# Službeni list C 240/1. s

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 240 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.1. srpnja 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 240

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.1. srpnja 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016. |
| 2016/C 240/01 | Mišljenje Europskog odbora regija – Praćenje izvješća petorice predsjednika: Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije | 1 |
| 2016/C 240/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Zajedničkim radom do novih radnih mjesta i rasta: uloga nacionalnih i regionalnih razvojnih banaka u Planu ulaganja za Europu | 6 |
| 2016/C 240/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Konkretne mjere za provedbu Plana EU-a za gradove | 9 |
| 2016/C 240/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Zakon EU-a o okolišu: poboljšanje izvještavanja i usklađenosti s propisima | 15 |
| 2016/C 240/05 | Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije | 24 |
| 2016/C 240/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita izbjeglica u područjima njihova porijekla: nova perspektiva | 31 |
| 2016/C 240/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Odgovornija trgovinska i ulagačka politika | 37 |
| 2016/C 240/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Poboljšanje jedinstvenog tržišta | 43 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016.

2016/C 240/01

Mišljenje Europskog odbora regija – Praćenje izvješća petorice predsjednika: Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije

1

2016/C 240/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Zajedničkim radom do novih radnih mjesta i rasta: uloga nacionalnih i regionalnih razvojnih banaka u Planu ulaganja za Europu

6

2016/C 240/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Konkretne mjere za provedbu Plana EU-a za gradove

9

2016/C 240/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Zakon EU-a o okolišu: poboljšanje izvještavanja i usklađenosti s propisima

15

2016/C 240/05

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije

24

2016/C 240/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita izbjeglica u područjima njihova porijekla: nova perspektiva

31

2016/C 240/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Odgovornija trgovinska i ulagačka politika

37

2016/C 240/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Poboljšanje jedinstvenog tržišta

43

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJA |
| | 117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016. |
| 2016/C 240/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Program potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. | 49 |
| 2016/C 240/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika | 62 |
| 2016/C 240/11 | Mišljenje Europskog odbora regija – Modernizacija propisa EU-a o autorskim pravima | 72 |

III   Pripremni akti

ODBOR REGIJA

117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016.

2016/C 240/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Program potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020.

49

2016/C 240/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika

62

2016/C 240/11

Mišljenje Europskog odbora regija – Modernizacija propisa EU-a o autorskim pravima

72

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016.

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/1

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Praćenje izvješća petorice predsjednika: „Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije”

(2016/C 240/01)

| Izvjestitelj: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), član Vijeća Pokrajinske uprave Stockholm |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Izvješće petorice predsjednika: Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije, zbirka dokumenata s osnovnim informacijama o ekonomskoj i monetarnoj uniji, prvi put objavljeno 22. lipnja 2015. |

Izvjestitelj:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), član Vijeća Pokrajinske uprave Stockholm

Referentni dokument:

Izvješće petorice predsjednika: Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije, zbirka dokumenata s osnovnim informacijama o ekonomskoj i monetarnoj uniji, prvi put objavljeno 22. lipnja 2015.

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod

| 1. | pozdravlja Izvješće petorice predsjednika kao važan korak u smjeru jačanja otpornosti ekonomske i monetarne unije (EMU) na gospodarske šokove, boljeg provođenja načela i ciljeva ekonomske i monetarne unije koji su navedeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 120. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kao i pokretanja reformi za jačanje demokratske legitimnosti upravljanja EMU-om; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Izvješće petorice predsjednika kao važan korak u smjeru jačanja otpornosti ekonomske i monetarne unije (EMU) na gospodarske šokove, boljeg provođenja načela i ciljeva ekonomske i monetarne unije koji su navedeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 120. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kao i pokretanja reformi za jačanje demokratske legitimnosti upravljanja EMU-om;

| 2. | međutim, primjećuje da se u izvješću ne predlažu reforme Europskog stabilizacijskog mehanizma niti se bavi pitanjem bankrota država unutar EMU-a; također smatra da je potrebno staviti veći naglasak na rješavanje temeljnih problema monetarne unije, odnosno na neravnotežu tekućih računa izazvanu različitim porastom produktivnosti. Ona, naime, uzrokuje neuravnoteženosti u tokovima kapitala između zemalja i regija. Također treba uvesti mehanizme za davanje povratnih informacija zemljama i regijama u kojima političari ili gospodarski akteri odstupaju od onoga što se obično smatra razumnom politikom ili razumnim preuzimanjem rizika; |
| --- | --- |

2.

međutim, primjećuje da se u izvješću ne predlažu reforme Europskog stabilizacijskog mehanizma niti se bavi pitanjem bankrota država unutar EMU-a; također smatra da je potrebno staviti veći naglasak na rješavanje temeljnih problema monetarne unije, odnosno na neravnotežu tekućih računa izazvanu različitim porastom produktivnosti. Ona, naime, uzrokuje neuravnoteženosti u tokovima kapitala između zemalja i regija. Također treba uvesti mehanizme za davanje povratnih informacija zemljama i regijama u kojima političari ili gospodarski akteri odstupaju od onoga što se obično smatra razumnom politikom ili razumnim preuzimanjem rizika;

| 3. | smatra da sadašnja gospodarska situacija s krhkim rastom i visokom nezaposlenošću opravdava integrirani pristup konsolidaciji javnih financija u državama članicama, među ostalim, na temelju daljnjeg produbljivanja jedinstvenog tržišta (1) i ulaganja jačih napora u podupiranje kontinuirane provedbe strukturnih reformi i poticanja ulaganja kako bi se time ostvario održivi rast u budućnosti; |
| --- | --- |

3.

smatra da sadašnja gospodarska situacija s krhkim rastom i visokom nezaposlenošću opravdava integrirani pristup konsolidaciji javnih financija u državama članicama, među ostalim, na temelju daljnjeg produbljivanja jedinstvenog tržišta (1) i ulaganja jačih napora u podupiranje kontinuirane provedbe strukturnih reformi i poticanja ulaganja kako bi se time ostvario održivi rast u budućnosti;

| 4. | primjećuje da migracije i mobilnost radne snage mogu ojačati rast u Uniji, no to će značiti da se moraju razjasniti određena pitanja povezana s dostupnošću stambenog prostora, javnih usluga, socijalnih usluga ili s fleksibilnošću tržišta rada; također smatra da se mora osigurati sufinanciranje Unije kako bi se povećao kapacitet prihvata; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da migracije i mobilnost radne snage mogu ojačati rast u Uniji, no to će značiti da se moraju razjasniti određena pitanja povezana s dostupnošću stambenog prostora, javnih usluga, socijalnih usluga ili s fleksibilnošću tržišta rada; također smatra da se mora osigurati sufinanciranje Unije kako bi se povećao kapacitet prihvata;

| 5. | ističe da treba ojačati odgovornost i demokratski legitimitet u čitavoj Europskoj uniji, istodobno jačajući regionalnu dimenziju kako bi se zakonski okvir pravilno i dosljedno provodio u čitavoj Uniji uz istodobno poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

5.

ističe da treba ojačati odgovornost i demokratski legitimitet u čitavoj Europskoj uniji, istodobno jačajući regionalnu dimenziju kako bi se zakonski okvir pravilno i dosljedno provodio u čitavoj Uniji uz istodobno poštovanje načela supsidijarnosti;

| 6. | pozdravlja postupak u dvije faze u kojem se najprije dodatno razrađuju postojeći instrumenti i ugovori da bi se tijekom druge faze započelo s opsežnim promjenama kako bi postupak konvergencije, uz pomoć referentnih vrijednosti konvergencije koje su zajednički dogovorene, postao još više obvezujući za države članice europodručja; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja postupak u dvije faze u kojem se najprije dodatno razrađuju postojeći instrumenti i ugovori da bi se tijekom druge faze započelo s opsežnim promjenama kako bi postupak konvergencije, uz pomoć referentnih vrijednosti konvergencije koje su zajednički dogovorene, postao još više obvezujući za države članice europodručja;

Na putu do ekonomske unije – konvergencija, blagostanje i socijalna kohezija

| 7. | naglašava nužnost snažnije konvergencije, kako između država članica tako i unutar samih država članica te je zabrinut zbog razlika koje su u nekim slučajevima veće unutar država članica nego između njih; |
| --- | --- |

7.

naglašava nužnost snažnije konvergencije, kako između država članica tako i unutar samih država članica te je zabrinut zbog razlika koje su u nekim slučajevima veće unutar država članica nego između njih;

| 8. | istodobno naglašava da se socijalne, gospodarske i teritorijalne razlike mogu smanjiti isključivo uz pomoć koncepta koji se temelji na strategiji Europa 2020. i obuhvaća regionalnu dimenziju kao i kohezijsku politiku usmjerenu na rezultate te stoga ponovno ističe potporu postupku kojim se nastoji postići ekonomska i socijalna konvergencija. OR također ponovno poziva na opsežne konzultacije diljem Europe o budućoj teritorijalnoj viziji Europske unije do 2050. godine. Potrebna je jasna vizija s kojom se kasnije mogu uskladiti politike i mehanizmi financiranja (2). OR pozdravlja trenutačno razmatranje strategija kohezijske politike nakon 2020.; |
| --- | --- |

8.

