna svojstva duguje kombinaciji upotrijebljene sirovine i tradicionalne metode prerade.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” razlikuje se od dimljene haringe pod nazivom „bokking” po tome što se ta haringa priprema dimljenjem i soljenjem čitave ribe koja sadržava ikru ili mliječ. Dimljena haringa „bokking” priprema se vlažnim ili suhim soljenjem nakon čega se suši i dimi. Ta se haringa dimi na temperaturi od najviše 25 °C, dok se haringa koja se upotrebljava za „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” čisti tako što joj se uklanjaju škrge i veći dio utrobe ili joj se uklanja glava, a zatim se soli i zamrzava. Mliječ i ikra iz dimljene haringe „bokking” za znalce su prava poslastica. Haringa „maatjes” koja se upotrebljava za „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” sadržava zanemarive količine mliječi ili ikre.

„Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” razlikuje se od ukiseljene haringe i njezinih ukiseljenih fileta (tzv. „rolmops”) po tome što se ti ukiseljeni proizvodi dobivaju od haringe koja je svoju mliječ ili ikru ispustila i koja je premalena za preradu u „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. „Rolmops” je ukiseljeni filet haringe omotan oko kornišona ili lučice te naboden na čačkalicu.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. uključujući, gdje je to prikladno, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Kako je navedeno u točki 4.1., haringa „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” lovi se početkom ribolovne sezone (od svibnja do kolovoza) i prerađuje se jednom od metoda opisanih u nastavku.

Odabir haringa „maatjes”

Nakon ulova toj se haringi provjeravaju svojstva navedena u točki 4.1. Provjerava se je li masni sloj bjelkast i proziran. Kako bi se provjerila boja reproduktivnih organa, haringa se otvara rezom.

Ako nema dovoljno dokaza za to da je predmetni uzorak prikladan za haringu „maatjes”, upotrebljava ga se za neke druge namjene.

Prerada

Sva se prerada, uključujući čišćenje, soljenje i zrenje, provodi na tradicionalni nizozemski način:

nakon što se ulovi, haringa „maatjes” mora se očistiti ili joj se mora ukloniti glava. To se može učiniti na moru ili na obali.

U postupak čišćenja haringe uključeno je uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe (ostavlja se jedino gušterača). Čišćenje se sve češće provodi strojno, ali se i dalje može obavljati posebnim nožem. Time se omogućuje uspješno cijeđenje krvi iz ribe i osigurava bijela boja mesa. Gušterača proizvodi jedan enzim koji haringi pomaže u probavi. Nakon što haringa ugine, taj enzim izaziva promjene u proteinima ribe, čime se pokreće enzimsko zrenje koje haringi „Hollandse maatjesharing” daje njezin iznimno poseban okus, miris i teksturu. Dio je tog postupka zrenja autolitička promjena masnog ribljeg mesa do koje dolazi zbog enzima gušterače.

Uklanjanjem glave dobiva se isti rezultat. Pritom je potrebno odrezati čitavu glavu, dok se u slučaju uklanjanja škrga i većeg dijela utrobe glava ostavlja na ribi.

Što se tiče postupka zrenja, obje su metode jednako učinkovite.

Postupak zrenja

Haringe kojima se uklone škrge i veći dio utrobe ili haringe kojima se ukloni glava zriju u salamuri. To se zrenje može provesti na sljedeće načine:

| — | po ribi se raspoređuje suha sol kojom se iz nje izvlači vlaga i krv, stvarajući tako prirodnu salamuru, |
| --- | --- |

—

po ribi se raspoređuje suha sol kojom se iz nje izvlači vlaga i krv, stvarajući tako prirodnu salamuru,

| — | sol se otopi u vodi kako bi se dobila salamura u koju se zatim stavljaju haringe „maatjes”. Kao salamura se može upotrijebiti i morska voda kojoj je dodana sol. |
| --- | --- |

—

sol se otopi u vodi kako bi se dobila salamura u koju se zatim stavljaju haringe „maatjes”. Kao salamura se može upotrijebiti i morska voda kojoj je dodana sol.