istodobno naglašava da se socijalne, gospodarske i teritorijalne razlike mogu smanjiti isključivo uz pomoć koncepta koji se temelji na strategiji Europa 2020. i obuhvaća regionalnu dimenziju kao i kohezijsku politiku usmjerenu na rezultate te stoga ponovno ističe potporu postupku kojim se nastoji postići ekonomska i socijalna konvergencija. OR također ponovno poziva na opsežne konzultacije diljem Europe o budućoj teritorijalnoj viziji Europske unije do 2050. godine. Potrebna je jasna vizija s kojom se kasnije mogu uskladiti politike i mehanizmi financiranja (2). OR pozdravlja trenutačno razmatranje strategija kohezijske politike nakon 2020.;

| 9. | naglašava da i dalje treba podupirati razvoj pograničnih, rubnih i najudaljenijih regija kao i onih koje se suočavaju s demografskim izazovima kako bi se osigurala dosljedna konvergencija u skladu s usvojenim strategijama EU-a; |
| --- | --- |

9.

naglašava da i dalje treba podupirati razvoj pograničnih, rubnih i najudaljenijih regija kao i onih koje se suočavaju s demografskim izazovima kako bi se osigurala dosljedna konvergencija u skladu s usvojenim strategijama EU-a;

| 10. | upozorava da „univerzalno” rješenje ne može funkcionirati, jer različita situacija unutar samih država članica i između njih iziskuje fleksibilnost, što znači da agencije za poticanje konkurentnosti moraju poštovati nacionalne sustave određivanja plaća i ne smiju preuzeti ulogu socijalnih partnera u ovom području; |
| --- | --- |

10.

upozorava da „univerzalno” rješenje ne može funkcionirati, jer različita situacija unutar samih država članica i između njih iziskuje fleksibilnost, što znači da agencije za poticanje konkurentnosti moraju poštovati nacionalne sustave određivanja plaća i ne smiju preuzeti ulogu socijalnih partnera u ovom području;

| 11. | smatra da bi agencije za poticanje konkurentnosti trebale voditi računa o svim aspektima poslovnog okruženja u širem smislu, tj. uključujući čimbenike kao što su produktivnost, vještine, inovacije, poduzetničko okruženje i prekomjerna birokracija. Odbor se stoga slaže s mišljenjem da se pojam konkurentnosti ne smije svesti tek na pitanje razine plaća; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi agencije za poticanje konkurentnosti trebale voditi računa o svim aspektima poslovnog okruženja u širem smislu, tj. uključujući čimbenike kao što su produktivnost, vještine, inovacije, poduzetničko okruženje i prekomjerna birokracija. Odbor se stoga slaže s mišljenjem da se pojam konkurentnosti ne smije svesti tek na pitanje razine plaća;

| 12. | slaže se s time da je potrebno više se usredotočiti na zapošljavanje i blagostanje; |
| --- | --- |

12.

slaže se s time da je potrebno više se usredotočiti na zapošljavanje i blagostanje;

| 13. | primjećuje da evaluacija socijalnih pokazatelja navodi na zaključak da je koncentracija nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti najveća u slabije razvijenim regijama, što jasno ukazuje na povezanost s kvalitetom provedbe prijašnjih preporuka, pored ostalog u okviru strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

13.

primjećuje da evaluacija socijalnih pokazatelja navodi na zaključak da je koncentracija nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti najveća u slabije razvijenim regijama, što jasno ukazuje na povezanost s kvalitetom provedbe prijašnjih preporuka, pored ostalog u okviru strategije Europa 2020.

| 14. | pozdravlja činjenicu da se u Izvješću petorice predsjednika načelno priznala gospodarska nužnost socijalne dimenzije; u tom kontekstu ponovno izražava potporu pozivu koji je Europski parlament uputio državama članicama u vezi s potpisivanjem Sporazuma o socijalnom ulaganju kojim bi se utvrdili ciljevi socijalnih ulaganja na nacionalnoj razini u svrhu postizanja ciljeva strategije Europa 2020. na području zapošljavanja kao i na području socijalne politike i obrazovanja (3); |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da se u Izvješću petorice predsjednika načelno priznala gospodarska nužnost socijalne dimenzije; u tom kontekstu ponovno izražava potporu pozivu koji je Europski parlament uputio državama članicama u vezi s potpisivanjem Sporazuma o socijalnom ulaganju kojim bi se utvrdili ciljevi socijalnih ulaganja na nacionalnoj razini u svrhu postizanja ciljeva strategije Europa 2020. na području zapošljavanja kao i na području socijalne politike i obrazovanja (3);

| 15. | pozdravlja činjenicu da je Komisija priznala ulogu socijalnih partnera u javnom prihvaćanju daljnjeg razvoja ekonomske i monetarne unije. To uključuje njihovu ulogu u pripremi nacionalnih programa reformi te općenito jaču usmjerenost na zapošljavanje i socijalni učinak te predviđeni „stup socijalnih prava”. Dijalog sa socijalnim partnerima je koristan i može povećati prihvaćanje u državama članicama. Socijalni partneri mogli bi u budućnosti dati važan doprinos mogućim zajedničkim projektima koje razvijaju na temelju vlastitog zajedničkog akcijskog plana; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da je Komisija priznala ulogu socijalnih partnera u javnom prihvaćanju daljnjeg razvoja ekonomske i monetarne unije. To uključuje njihovu ulogu u pripremi nacionalnih programa reformi te općenito jaču usmjerenost na zapošljavanje i socijalni učinak te predviđeni „stup socijalnih prava”. Dijalog sa socijalnim partnerima je koristan i može povećati prihvaćanje u državama članicama. Socijalni partneri mogli bi u budućnosti dati važan doprinos mogućim zajedničkim projektima koje razvijaju na temelju vlastitog zajedničkog akcijskog plana;

| 16. | smatra da se moraju prevladavati regionalne razlike kako bi se smanjile socijalne nejednakosti, ojačao rast, otvorila radna mjesta i osnažila konkurentnost i kohezija unutar EMU-a i EU-a; s time u vezi ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti kao poslodavaca i tvoraca pogodnog poslovnog okruženja; |
| --- | --- |

16.

smatra da se moraju prevladavati regionalne razlike kako bi se smanjile socijalne nejednakosti, ojačao rast, otvorila radna mjesta i osnažila konkurentnost i kohezija unutar EMU-a i EU-a; s time u vezi ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti kao poslodavaca i tvoraca pogodnog poslovnog okruženja;

| 17. | uz pomoć lokalnih i regionalnih inicijativa lokalne i regionalne vlasti na odlučujući način doprinose jačanju konkurentnosti; |
| --- | --- |

17.

uz pomoć lokalnih i regionalnih inicijativa lokalne i regionalne vlasti na odlučujući način doprinose jačanju konkurentnosti;

| 18. | pozdravlja činjenicu da se u Preporuci o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju (COM(2015) 601 final) navodi da pri donošenju odluka ti odbori isključivo pružaju potporu i da ne bi trebali davati konačne prijedloge; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja činjenicu da se u Preporuci o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju (COM(2015) 601 final) navodi da pri donošenju odluka ti odbori isključivo pružaju potporu i da ne bi trebali davati konačne prijedloge;

O europskom semestru

| 19. | pozdravlja racionalizaciju i jačanje europskog semestra u okviru postojećeg zakonodavnog okvira kao i koordiniranje dokumenata u svrhu snažnije usmjerenosti, veće učinkovitosti i razjašnjavanja vlastite odgovornosti i nadležnosti radi postizanja cilja EU-a koji se odnosi na dobro upravljanje; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja racionalizaciju i jačanje europskog semestra u okviru postojećeg zakonodavnog okvira kao i koordiniranje dokumenata u svrhu snažnije usmjerenosti, veće učinkovitosti i razjašnjavanja vlastite odgovornosti i nadležnosti radi postizanja cilja EU-a koji se odnosi na dobro upravljanje;

| 20. | prepoznaje vrijednost europskog semestra kao instrumenta za postizanje reformi na nacionalnoj razini i razini EU-a, uz pomoć kojeg se osigurava koordiniranost gospodarske politike EU-a i njezinih država članica; |
| --- | --- |

20.

prepoznaje vrijednost europskog semestra kao instrumenta za postizanje reformi na nacionalnoj razini i razini EU-a, uz pomoć kojeg se osigurava koordiniranost gospodarske politike EU-a i njezinih država članica;

| 21. | ponavlja svoj zahtjev upućen Europskoj komisiji i Europskom parlamentu o uvođenju kodeksa postupanja kojim bi se osiguralo strukturirano uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar, s ciljem predstavljanja konkretnog prijedloga 2016.; s time u vezi obvezuje se na vođenje kontinuiranog dijaloga s Europskom komisijom o tom pitanju; |
| --- | --- |

21.

ponavlja svoj zahtjev upućen Europskoj komisiji i Europskom parlamentu o uvođenju kodeksa postupanja kojim bi se osiguralo strukturirano uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar, s ciljem predstavljanja konkretnog prijedloga 2016.; s time u vezi obvezuje se na vođenje kontinuiranog dijaloga s Europskom komisijom o tom pitanju;

| 22. | ističe da u izvješćima o državama i u preporukama za pojedine zemlje posebice treba baviti pitanjima povezanima s regionalnim razlikama te da se doprinosi koje daju regionalna i lokalna razina sustavno trebaju uzimati u obzir; |
| --- | --- |

22.

ističe da u izvješćima o državama i u preporukama za pojedine zemlje posebice treba baviti pitanjima povezanima s regionalnim razlikama te da se doprinosi koje daju regionalna i lokalna razina sustavno trebaju uzimati u obzir;

| 23. | izražava žaljenje zbog toga što u promijenjenoj strukturi europskog semestra OR nije spomenut u raspravi o prioritetima europodručja; traži od Europske komisije da se pozabavi regionalnim pitanjima u dokumentima kojima se uređuje europski semestar, uz potporu sustavnih regionalnih analiza o, među ostalima, zapošljavanju i socijalnim pitanjima; |
| --- | --- |

23.

izražava žaljenje zbog toga što u promijenjenoj strukturi europskog semestra OR nije spomenut u raspravi o prioritetima europodručja; traži od Europske komisije da se pozabavi regionalnim pitanjima u dokumentima kojima se uređuje europski semestar, uz potporu sustavnih regionalnih analiza o, među ostalima, zapošljavanju i socijalnim pitanjima;

Na putu do financijske unije – integrirana fiskalna politika za integrirano gospodarstvo

| 24. | smatra da je ostvarenje bankovne unije, kratkoročno gledano, najučinkovitiji instrument za sprečavanje krize financijskog sustava, prekidanje začaranog kruga između nacionalnih banaka i država članica i umanjivanje negativnih posljedica gospodarskih šokova; |
| --- | --- |

24.

smatra da je ostvarenje bankovne unije, kratkoročno gledano, najučinkovitiji instrument za sprečavanje krize financijskog sustava, prekidanje začaranog kruga između nacionalnih banaka i država članica i umanjivanje negativnih posljedica gospodarskih šokova;

| 25. | zahtijeva od Europske komisije i država članica da smanje rizike u financijskom sustavu, poboljšaju cjenovnu fleksibilnost i uvedu nacionalne sustave za osiguranje depozita; |
| --- | --- |

25.

zahtijeva od Europske komisije i država članica da smanje rizike u financijskom sustavu, poboljšaju cjenovnu fleksibilnost i uvedu nacionalne sustave za osiguranje depozita;

| 26. | stoga smatra da se prije uvođenja europskog sustava za osiguranje depozita najprije moraju osnovati i financirati europski fondovi za sanaciju i nacionalni sustavi za osiguranje depozita te da se veza između njih mora razjasniti kako bi se opasnost od moralnog rizika svela na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

26.

stoga smatra da se prije uvođenja europskog sustava za osiguranje depozita najprije moraju osnovati i financirati europski fondovi za sanaciju i nacionalni sustavi za osiguranje depozita te da se veza između njih mora razjasniti kako bi se opasnost od moralnog rizika svela na najmanju moguću mjeru;

| 27. | zahtijeva od Europske središnje banke (ESB) i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) da preispitaju kvalitetu financijske imovine i da provedu testove otpornosti na stres u financijskim institucijama koje su uključene u sustav osiguranja depozita kako bi se tim institucijama zajamčili isti uvjeti tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

27.

zahtijeva od Europske središnje banke (ESB) i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) da preispitaju kvalitetu financijske imovine i da provedu testove otpornosti na stres u financijskim institucijama koje su uključene u sustav osiguranja depozita kako bi se tim institucijama zajamčili isti uvjeti tržišnog natjecanja;

| 28. | poziva Europsku komisiju da objasni dodanu vrijednost savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora, čije je tajništvo pod Glavnim tajništvom Europske komisije. Posebice je važno raspraviti o tome kako se može izbjeći da takav odbor dodatno ne optereti već ionako složeno okruženje makroekonomskog nadzora; |
| --- | --- |

28.

poziva Europsku komisiju da objasni dodanu vrijednost savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora, čije je tajništvo pod Glavnim tajništvom Europske komisije. Posebice je važno raspraviti o tome kako se može izbjeći da takav odbor dodatno ne optereti već ionako složeno okruženje makroekonomskog nadzora;

| 29. | izražava žaljenje zbog toga što prije osnivanja Europskog fiskalnog odbora nije bilo prilike za očitovanje. U načelu, Odbor smatra važnim da se dosljedno prati usklađenost s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, sadašnji oblik predloženog odbora dovodi u sumnju u to hoće li njegova korisnost biti razmjerna očekivanom povećanju birokracije. Također je nejasno koja je pravna osnova za osnivanje tog odbora te u kakvom odnosu stoje Europski fiskalni odbor i nacionalna fiskalna savjetodavna vijeća; |
| --- | --- |

29.

izražava žaljenje zbog toga što prije osnivanja Europskog fiskalnog odbora nije bilo prilike za očitovanje. U načelu, Odbor smatra važnim da se dosljedno prati usklađenost s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, sadašnji oblik predloženog odbora dovodi u sumnju u to hoće li njegova korisnost biti razmjerna očekivanom povećanju birokracije. Također je nejasno koja je pravna osnova za osnivanje tog odbora te u kakvom odnosu stoje Europski fiskalni odbor i nacionalna fiskalna savjetodavna vijeća;

| 30. | nada se da će dovršenje unije tržišta kapitala omogućiti prekogranične priljeve kapitala ne ugrožavajući pritom stabilnost pojedinih regija ili država te da će poduzetnicima, a osobito mikropoduzetnicima i MSP-ovima omogućiti pristup širokoj lepezi financijskih izvora; |
| --- | --- |

30.

nada se da će dovršenje unije tržišta kapitala omogućiti prekogranične priljeve kapitala ne ugrožavajući pritom stabilnost pojedinih regija ili država te da će poduzetnicima, a osobito mikropoduzetnicima i MSP-ovima omogućiti pristup širokoj lepezi financijskih izvora;

| 31. | smatra da bi koherentna i dobro osmišljena unija tržišta kapitala trebala obuhvatiti svih 28 država članica i promicati jednake uvjete tržišnog natjecanja širom EU-a; zahtijeva od država članica da osiguraju pristup bankovnoj uniji i onim državama članicama koje do sada još nisu uvele euro; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi koherentna i dobro osmišljena unija tržišta kapitala trebala obuhvatiti svih 28 država članica i promicati jednake uvjete tržišnog natjecanja širom EU-a; zahtijeva od država članica da osiguraju pristup bankovnoj uniji i onim državama članicama koje do sada još nisu uvele euro;

Na putu do fiskalne unije – integrirani okvir za čvrstu i integriranu financijsku politiku

| 32. | insistira na tome da se poštuje Pakt o stabilnosti i rastu te naglašava kako je važno da kao preduvjet za potrebna kratkoročna i dugoročna javna ulaganja svaka država članica ima snažno gospodarstvo i stabilne javne financije (4); |
| --- | --- |

32.

insistira na tome da se poštuje Pakt o stabilnosti i rastu te naglašava kako je važno da kao preduvjet za potrebna kratkoročna i dugoročna javna ulaganja svaka država članica ima snažno gospodarstvo i stabilne javne financije (4);

| 33. | zahtijeva da države članice budu obavezne dokazati da vode odgovornu gospodarsku politiku kako bi dobile pristup europskim instrumentima za gospodarsku stabilizaciju. Korištenje tih instrumenata mora ići ruku pod ruku s potpunom provedbom strukturnih reformi kako bi se poboljšala konvergencija, koordinacija i integracija; potpora ni pod kojim okolnostima ne smije dovesti do nastanka stalnih jednosmjernih priljeva između država. Ne bi trebalo težiti tome da se postojeća kohezijska politika zamijeni stabilizacijskim fondovima i ostalim instrumentima kao što je Program potpore strukturnim reformama; |
| --- | --- |

33.

zahtijeva da države članice budu obavezne dokazati da vode odgovornu gospodarsku politiku kako bi dobile pristup europskim instrumentima za gospodarsku stabilizaciju. Korištenje tih instrumenata mora ići ruku pod ruku s potpunom provedbom strukturnih reformi kako bi se poboljšala konvergencija, koordinacija i integracija; potpora ni pod kojim okolnostima ne smije dovesti do nastanka stalnih jednosmjernih priljeva između država. Ne bi trebalo težiti tome da se postojeća kohezijska politika zamijeni stabilizacijskim fondovima i ostalim instrumentima kao što je Program potpore strukturnim reformama;

| 34. | slaže se s Europskom komisijom da bi predstojeću reviziju Paketa od šest mjera i Paketa od dvije mjere trebalo iskoristiti kao priliku za jačanje transparentnosti u EU-u i legitimnost EU-a, što je posebice važno na lokalnoj i regionalnoj razini; stoga poziva na uspostavu „gospodarskog dijaloga” između OR-a i Komisije, po uzoru na već postojeći dijalog između Komisije i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

34.

slaže se s Europskom komisijom da bi predstojeću reviziju Paketa od šest mjera i Paketa od dvije mjere trebalo iskoristiti kao priliku za jačanje transparentnosti u EU-u i legitimnost EU-a, što je posebice važno na lokalnoj i regionalnoj razini; stoga poziva na uspostavu „gospodarskog dijaloga” između OR-a i Komisije, po uzoru na već postojeći dijalog između Komisije i Europskog parlamenta;

| 35. | ponovno izražava uvjerenje da je fiskalni kapacitet nužan kako bi se omogućilo da EMU raspolaže privremenim mehanizmom za ublažavanje šokova (5); |
| --- | --- |

35.