Ta sol ne mora ispunjavati nikakve posebne zahtjeve. Soljenjem se označuje početak postupka zrenja. Kako bi se dobio konačni proizvod, haringe „maatjes” zriju između četiri sata i četiri dana, ovisno o njihovoj veličini, masi i sadržaju masti, u bačvama, kacama ili kadama sa salamurom, u skladu sa zahtjevima tržišta, pri čemu veće haringe u salamuri ostaju duže od malenih. Sol usporava zrenje, tako da haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” mogu stajati duže vrijeme, a da im se pritom svojstva (okus) ne promijene.

Postoje tri različite metode prerade:

| 1. | uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe te vlažno ili suho soljenje na moru kako bi razdoblje zrenja započelo odmah. Haringa se nakon toga zamrzava; |
| --- | --- |

1.

uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe te vlažno ili suho soljenje na moru kako bi razdoblje zrenja započelo odmah. Haringa se nakon toga zamrzava;

| 2. | uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe ili uklanjanje glave na obali, pri čemu se haringa mora držati u hladnoj morskoj vodi i iskrcati odmah nakon ulova, a potom se čisti i soli vlažnom ili suhom metodom, nakon čega slijedi zrenje pa zamrzavanje; |
| --- | --- |

2.

uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe ili uklanjanje glave na obali, pri čemu se haringa mora držati u hladnoj morskoj vodi i iskrcati odmah nakon ulova, a potom se čisti i soli vlažnom ili suhom metodom, nakon čega slijedi zrenje pa zamrzavanje;

| 3. | zamrzavanje haringe (bez ikakve prerade ili razvrstavanja) nakon kojeg slijedi njezino otapanje na obali kako bi joj se uklonile škrge i veći dio utrobe ili kako bi joj se uklonila glava te soljenje suhom ili vlažnom metodom, nakon čega započinje razdoblje zrenja. |
| --- | --- |

3.

zamrzavanje haringe (bez ikakve prerade ili razvrstavanja) nakon kojeg slijedi njezino otapanje na obali kako bi joj se uklonile škrge i veći dio utrobe ili kako bi joj se uklonila glava te soljenje suhom ili vlažnom metodom, nakon čega započinje razdoblje zrenja.

Svim se tim metodama dobiva dobra haringa „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”.

Zamrzavanje haringe obvezno je u skladu s Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

Haringu „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” može se prodavati filetiranu ili nefiletiranu. Nakon postupka zrenja u trajanju od jednog do sedam dana pri temperaturi od 0 – 4 °C, haringu „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” može se ručno ili strojno filetirati. Kada je riječ o ribi uklonjenih škrga i većeg dijela utrobe, zrenje se može odvijati prije i/ili nakon zamrzavanja.

Provjere

Trgovci sirovom ribom tradicionalno na (zreloj) haringi „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” provode sljedeće provjere:

| 1. | mirisanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” (koji se uglavnom nalazi u kaci), pri čemu riba mora mirisati svježe, a ne užeglo; |
| --- | --- |

1.

mirisanje proizvoda „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” (koji se uglavnom nalazi u kaci), pri čemu riba mora mirisati svježe, a ne užeglo;

| 2. | salamura mora biti bistra i odgovarajuće boje. Mora je se kušati. Sol i zreo proizvod moraju imati dobar okus, tj. ne smiju biti pokvareni; |
| --- | --- |

2.

salamura mora biti bistra i odgovarajuće boje. Mora je se kušati. Sol i zreo proizvod moraju imati dobar okus, tj. ne smiju biti pokvareni;

| 3. | opipavanje haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. Haringu se opipava prstima. Haringa mora imati čvrstu strukturu, a ipak biti mekana; |
| --- | --- |

3.

opipavanje haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. Haringu se opipava prstima. Haringa mora imati čvrstu strukturu, a ipak biti mekana;

| 4. | iz kace se pažljivo vade jedan ili dva uzorka koji se ocjenjuju nakon filetiranja. Sadržaje želuca ispituje se na prisutnost planktona, a potrebno je ocijeniti i potkožnu masnoću. |
| --- | --- |

4.

iz kace se pažljivo vade jedan ili dva uzorka koji se ocjenjuju nakon filetiranja. Sadržaje želuca ispituje se na prisutnost planktona, a potrebno je ocijeniti i potkožnu masnoću.