ponovno izražava uvjerenje da je fiskalni kapacitet nužan kako bi se omogućilo da EMU raspolaže privremenim mehanizmom za ublažavanje šokova (5);

| 36. | napominje da su se uvjeti financiranja ulaganja u realnu ekonomiju temeljito promijenili zbog trenutačne gospodarske krize, zbog čega naglašava veliku važnost lokalnih i regionalnih vlasti u ostvarivanju najveće moguće učinkovitosti i utvrđivanja prepreka za produktivna ulaganja; |
| --- | --- |

36.

napominje da su se uvjeti financiranja ulaganja u realnu ekonomiju temeljito promijenili zbog trenutačne gospodarske krize, zbog čega naglašava veliku važnost lokalnih i regionalnih vlasti u ostvarivanju najveće moguće učinkovitosti i utvrđivanja prepreka za produktivna ulaganja;

| 37. | ponavlja svoj zahtjev za „zlatnim pravilom” kako se dugoročna ulaganja ne bi uračunavala u tekuće izdatke te stoga poziva na uvođenje europskog okvira usklađenog s europskim kriterijima s pomoću kojeg će se utvrđivati koja su socijalna i infrastrukturna ulaganja najvažnija za održavanje dugoročnog rasta; |
| --- | --- |

37.

ponavlja svoj zahtjev za „zlatnim pravilom” kako se dugoročna ulaganja ne bi uračunavala u tekuće izdatke te stoga poziva na uvođenje europskog okvira usklađenog s europskim kriterijima s pomoću kojeg će se utvrđivati koja su socijalna i infrastrukturna ulaganja najvažnija za održavanje dugoročnog rasta;

| 38. | naglašava da se mora poboljšati kvaliteta javnih rashoda, među ostalima primjenom načela OECD-a o učinkovitom javnom ulaganju na svim razinama vlasti i uprave; poziva na raspravu o načinu na koji se fiskalnom decentralizacijom u različitim područjima javnog sektora može poboljšati kvaliteta javnih rashoda uz doprinošenje fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu, ne ugrožavajući pritom načelo solidarnosti među podnacionalnim teritorijima pojedinačnih država članica; |
| --- | --- |

38.

naglašava da se mora poboljšati kvaliteta javnih rashoda, među ostalima primjenom načela OECD-a o učinkovitom javnom ulaganju na svim razinama vlasti i uprave; poziva na raspravu o načinu na koji se fiskalnom decentralizacijom u različitim područjima javnog sektora može poboljšati kvaliteta javnih rashoda uz doprinošenje fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu, ne ugrožavajući pritom načelo solidarnosti među podnacionalnim teritorijima pojedinačnih država članica;

| 39. | ponovno poziva Europsku komisiju na objavljivanje bijele knjige u kojoj se na razini EU-a utvrđuje klasifikacija kvalitete javnih ulaganja u financijskim izvještajima o javnim rashodima s obzirom na njihov dugoročni učinak te da u svako godišnje izvješće o javnim financijama u ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) uključi poglavlje o kvaliteti javnih ulaganja, uključujući i ulaganja na podnacionalnoj razini (6); |
| --- | --- |

39.

ponovno poziva Europsku komisiju na objavljivanje bijele knjige u kojoj se na razini EU-a utvrđuje klasifikacija kvalitete javnih ulaganja u financijskim izvještajima o javnim rashodima s obzirom na njihov dugoročni učinak te da u svako godišnje izvješće o javnim financijama u ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) uključi poglavlje o kvaliteti javnih ulaganja, uključujući i ulaganja na podnacionalnoj razini (6);

Demokratska odgovornost, legitimnost i snažnije institucije

| 40. | smatra da bi produbljena i otporna ekonomska i monetarna unija imala više koristi od toga da strukture postanu jednostavnije, odgovornost i nadležnosti jasnije i transparentnost veća, nego da se već postojećim pravilima i propisima dodaje čitav niz novih. Stoga pozdravlja planove Europske komisije o pojednostavljenju, većoj transparentnosti i jasnijoj odgovornosti; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi produbljena i otporna ekonomska i monetarna unija imala više koristi od toga da strukture postanu jednostavnije, odgovornost i nadležnosti jasnije i transparentnost veća, nego da se već postojećim pravilima i propisima dodaje čitav niz novih. Stoga pozdravlja planove Europske komisije o pojednostavljenju, većoj transparentnosti i jasnijoj odgovornosti;

| 41. | poziva na zauzimanje realističnijeg stava prema praktičnoj provedbi administrativnih kazni za države koje se ne pridržavaju zajednički dogovorenih pravila te na raspravu o tome na koji način tržišni mehanizmi mogu predstavljati alternativu ili nadopunu; |
| --- | --- |

41.

poziva na zauzimanje realističnijeg stava prema praktičnoj provedbi administrativnih kazni za države koje se ne pridržavaju zajednički dogovorenih pravila te na raspravu o tome na koji način tržišni mehanizmi mogu predstavljati alternativu ili nadopunu;

| 42. | naglašava da se posebna pozornost treba posvetiti tome da se kod gospodarskog upravljanja jasno utvrde nadležnosti na svim razinama, uključujući i na lokalnoj i regionalnoj razini, jer su upravo potonje često odgovorne za provedbu politike u različitim područjima, na primjer, u području zapošljavanja, zdravlja i obrazovanja; |
| --- | --- |

42.

naglašava da se posebna pozornost treba posvetiti tome da se kod gospodarskog upravljanja jasno utvrde nadležnosti na svim razinama, uključujući i na lokalnoj i regionalnoj razini, jer su upravo potonje često odgovorne za provedbu politike u različitim područjima, na primjer, u području zapošljavanja, zdravlja i obrazovanja;

Zaključne napomene

| 43. | traži od Europske komisije da ga uključi u pripremu bijele knjige u kojoj će se obrađivati prelazak s prve na drugu fazu reforme EMU-a; |
| --- | --- |

43.

traži od Europske komisije da ga uključi u pripremu bijele knjige u kojoj će se obrađivati prelazak s prve na drugu fazu reforme EMU-a;

| 44. | naglašava koliko je važno da se pri produbljivanju monetarne unije u obzir uzmu i posljedice za odnose s državama koje ne pripadaju europodručju; osim toga mora biti jasno koji se prijedlozi odnose na sve države članice, a koji samo na države europodručja; |
| --- | --- |

44.

naglašava koliko je važno da se pri produbljivanju monetarne unije u obzir uzmu i posljedice za odnose s državama koje ne pripadaju europodručju; osim toga mora biti jasno koji se prijedlozi odnose na sve države članice, a koji samo na države europodručja;

| 45. | insistira na najtransparentnijoj mogućoj provedbi svih mjera za dovršenje EMU-a kako bi se spriječilo otuđivanje onih država članica koje još ne koriste euro te nastanak „Europe s dvije brzine”. |
| --- | --- |

45.

insistira na najtransparentnijoj mogućoj provedbi svih mjera za dovršenje EMU-a kako bi se spriječilo otuđivanje onih država članica koje još ne koriste euro te nastanak „Europe s dvije brzine”.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Vidjeti mišljenje OR-a „Poboljšanje jedinstvenog tržišta”, usvojeno 7. i 8. travnja 2016.

1

(2)  Mišljenje OR-a „Teritorijalna vizija za 2050. – što donosi budućnost?” CDR 4285/2015 od 3. prosinca 2015.

2

(3)  Rezolucija OR-a od 4. srpnja 2013. o produbljenju ekonomske i monetarne unije (EMU): CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

3

(4)  Točka 8. Rezolucije OR-a o Komunikaciji Europske komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2016. – „Jačanje oporavka i poticanje konvergencije”, COR_2015_06756_00_00_RES-RESOL-VI/008.

4

(5)  Vidjeti Rezoluciju OR-a od 4. srpnja 2013. o produbljenju ekonomske i monetarne unije (EMU), CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V/007.

5

(6)  Točka 15. mišljenja OR-a o Komunikaciji Komisije „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (izvjestiteljica: Olga Zrihen (BE-PES)); COR-2015-01185.

6

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/6

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Zajedničkim radom do novih radnih mjesta i rasta: uloga nacionalnih i regionalnih razvojnih banaka u Planu ulaganja za Europu

(2016/C 240/02)

| Izvjestitelj: | Adam BANASZAK (PL/ECR), potpredsjednik Regionalne skupštine Kujavsko-pomeranskog vojvodstva |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Zajedničkim radom do novih radnih mjesta i rasta: uloga nacionalnih razvojnih banaka (NRB) u podupiranju Plana ulaganja za Europu
  COM(2015) 361 završna verzija |

Izvjestitelj:

Adam BANASZAK (PL/ECR), potpredsjednik Regionalne skupštine Kujavsko-pomeranskog vojvodstva

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Zajedničkim radom do novih radnih mjesta i rasta: uloga nacionalnih razvojnih banaka (NRB) u podupiranju Plana ulaganja za Europu

COM(2015) 361 završna verzija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja mjere Europske komisije vezane uz potporu razvojnim bankama i osnivanje platformi ulaganja koje čine važne elemente Plana ulaganja za Europu. No žali zbog toga što se Komisija, unatoč tome što formalna definicija nacionalnih razvojnih banaka načelno obuhvaća i regionalne banke, u praksi isključivo usredotočila na ulogu nacionalnih vlasti te zbog toga što poziva samo na osnivanje novih nacionalnih razvojnih banaka. No razvojne banke koje posluju na lokalnoj i regionalnoj razini također zavređuju priznanje i pozornost u Planu ulaganja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja mjere Europske komisije vezane uz potporu razvojnim bankama i osnivanje platformi ulaganja koje čine važne elemente Plana ulaganja za Europu. No žali zbog toga što se Komisija, unatoč tome što formalna definicija nacionalnih razvojnih banaka načelno obuhvaća i regionalne banke, u praksi isključivo usredotočila na ulogu nacionalnih vlasti te zbog toga što poziva samo na osnivanje novih nacionalnih razvojnih banaka. No razvojne banke koje posluju na lokalnoj i regionalnoj razini također zavređuju priznanje i pozornost u Planu ulaganja;

| 2. | ističe definiciju razvojnih banaka ili institucija utvrđenu u Uredbi o Europskom fondu za strateška ulaganja: „pravni subjekti koji profesionalno provode financijske aktivnosti i kojima su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja”; |
| --- | --- |

2.

ističe definiciju razvojnih banaka ili institucija utvrđenu u Uredbi o Europskom fondu za strateška ulaganja: „pravni subjekti koji profesionalno provode financijske aktivnosti i kojima su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja”;

| 3. | upozorava da razvojne banke osnovane na temelju različitih modela imaju važnu ulogu u suzbijanju posljedica gospodarske i financijske krize, posebice u smislu smanjivanja javnih ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini, što je istaknuto u najnovijem zajedničkom izvješću Europskog odbora regija i OECD-a; |
| --- | --- |

3.

upozorava da razvojne banke osnovane na temelju različitih modela imaju važnu ulogu u suzbijanju posljedica gospodarske i financijske krize, posebice u smislu smanjivanja javnih ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini, što je istaknuto u najnovijem zajedničkom izvješću Europskog odbora regija i OECD-a;

| 4. | s time u vezi ističe da je poticanje ulaganja ključnih za regionalne i lokalne vlasti u nekim zemljama u nadležnosti banaka koje posluju na nacionalnoj razini (npr. u Francuskoj i Poljskoj), od kojih su neke u suvlasništvu lokalnih i regionalnih vlasti (u skandinavskim zemljama i Nizozemskoj). U drugim slučajevima (npr. njemački model), pored nacionalnih razvojnih banaka, za razvoj određene savezne zemlje nadležne su i regionalne banke koje su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu te savezne zemlje. Uređenje tih razvojnih banaka razlikuje se prema povijesnim iskustvima i gospodarskim uvjetima svake države ili regije; |
| --- | --- |

4.

s time u vezi ističe da je poticanje ulaganja ključnih za regionalne i lokalne vlasti u nekim zemljama u nadležnosti banaka koje posluju na nacionalnoj razini (npr. u Francuskoj i Poljskoj), od kojih su neke u suvlasništvu lokalnih i regionalnih vlasti (u skandinavskim zemljama i Nizozemskoj). U drugim slučajevima (npr. njemački model), pored nacionalnih razvojnih banaka, za razvoj određene savezne zemlje nadležne su i regionalne banke koje su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu te savezne zemlje. Uređenje tih razvojnih banaka razlikuje se prema povijesnim iskustvima i gospodarskim uvjetima svake države ili regije;

| 5. | upozorava da razvojne institucije nisu uvijek banke – u mnogim zemljama imaju oblik investicijskih agencija, društava ili fondova, koji su često rizičnog kapitala, no čak i te vrste institucija koje nisu banke mogle bi imati važnu ulogu u Planu ulaganja za Europu; |
| --- | --- |

5.

upozorava da razvojne institucije nisu uvijek banke – u mnogim zemljama imaju oblik investicijskih agencija, društava ili fondova, koji su često rizičnog kapitala, no čak i te vrste institucija koje nisu banke mogle bi imati važnu ulogu u Planu ulaganja za Europu;

| 6. | skreće pozornost na činjenicu da financijski instrumenti na lokalnoj i regionalnoj razini zasad nisu dostupni u svim državama članicama i regijama, odnosno da se postojeći instrumenti i iskustva ne koriste optimalno, i da se sudjelovanje privatnog sektora obično ograničava isključivo na izvršavanje ugovora, čime se jača potreba podupiranja lokalnih financijskih institucija koje potiču ulaganja; |
| --- | --- |

6.

skreće pozornost na činjenicu da financijski instrumenti na lokalnoj i regionalnoj razini zasad nisu dostupni u svim državama članicama i regijama, odnosno da se postojeći instrumenti i iskustva ne koriste optimalno, i da se sudjelovanje privatnog sektora obično ograničava isključivo na izvršavanje ugovora, čime se jača potreba podupiranja lokalnih financijskih institucija koje potiču ulaganja;

| 7. | ističe da postoje razni načini osnivanja razvojnih banaka, s obzirom na to da su već postojeće banke nastajale na različite načine – neke su odmah osnovane kao nezavisne institucije, dok su se druge razvile iz odjela javnih banaka; |
| --- | --- |

7.

ističe da postoje razni načini osnivanja razvojnih banaka, s obzirom na to da su već postojeće banke nastajale na različite načine – neke su odmah osnovane kao nezavisne institucije, dok su se druge razvile iz odjela javnih banaka;

| 8. | naglašava da je osnivanje i funkcioniranje razvojnih banaka kao gospodarskih, strukturnih i socijalno političkih instrumenata između ostalog potrebno kao odgovor na strukturne slabosti, odnosno nedostatke (između ostalog i regionalnih) tržišta, no istodobno je svjestan teškoća povezanih s davanjem jasne i smislene definicije i ocjenjivanja tržišnih nedostataka; u vezi s time zalaže se za trajno sveobuhvatno tumačenje pojma „tržišni nedostaci”; |
| --- | --- |

8.

naglašava da je osnivanje i funkcioniranje razvojnih banaka kao gospodarskih, strukturnih i socijalno političkih instrumenata između ostalog potrebno kao odgovor na strukturne slabosti, odnosno nedostatke (između ostalog i regionalnih) tržišta, no istodobno je svjestan teškoća povezanih s davanjem jasne i smislene definicije i ocjenjivanja tržišnih nedostataka; u vezi s time zalaže se za trajno sveobuhvatno tumačenje pojma „tržišni nedostaci”;

| 9. | upozorava Europsku komisiju da lokalne i regionalne vlasti moraju imati više utjecaja na odabir financijskih rješenja koja služe interesima na lokalnoj razini. Zanemarivanje stajališta lokalnih i regionalnih vlasti često dovodi do poticanja ulaganja koja nisu u skladu s regionalnim operativnim programima i lokalnim strategijama; |
| --- | --- |

9.

upozorava Europsku komisiju da lokalne i regionalne vlasti moraju imati više utjecaja na odabir financijskih rješenja koja služe interesima na lokalnoj razini. Zanemarivanje stajališta lokalnih i regionalnih vlasti često dovodi do poticanja ulaganja koja nisu u skladu s regionalnim operativnim programima i lokalnim strategijama;

| 10. | primjećuje znatne razlike u stupnju razvoja pojedinih nacionalnih sustava poticaja, zbog čega nastaju sustavne manjkavosti u zemljama i regijama sa slabije razvijenom kulturom te vrste bankovnog poslovanja. Kao posljedica toga, moglo bi se dogoditi da nacionalne razvojne banke ne pružaju uvijek dovoljnu potporu lokalnim vlastima i poduzećima. Te bi banke trebale dodatno decentralizirati ponudu svojih usluga; |
| --- | --- |

10.

primjećuje znatne razlike u stupnju razvoja pojedinih nacionalnih sustava poticaja, zbog čega nastaju sustavne manjkavosti u zemljama i regijama sa slabije razvijenom kulturom te vrste bankovnog poslovanja. Kao posljedica toga, moglo bi se dogoditi da nacionalne razvojne banke ne pružaju uvijek dovoljnu potporu lokalnim vlastima i poduzećima. Te bi banke trebale dodatno decentralizirati ponudu svojih usluga;

| 11. | zabrinut je zbog činjenice da centralizirani modeli promicanja razvoja koji se temelje isključivo na jednoj nacionalnoj banci i njezinim lokalnim, nesamostalnim poslovnicama ne uspijevaju uvijek zadovoljiti potrebe lokalne zajednice, posebice u slabije razvijenim regijama i mjestima u kojima je utjecaj lokalnih i regionalnih vlasti na nacionalnu razvojnu banku veoma ograničen; |
| --- | --- |

11.

zabrinut je zbog činjenice da centralizirani modeli promicanja razvoja koji se temelje isključivo na jednoj nacionalnoj banci i njezinim lokalnim, nesamostalnim poslovnicama ne uspijevaju uvijek zadovoljiti potrebe lokalne zajednice, posebice u slabije razvijenim regijama i mjestima u kojima je utjecaj lokalnih i regionalnih vlasti na nacionalnu razvojnu banku veoma ograničen;

| 12. | dijeli mišljenje da se pri odabiru modela za razvoj sustava razvojnih banaka lokalne i regionalne vlasti trebaju ravnati prema sljedećim općim ciljevima i glavnim kriterijima za ocjenjivanje učinkovitosti na svakoj razini: uklanjanje tržišnih nedostataka, trajno povećanje broja radnih mjesta, briga o interesima lokalnih zajednica i ostvarivanje javnih ciljeva gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

12.