Prije nego što se prva bačva stavi na aukciju, tradicionalno se ocjenjivanje novog ulova javno predočuje. No pri kupnji haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” svejedno je na opisani način ocjenjuju i svi trgovci koji je kupuju.

Osim toga, na licu mjesta provode se i sljedeće provjere:

| 1. | upotrebljava li se predmetni naziv ispravno; |
| --- | --- |

1.

upotrebljava li se predmetni naziv ispravno;

| 2. | odgovara li datum ulova razdoblju od svibnja do kolovoza; |
| --- | --- |

2.

odgovara li datum ulova razdoblju od svibnja do kolovoza;

| 3. | jesu li predmetnom proizvodu uklonjene škrge i veći dio utrobe odnosno je li mu uklonjena glava te je li proizvod usoljen i sazrio. |
| --- | --- |

3.

jesu li predmetnom proizvodu uklonjene škrge i veći dio utrobe odnosno je li mu uklonjena glava te je li proizvod usoljen i sazrio.

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Tradicionalna metoda proizvodnje

Povjesničari još uvijek raspravljaju o tome je li postupak čišćenja haringe uklanjanjem škrga i većeg dijela utrobe zaista osmislio Willem Beukelzoon iz Biervlieta. Povjesničar Wierda, koji je napisao knjigu o izumima i izumiteljima, u to vjeruje i izjavljuje sljedeće:

„Praksa soljenja haringe i druge ribe razvijena je prije samo 300 godina, a izmislio ju je ribar Willem Beukelsen iz Biervlieta, [...] flamanskoga kopnenoga grada. On bi haringe prvo očistio tako što bi im uklonio škrge i veći dio utrobe, a zatim bi ih solio u bačvama u kojima su se i iskrcavale. Preminuo je 1397., a na njegovu su se grbu nalazila dva noža za čišćenje haringe. Postao je slavan, a stanovnici njegova mjesta i danas mu odaju počast na njegovu grobu. Car Karlo V., koji je volio haringe, [...] čuvao je sjećanje na tog časnog čovjeka pa su tako 1556. on i njegova sestra Maria, kraljica Mađarske i Francuske, pohodili Biervliet kako bi posjetili njegov grob i blagoslovili mu dušu.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733.)

Nije važno je li Beukelzoon doista izumio taj postupak čišćenja haringe ili su ga različiti ljudi osmislili na različitim mjestima neovisno jedni od drugih. Tada nisu bila poznata djelovanja enzima pa vrijednost takvog izuma zapravo ne bi niti bila shvaćena. Taj se postupak čišćenja uglavnom provodio na obali (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes 2004.).

Ribolovom haringe u srednjem vijeku isprva je dominirala tadašnja danska pokrajina Skåne. Međutim, 1384. bila je prekretnica u povijesti haringe. Na Dan Hanze te godine hanzeatski su gradovi odbili nizozemskom ribolovnom brodovlju pružati ikakve usluge. To je dovelo do toga da se uspješan ribolov haringe preselio u tadašnju Holandiju. Nizozemskim ribarima koji su lovili haringu i koji više nisu bili dobrodošli u pokrajinu Skåne ni u Englesku jedina je preostala mogućnost bila haringu prerađivati na brodovima u plovidbi. Nizozemci su tako svoj proizvod usavršili, a kvaliteta mu je s vremenom postala bolja od kvalitete haringe iz pokrajine Skåne:

„Činjenica da su Nizozemce takve okolnosti primorale na čišćenje i soljenje haringe na brodovima odmah nakon ulova ribe najvjerojatnije je zaslužna za znatno poboljšanje kvalitete i produljenje trajnosti tog proizvoda.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011.)