dijeli mišljenje da se pri odabiru modela za razvoj sustava razvojnih banaka lokalne i regionalne vlasti trebaju ravnati prema sljedećim općim ciljevima i glavnim kriterijima za ocjenjivanje učinkovitosti na svakoj razini: uklanjanje tržišnih nedostataka, trajno povećanje broja radnih mjesta, briga o interesima lokalnih zajednica i ostvarivanje javnih ciljeva gospodarskog razvoja;

| 13. | boji se da bi se ispunjavanjem uvjeta koji je predložila Europska komisija, a koji se odnosi na ex ante procjenu novoosnovanih razvojnih banaka i novih financijskih proizvoda koje one nude, znatno umanjila njihova operativna sposobnost, a također i spriječilo samo osnivanje takvih banaka, kako na nacionalnoj tako i na regionalnoj razini. Osim toga, u vezi s time treba spomenuti da je u slabije razvijenim regijama često teško utvrditi tržišne nedostatke jer društveno-gospodarska situacija u čitavoj regiji može biti pokazatelj tržišnih nedostataka, ako je se usporedi sa situacijom u razvijenijim područjima; |
| --- | --- |

13.

boji se da bi se ispunjavanjem uvjeta koji je predložila Europska komisija, a koji se odnosi na ex ante procjenu novoosnovanih razvojnih banaka i novih financijskih proizvoda koje one nude, znatno umanjila njihova operativna sposobnost, a također i spriječilo samo osnivanje takvih banaka, kako na nacionalnoj tako i na regionalnoj razini. Osim toga, u vezi s time treba spomenuti da je u slabije razvijenim regijama često teško utvrditi tržišne nedostatke jer društveno-gospodarska situacija u čitavoj regiji može biti pokazatelj tržišnih nedostataka, ako je se usporedi sa situacijom u razvijenijim područjima;

| 14. | nada se da će se suradnja Europskog odbora regija i Europske investicijske banke produbiti; zalaže se za stvaranje komplementarne mreže javnih razvojnih banaka koja je u skladu s načelom supsidijarnosti, čime bi se doprinijelo postizanju gospodarskih i društvenih sinergija; izražava želju da taj sustav potakne međuregionalnu i međunarodnu razmjenu iskustva i znanja, istodobno pomažući da se izbjegne opasnost od prekomjerne centralizacije; |
| --- | --- |

14.

nada se da će se suradnja Europskog odbora regija i Europske investicijske banke produbiti; zalaže se za stvaranje komplementarne mreže javnih razvojnih banaka koja je u skladu s načelom supsidijarnosti, čime bi se doprinijelo postizanju gospodarskih i društvenih sinergija; izražava želju da taj sustav potakne međuregionalnu i međunarodnu razmjenu iskustva i znanja, istodobno pomažući da se izbjegne opasnost od prekomjerne centralizacije;

Prijedlozi

| 15. | poziva na znatno snažnije uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u osnivanje i poslovanje razvojnih banaka kao i u ocjenjivanje njihovog utjecaja u regijama koje još ne raspolažu vlastitim razvojnim instrumentima. To se može postići ili jačanjem utjecaja lokalnih i regionalnih vlasti na stratešku usmjerenost nacionalnih razvojnih banaka i upravljanje njima ili nadopunjavanjem usluga koje nude nacionalne razvojne banke osnivanjem regionalnih (lokalnih) razvojnih banaka. One bi usko surađivale s nacionalnom bankom; |
| --- | --- |

15.

poziva na znatno snažnije uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u osnivanje i poslovanje razvojnih banaka kao i u ocjenjivanje njihovog utjecaja u regijama koje još ne raspolažu vlastitim razvojnim instrumentima. To se može postići ili jačanjem utjecaja lokalnih i regionalnih vlasti na stratešku usmjerenost nacionalnih razvojnih banaka i upravljanje njima ili nadopunjavanjem usluga koje nude nacionalne razvojne banke osnivanjem regionalnih (lokalnih) razvojnih banaka. One bi usko surađivale s nacionalnom bankom;

| 16. | smatra da se odabir konkretnog načina razvoja modela razvojnih banaka u nekoj regiji – odnosno pitanje je li model u kojem nacionalna razvojna banka ima prevladavajući utjecaj dovoljan ili bi decentralizirani model s većom ulogom lokalnih ili regionalnih financijskih institucija odnosno razvojnih banaka bio bolji – mora prepustiti bilo lokalnim ili regionalnim vlastima nakon savjetovanja s nacionalnim tijelima, bilo nacionalnim tijelima, ovisno o pravnom sustavu određene države članice; |
| --- | --- |

16.

smatra da se odabir konkretnog načina razvoja modela razvojnih banaka u nekoj regiji – odnosno pitanje je li model u kojem nacionalna razvojna banka ima prevladavajući utjecaj dovoljan ili bi decentralizirani model s većom ulogom lokalnih ili regionalnih financijskih institucija odnosno razvojnih banaka bio bolji – mora prepustiti bilo lokalnim ili regionalnim vlastima nakon savjetovanja s nacionalnim tijelima, bilo nacionalnim tijelima, ovisno o pravnom sustavu određene države članice;

| 17. | zastupa stajalište da se prije donošenja odluka o osnivanju nove institucije treba napraviti temeljita analiza svrsishodnosti novih institucijskih struktura kako bi se izbjeglo nepotrebno gomilanje birokracije i trošenje sredstava; |
| --- | --- |

17.

zastupa stajalište da se prije donošenja odluka o osnivanju nove institucije treba napraviti temeljita analiza svrsishodnosti novih institucijskih struktura kako bi se izbjeglo nepotrebno gomilanje birokracije i trošenje sredstava;

| 18. | upozorava da se, ako Europska komisija i EIB budu razmatrale mogućnost uspostave sustavnog okvira kojim bi se podupiralo osnivanje tih novih regionalnih razvojnih banaka, u obzir moraju uzeti posebna individualna obilježja zemalja i regija kao i najbolje prakse i uspješne razvojne strukture iz tog područja, uključujući iskustva nedavno osnovanih banaka. Pritom je u slabije razvijenim regijama primjereno primjenjivati najbolja institucijska rješenja uzimajući u obzir posebne lokalnih okolnosti; |
| --- | --- |

18.

upozorava da se, ako Europska komisija i EIB budu razmatrale mogućnost uspostave sustavnog okvira kojim bi se podupiralo osnivanje tih novih regionalnih razvojnih banaka, u obzir moraju uzeti posebna individualna obilježja zemalja i regija kao i najbolje prakse i uspješne razvojne strukture iz tog područja, uključujući iskustva nedavno osnovanih banaka. Pritom je u slabije razvijenim regijama primjereno primjenjivati najbolja institucijska rješenja uzimajući u obzir posebne lokalnih okolnosti;

| 19. | ističe da ex post procjene učinkovitog funkcioniranja postojećih i novoosnovanih razvojnih banaka treba provoditi dugoročno, tijekom razdoblja od 10 do 15 godina, s obzirom na to da se financirani projekti ulaganja obično provode u višegodišnjim vremenskim okvirima; |
| --- | --- |

19.

ističe da ex post procjene učinkovitog funkcioniranja postojećih i novoosnovanih razvojnih banaka treba provoditi dugoročno, tijekom razdoblja od 10 do 15 godina, s obzirom na to da se financirani projekti ulaganja obično provode u višegodišnjim vremenskim okvirima;

| 20. | primjećuje da je potreban okvir za suradnju između novoosnovanih Europskih fondova za dugoročna ulaganja (ELTIF) i regionalnih razvojnih banaka i ostalih lokalnih financijskih institucija. Kako bi sakupili dugoročna financijska sredstva za ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini, oni bi se trebali nadopunjavati, a ne međusobno natjecati; |
| --- | --- |

20.

primjećuje da je potreban okvir za suradnju između novoosnovanih Europskih fondova za dugoročna ulaganja (ELTIF) i regionalnih razvojnih banaka i ostalih lokalnih financijskih institucija. Kako bi sakupili dugoročna financijska sredstva za ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini, oni bi se trebali nadopunjavati, a ne međusobno natjecati;

| 21. | podupire ideju o osnivanju platformi za ulaganja kao pomagala za provedbu Plana ulaganja za Europu. Odbor istodobno s time u vezi naglašava kako je važno da se doprinosi za platforme ulaganja koji se izdvajaju iz javnih, nacionalnih, lokalnih ili regionalnih financijskih sredstava ne obračunavaju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

21.

podupire ideju o osnivanju platformi za ulaganja kao pomagala za provedbu Plana ulaganja za Europu. Odbor istodobno s time u vezi naglašava kako je važno da se doprinosi za platforme ulaganja koji se izdvajaju iz javnih, nacionalnih, lokalnih ili regionalnih financijskih sredstava ne obračunavaju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;

| 22. | naglašava da bi Europska komisija i Europska investicijska banka trebale jasno utvrditi koja je uloga regionalnih razvojnih banaka i ostalih financijskih institucija u sustavu platformi ulaganja te ih odrediti kao instrumente za provedbu Plana ulaganja za Europu. Regionalne razvojne banke trebaju poslovati u suradnji s Europskim fondom za strateška ulaganja (European Fund for Strategic Investments, EFSU), na temelju platformi ulaganja uspostavljenih prema sektorskim, no prije svega geografskim kriterijima; |
| --- | --- |

22.

naglašava da bi Europska komisija i Europska investicijska banka trebale jasno utvrditi koja je uloga regionalnih razvojnih banaka i ostalih financijskih institucija u sustavu platformi ulaganja te ih odrediti kao instrumente za provedbu Plana ulaganja za Europu. Regionalne razvojne banke trebaju poslovati u suradnji s Europskim fondom za strateška ulaganja (European Fund for Strategic Investments, EFSU), na temelju platformi ulaganja uspostavljenih prema sektorskim, no prije svega geografskim kriterijima;

| 23. | smatra potrebnim da se jasno utvrde i prodube načela suradnje regionalnih ili lokalnih banaka odnosno drugih financijskih institucija s Europskim savjetodavnim centrom za ulaganja (European Investment Advisory Hub, ESCU). Europski savjetodavni centar za ulaganja posebice bi trebao podupirati lokalne vlasti i lokalne razvojne banke prilikom pripreme projekata, pružati savjete oko financijskih i tehničkih pitanja te pomagati pri prijenosu znanja. Povrh toga, ESCU bi trebao imati mogućnost sklapanja partnerskih sporazuma ne samo s nacionalnim, već i s regionalnim bankama. |
| --- | --- |

23.

smatra potrebnim da se jasno utvrde i prodube načela suradnje regionalnih ili lokalnih banaka odnosno drugih financijskih institucija s Europskim savjetodavnim centrom za ulaganja (European Investment Advisory Hub, ESCU). Europski savjetodavni centar za ulaganja posebice bi trebao podupirati lokalne vlasti i lokalne razvojne banke prilikom pripreme projekata, pružati savjete oko financijskih i tehničkih pitanja te pomagati pri prijenosu znanja. Povrh toga, ESCU bi trebao imati mogućnost sklapanja partnerskih sporazuma ne samo s nacionalnim, već i s regionalnim bankama.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/9

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Konkretne mjere za provedbu Plana EU-a za gradove

(2016/C 240/03)

| Izvjestiteljica: | Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), državna tajnica, predstavnica savezne zemlje Berlin u saveznoj vladi zadužena za europske poslove |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), državna tajnica, predstavnica savezne zemlje Berlin u saveznoj vladi zadužena za europske poslove

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod

| 1. | Plan za gradove europski je projekt iznimne važnosti jer podrazumijeva osmišljavanje nove radne metode za uspostavljanje operativnog okvira i učinkovitih instrumenata u cilju postizanja dosljednosti svih politika koje se tiču gradova i njihovih okolnih funkcionalnih područja. Budući da na europska urbana područja utječe oko dvije trećine svih sektorskih politika EU-a, gradovi svih veličina trebali bi biti više uključeni u njihovo osmišljavanje i provođenje. Planom se želi poboljšati kvaliteta života u gradovima i razvoj novog „urbanog” modela upravljanja uz pomoć kojeg će se definirati i provoditi ciljevi primjenom praktičnih i konkretnih pristupa koordiniranih na različitim razinama u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Ova nova urbana paradigma nudi velike mogućnosti: lokalnom stanovništvu može pružiti iskustvo europske dodane vrijednosti za svladavanje socijalnih i demografskih izazova, a u uskoj povezanosti s agendom Europske komisije za bolju regulativu može poboljšati kvalitetu europskih politika uspostavljanjem veza s nacionalnim, regionalnim i lokalnim strategijama, što uvelike nadilazi postojeću suradnju. OR naglašava da Plan za gradove mora biti sastavni dio cjelovitije teritorijalne vizije koja će uzeti u obzir i urbana i ruralna područja (1).
  Osim toga može dati važan doprinos postizanju ciljeva iz članka 3. UEU-a, osobito cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, kao i ciljeva strategije Europa 2020. (2).
  Uz pristup „od baze prema vrhu” i višerazinsko upravljanje, za uspjeh tog procesa od presudne su važnosti tri glavna kriterija:






  — | transparentnost, |
| --- | --- | --- |

1.

Plan za gradove europski je projekt iznimne važnosti jer podrazumijeva osmišljavanje nove radne metode za uspostavljanje operativnog okvira i učinkovitih instrumenata u cilju postizanja dosljednosti svih politika koje se tiču gradova i njihovih okolnih funkcionalnih područja. Budući da na europska urbana područja utječe oko dvije trećine svih sektorskih politika EU-a, gradovi svih veličina trebali bi biti više uključeni u njihovo osmišljavanje i provođenje. Planom se želi poboljšati kvaliteta života u gradovima i razvoj novog „urbanog” modela upravljanja uz pomoć kojeg će se definirati i provoditi ciljevi primjenom praktičnih i konkretnih pristupa koordiniranih na različitim razinama u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Ova nova urbana paradigma nudi velike mogućnosti: lokalnom stanovništvu može pružiti iskustvo europske dodane vrijednosti za svladavanje socijalnih i demografskih izazova, a u uskoj povezanosti s agendom Europske komisije za bolju regulativu može poboljšati kvalitetu europskih politika uspostavljanjem veza s nacionalnim, regionalnim i lokalnim strategijama, što uvelike nadilazi postojeću suradnju. OR naglašava da Plan za gradove mora biti sastavni dio cjelovitije teritorijalne vizije koja će uzeti u obzir i urbana i ruralna područja (1).

Osim toga može dati važan doprinos postizanju ciljeva iz članka 3. UEU-a, osobito cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, kao i ciljeva strategije Europa 2020. (2).

Uz pristup „od baze prema vrhu” i višerazinsko upravljanje, za uspjeh tog procesa od presudne su važnosti tri glavna kriterija:

—

transparentnost,

| — | sudjelovanje, |
| --- | --- |

—

sudjelovanje,

| — | obvezujući karakter. |
| --- | --- |

—

obvezujući karakter.

| 2. | OR podsjeća na napore koji su poduzeti od 1989. kao i na urbane pilot-projekte kojima se gradove nastojalo više uzimati u obzir i više ih uključivati u proces izrade politika na europskoj razini i kojima se nastojao pripremiti plan za gradove na razini EU-a:






  — | s time u vezi posebno ističe mišljenje OR-a „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove” iz 2014. godine (3), |
| --- | --- | --- |

2.

OR podsjeća na napore koji su poduzeti od 1989. kao i na urbane pilot-projekte kojima se gradove nastojalo više uzimati u obzir i više ih uključivati u proces izrade politika na europskoj razini i kojima se nastojao pripremiti plan za gradove na razini EU-a:

—

s time u vezi posebno ističe mišljenje OR-a „Prema cjelovitom programu EU-a za gradove” iz 2014. godine (3),

| — | naglašava ulogu Europskog parlamenta u isticanju interesa gradova i njihovu uvrštavanju u opću Uredbu o europskim strukturnim i investicijskim fondovima te u davanju važnih poticaja za izradu Plana za gradove u Rezoluciji o urbanoj dimenziji politika EU-a od 9. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

naglašava ulogu Europskog parlamenta u isticanju interesa gradova i njihovu uvrštavanju u opću Uredbu o europskim strukturnim i investicijskim fondovima te u davanju važnih poticaja za izradu Plana za gradove u Rezoluciji o urbanoj dimenziji politika EU-a od 9. rujna 2015.,

| — | odaje priznanje Europskoj komisiji koja je putem redovitih događanja podigla svijest o ulozi gradova, dodatno je ojačavši uz pomoć postupaka savjetovanja o Planu za gradove provedenih između 18. srpnja i 26. rujna 2014. godine, |
| --- | --- |

—

odaje priznanje Europskoj komisiji koja je putem redovitih događanja podigla svijest o ulozi gradova, dodatno je ojačavši uz pomoć postupaka savjetovanja o Planu za gradove provedenih između 18. srpnja i 26. rujna 2014. godine,

| — | upućuje na Deklaraciju iz Rige, usvojenu pod latvijskim predsjedanjem Vijećem, u kojoj se još jednom potvrđuje da Vijeće priznaje urbanu dimenziju, |
| --- | --- |

—

upućuje na Deklaraciju iz Rige, usvojenu pod latvijskim predsjedanjem Vijećem, u kojoj se još jednom potvrđuje da Vijeće priznaje urbanu dimenziju,

| — | posebno uvažava jak poticaj nizozemskog predsjedništva koje je među glavne teme svog predsjedanja uvrstilo i Plan za gradove, naročito time što je pripremilo Amsterdamski pakt koji će provedbu Plana za gradove učiniti obvezujućom, postavljajući temelje za to da se nakon iskazivanja namjere prijeđe s riječi na djela te da se konačno počne raditi na provedbi Plana za gradove u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

posebno uvažava jak poticaj nizozemskog predsjedništva koje je među glavne teme svog predsjedanja uvrstilo i Plan za gradove, naročito time što je pripremilo Amsterdamski pakt koji će provedbu Plana za gradove učiniti obvezujućom, postavljajući temelje za to da se nakon iskazivanja namjere prijeđe s riječi na djela te da se konačno počne raditi na provedbi Plana za gradove u Europskoj uniji,

| — | ističe važnost jačanja uloge lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i učinkovitu provedbu europskih politika, zakonodavstva i programa potpore. |
| --- | --- |

—

ističe važnost jačanja uloge lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i učinkovitu provedbu europskih politika, zakonodavstva i programa potpore.