Stam je u svojoj knjizi istaknuo važnost soljenja. Sol djeluje tako da sprječava rast bakterija pa je stoga odigrala važnu ulogu u produljenju trajnosti haringe. Soljenjem se omogućilo da brodovi ostanu duže na moru, a da se riba pritom ne pokvari. Ipak, ono što u konačnici haringu „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” čini jedinstvenom postupak je njezina čišćenja, tj. uklanjanje škrga i većeg dijela utrobe. Nizozemska riječ za taj postupak čišćenja jest „kaken” i znači vađenje utrobe, a nastala je od riječi „kaak”, što znači „škrge”. Taj je postupak poseban jer se utroba ne uklanja u potpunosti, za razliku od uobičajenog postupka čišćenja ribe. Ta je razlika ključna: kod haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” ključan je čimbenik taj što u ribi ostaje gušterača. Ta probavna žlijezda sadržava enzime koji razgrađuju proteine i potpomažu zrenje ribljega mesa. U proljeće je haringa „maatjes” puna enzima. Zahvaljujući izumu tog postupka čišćenja i njegovoj kombinaciji sa soljenjem, bila je moguća upotreba većih brodova i odlazak na udaljenija ribolovna područja. Zbog svega toga mogla se uloviti i dopremiti na obalu veća količina ribe. To je dovelo do većeg napretka (Stam, 2011.).

Ugled i slava nizozemskih ribara koji love haringu posljedica je njihova prijelaza s prerade ribe na obali na preradu ribe na moru zbog zabrane koja im je nametnuta 1384. Kada nizozemski ribari više nisu bili dobrodošli u pokrajinu Skåne, haringu su počeli čistiti te soliti u bačvama na moru. Krv se bolje iscijedi iz haringe koja se čisti na moru, što je velika prednost. Iz haringe koja se čisti na kopnu krv se slabije cijedi jer se već počinje grušati. Istinski poznavatelji uvijek mogu razlikovati haringu koja je očišćena na moru od one koja je očišćena na kopnu. Čišćenje haringe na moru označilo je prekretnicu u ribolovu haringe, a Nizozemska je to vrlo dobro iskoristila. Od 1450. nadalje razvila se industrija ribolova haringe posebnim brodovima za haringu „haringbuis”, a od 1567. tu se industriju naziva „velikim ribarstvom”, odnosno opsežnim komercijalnim ribolovom haringe (Stam 2011.). Gradovi Schiedam, Vlaardingen i Maassluis (poznati kao „tri grada na rijeci Maas”) desetljećima su uživali monopol u toj vrsti prerade haringe, sve do 1857.

Tradicionalna sirovina

Pad burze krajem sedamdesetih godina dvadesetog stoljeća doveo je do uvođenja zabrane ribolova sjevernomorske haringe. Veleprodaja se tada iz Nizozemske preselila u Dansku. Danci su u tjesnacu Skagerrak lovili vrstu haringe koja je vrlo slična sjevernomorskoj haringi „maatjes”. Dancima su u to doba postupak čišćenja uklanjanjem škrga i većeg dijela utrobe te postupak zrenja bili nepoznati. Nizozemci su na haringu u Jyllandu primijenili vlastitu iskušanu metodu prerade. Ribolov haringe u Sjevernome moru ponovno je bio dopušten nakon 1983., ali u ograničenim količinama. Međutim, Nizozemci su nastavili kupovati i prerađivati dansku haringu. To je bila ista ona sjevernomorska haringa koju su nekada lovili brojni nizozemski brodovi. Nizozemski su trgovci haringom nekoliko godina kasnije svoje poslovanje proširili na Norvešku i, u manjem obujmu, na Škotsku. U Nizozemskoj se slavi tzv. „Dan zastava” („Vlaggetjesdag”). Nekada je to bio dan prije isplovljavanja ribolovne flote u lov na haringu. Danas se njime označuje dolazak haringa „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes”. U povijesnim se izvorima Dan zastava prvi put spominje 1947. Isplovljavanje flote imalo je simbolično značenje i bilo je izvor optimizma za siromašnije dijelove stanovništva. Dolazak haringe „Hollandse maatjesharing”/„Hollandse nieuwe”/„Holländischer Matjes” značio je i dolazak boljih vremena, što je i simbolika Dana zastava.

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

(2)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(3)  SL L 139, 30.4.2004., str. 55.

---

Ispravci

| 1.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 194/15

---

Ispravak ažuriranja Priloga II. i Priloga III.b tablica 1. i 2. u odnosu na primjenjive vrijednosti eura u skladu s člankom 10.a Direktive 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena Direktivom 2011/76/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(
  Službeni list Europske unije C 101 od 17. ožujka 2016.
  )

(2016/C 194/07)

Na stranici 1., u Prilogu II., u tablici:

umjesto:

| | „maksimalno tri osovine | minimalno četiri osovine |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV i vozila koja manje onečišćuju | 884 | 1 475 |

„maksimalno tri osovine

minimalno četiri osovine

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV i vozila koja manje onečišćuju

884

1 475

Mjesečno i tjedno

Maksimalne mjesečne i tjedne stope razmjerne su trajanju korištenja infrastrukture.

Dnevno

Dnevna korisnička pristojba jednaka je za sve kategorije vozila i iznosi 13 EUR.”;

treba stajati:

treba stajati:

| | „maksimalno tri osovine | minimalno četiri osovine |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV i vozila koja manje onečišćuju | 842 | 1 404 |

„maksimalno tri osovine

minimalno četiri osovine

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV i vozila koja manje onečišćuju

842

1 404

Mjesečno i tjedno

Maksimalne mjesečne i tjedne stope razmjerne su trajanju korištenja infrastrukture.

Dnevno

Dnevna korisnička pristojba jednaka je za sve kategorije vozila i iznosi 12 EUR.”

Na stranici 2., u Prilogu III.b:

| a) | umjesto:
  „Tablica 1.


  Najviši naplativi trošak onečišćenja zraka








  Cent/vozilo kilometri | Prigradske ceste
  (uključujući autoceste) | Međugradske ceste
  (uključujući autoceste) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  nakon 31. prosinca 2013. | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  nakon 31. prosinca 2017. | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI | 0 | 0” |

a)

umjesto:

„Tablica 1.

Tablica 1.

Najviši naplativi trošak onečišćenja zraka

Najviši naplativi trošak onečišćenja zraka

Cent/vozilo kilometri

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

nakon 31. prosinca 2013.

0

0

3,5

2,3

EURO VI

nakon 31. prosinca 2017.

0

0

2,3

1,2

Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI

0

0”

treba stajati:

treba stajati:

„Tablica 1.

Najviši naplativi trošak onečišćenja zraka

| Cent/vozilo kilometri | Prigradske ceste
  (uključujući autoceste) | Međugradske ceste
  (uključujući autoceste) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  nakon 31. prosinca 2013. | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  nakon 31. prosinca 2017. | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI | 0 | 0” |

Cent/vozilo kilometri

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

nakon 31. prosinca 2013.

0

0

3,2

2,2

EURO VI

nakon 31. prosinca 2017.

0

0

2,2

1,1

Vozila koja manje onečišćuju od EURO VI

0

0”

| (b) | umjesto:
  „Tablica 2.


  Najviši naplativi trošak zbog buke








  Cent/vozilo kilometri | Dan | Noć |
| --- | --- | --- | --- |
| Prigradske ceste
  (uključujući autoceste) | 1,22 | 2,23 |
| Međugradske ceste
  (uključujući autoceste) | 0,23 | 0,35 ” |

(b)

umjesto:

„Tablica 2.

Tablica 2.

Najviši naplativi trošak zbog buke

Najviši naplativi trošak zbog buke

Cent/vozilo kilometri

Dan

Noć

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

1,22

2,23

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

0,23

0,35 ”

treba stajati:

treba stajati:

„Tablica 2.

Najviši naplativi trošak zbog buke

| Cent/vozilo kilometri | Dan | Noć |
| --- | --- | --- |
| Prigradske ceste
  (uključujući autoceste) | 1,17 | 2,12 |
| Međugradske ceste
  (uključujući autoceste) | 0,22 | 0,32 ” |

Cent/vozilo kilometri

Dan

Noć

Prigradske ceste

(uključujući autoceste)

1,17

2,12

Međugradske ceste

(uključujući autoceste)

0,22

0,32 ”

---