Ključne točke Plana za gradove

| 3. | Važnost gradova – Globalni trend sve veće koncentracije stanovništva u gradovima zamjetan je i u Europi: Europa je kontinent na kojem oko 70 % stanovnika danas živi u gradovima i gradskim aglomeracijama. Gradovi su pokretači gospodarskog razvoja – sami stvaraju više od 75 % BDP-a – socijalne uključenosti i održivog razvoja. Međutim, gradove također obilježava sukob socijalnih nejednakosti, poput siromaštva i bogatstva, potencijala za zapošljavanje i dugotrajne nezaposlenosti, potražnje za radnom snagom i nedostatka radne snage, velikih razlika u obrazovanju, te osobito izazova u pogledu okoliša. Kao „katalizatori integracije”, oni će imati i glavnu ulogu u izlaženju na kraj sa sadašnjim izbjegličkim tokovima i migracijama unutar EU-a. Nijedna politika Europske unije ne može biti provediva ako se u njoj ne uzima u obzir urbana dimenzija. |
| --- | --- |

3.

Važnost gradova – Globalni trend sve veće koncentracije stanovništva u gradovima zamjetan je i u Europi: Europa je kontinent na kojem oko 70 % stanovnika danas živi u gradovima i gradskim aglomeracijama. Gradovi su pokretači gospodarskog razvoja – sami stvaraju više od 75 % BDP-a – socijalne uključenosti i održivog razvoja. Međutim, gradove također obilježava sukob socijalnih nejednakosti, poput siromaštva i bogatstva, potencijala za zapošljavanje i dugotrajne nezaposlenosti, potražnje za radnom snagom i nedostatka radne snage, velikih razlika u obrazovanju, te osobito izazova u pogledu okoliša. Kao „katalizatori integracije”, oni će imati i glavnu ulogu u izlaženju na kraj sa sadašnjim izbjegličkim tokovima i migracijama unutar EU-a. Nijedna politika Europske unije ne može biti provediva ako se u njoj ne uzima u obzir urbana dimenzija.

| 4. | Integrirani i multidisciplinarni pristupi – Već je u Povelji iz Leipziga 2007. naglašeno da uspjeh mogu polučiti samo integrirani pristupi u gradovima te da je višerazinsko upravljanje od presudne važnosti za rješavanje složenih problema u gradovima. Među uspješnim pristupima su prevladavanje poimanja javne uprave po načelu „silosa”, odnosno međusektorski pristup rješavanju problema, interakcija koja nadilazi tradicionalne hijerarhije i uključivanje različitih dionika, pri čemu se u obzir uzimaju razlike između lokalnih i regionalnih područja. Tu se ocrtavaju komponente koje su usko povezane s ciljevima Europske komisije koji se odnose na bolju regulativu, bolje financiranje i bolju koordinaciju. Međutim, integrirani pristupi iziskuju visoku razinu koordinacije i suradnje na svim razinama – lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj – te između njih. |
| --- | --- |

4.

Integrirani i multidisciplinarni pristupi – Već je u Povelji iz Leipziga 2007. naglašeno da uspjeh mogu polučiti samo integrirani pristupi u gradovima te da je višerazinsko upravljanje od presudne važnosti za rješavanje složenih problema u gradovima. Među uspješnim pristupima su prevladavanje poimanja javne uprave po načelu „silosa”, odnosno međusektorski pristup rješavanju problema, interakcija koja nadilazi tradicionalne hijerarhije i uključivanje različitih dionika, pri čemu se u obzir uzimaju razlike između lokalnih i regionalnih područja. Tu se ocrtavaju komponente koje su usko povezane s ciljevima Europske komisije koji se odnose na bolju regulativu, bolje financiranje i bolju koordinaciju. Međutim, integrirani pristupi iziskuju visoku razinu koordinacije i suradnje na svim razinama – lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj – te između njih.

| 5. | Urbani i ruralni krajevi kao komplementarna funkcionalna područja – U raspravama o Planu za gradove opetovano se izražava bojazan da će veća usredotočenost na pitanja od interesa za gradove ići na štetu potpori ruralnim područjima. Međutim, OR ističe važnost povezanosti urbanih i ruralnih područja te uloge ruralnih područja, koja također pridonose rastu i otvaranju radnih mjesta. Politikama EU-a ne smije se poticati konkurentski odnos između te dvije dimenzije jer su one međusobno povezane kako u zemljopisnom i administrativnom smislu tako i u pogledu funkcionalnih i tematskih politika. Stoga treba naglasiti međusobnu komplementarnost tih dviju dimenzija te na taj način ispitati i omogućiti nove oblike upravljanja između njih, osobito uz pomoć poboljšanog pristupa uslugama i razvojem digitalnih tehnologija. Zajednički cilj – ekološki, ekonomski i socijalno jaka Europa te snažnija teritorijalna kohezija – može se ostvariti samo ako obje dimenzije budu snažne. Europska politika za gradove usmjerena je na sve gradove i okolna funkcionalna područja: ne samo na glavne i velike gradove, već i na one srednje veličine i male gradove, koji su od presudne važnosti za područja koja ih okružuju. |
| --- | --- |

5.

Urbani i ruralni krajevi kao komplementarna funkcionalna područja – U raspravama o Planu za gradove opetovano se izražava bojazan da će veća usredotočenost na pitanja od interesa za gradove ići na štetu potpori ruralnim područjima. Međutim, OR ističe važnost povezanosti urbanih i ruralnih područja te uloge ruralnih područja, koja također pridonose rastu i otvaranju radnih mjesta. Politikama EU-a ne smije se poticati konkurentski odnos između te dvije dimenzije jer su one međusobno povezane kako u zemljopisnom i administrativnom smislu tako i u pogledu funkcionalnih i tematskih politika. Stoga treba naglasiti međusobnu komplementarnost tih dviju dimenzija te na taj način ispitati i omogućiti nove oblike upravljanja između njih, osobito uz pomoć poboljšanog pristupa uslugama i razvojem digitalnih tehnologija. Zajednički cilj – ekološki, ekonomski i socijalno jaka Europa te snažnija teritorijalna kohezija – može se ostvariti samo ako obje dimenzije budu snažne. Europska politika za gradove usmjerena je na sve gradove i okolna funkcionalna područja: ne samo na glavne i velike gradove, već i na one srednje veličine i male gradove, koji su od presudne važnosti za područja koja ih okružuju.

| 6. | Plan EU-a za gradove trebao bi također pružiti smjernice za pregovaračka stajališta EU-a na konferenciji HABITAT III. koja će se održati u Quitu 17.–20. listopada 2016. Osim toga, i u skladu s ciljem EU-a da postane jači globalni čimbenik te s obzirom na to da treba povećati dosljednost između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, Europska unija treba ojačati i poticati međunarodnu suradnju i razmjenu između gradskih vlasti. |
| --- | --- |

6.

Plan EU-a za gradove trebao bi također pružiti smjernice za pregovaračka stajališta EU-a na konferenciji HABITAT III. koja će se održati u Quitu 17.–20. listopada 2016. Osim toga, i u skladu s ciljem EU-a da postane jači globalni čimbenik te s obzirom na to da treba povećati dosljednost između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, Europska unija treba ojačati i poticati međunarodnu suradnju i razmjenu između gradskih vlasti.

| 7. | Uspješna provedba Plana za gradove iziskuje integrirani pristup urbanom i regionalnom upravljanju koji obuhvaća institucionalno i administrativno okruženje. |
| --- | --- |

7.

Uspješna provedba Plana za gradove iziskuje integrirani pristup urbanom i regionalnom upravljanju koji obuhvaća institucionalno i administrativno okruženje.

| 8. | Za izradu europskog plana za gradove koji bi bio u skladu s načelom supsidijarnosti i kojim bi se osiguralo sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti prema načelu „od baze prema vrhu” od presudne je važnosti da izabrane lokalne i regionalne vlasti i njihova predstavnička nacionalna i europska udruženja sudjeluju u donošenju odluka te da snose odgovornost za osmišljavanje operativnih programa i provedbu i evaluaciju kohezijske politike, pri čemu treba poštovati njihovu institucionalnu ulogu. |
| --- | --- |

8.

Za izradu europskog plana za gradove koji bi bio u skladu s načelom supsidijarnosti i kojim bi se osiguralo sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti prema načelu „od baze prema vrhu” od presudne je važnosti da izabrane lokalne i regionalne vlasti i njihova predstavnička nacionalna i europska udruženja sudjeluju u donošenju odluka te da snose odgovornost za osmišljavanje operativnih programa i provedbu i evaluaciju kohezijske politike, pri čemu treba poštovati njihovu institucionalnu ulogu.

Postupci za provedbu konkretnih koraka prema Planu za gradove: Amsterdamski pakt

| 9. | Europska komisija, zajedno s nizozemskim predsjedništvom Vijeća i brojnim dionicima, započela je s pripremanjem Amsterdamskog pakta. Njegovi su ciljevi razvijanje i provedba akcijskih planova za integrirane politike radi rješavanja glavnih problema gradova, što će se odvijati tijekom tri godine u okviru 12 tematskih partnerstava.
  Ona bi trebala predstavljati važan instrument za provedbu Plana EU-a za gradove. Ona će okupiti veći broj sektorskih politika koje utječu na urbana područja EU-a. Osim toga, za uspješnost partnerstava i Odbora za Plan EU-a za gradove, koji će pratiti taj proces, od presudne je važnosti bliska suradnja s gradskim, lokalnim i regionalnim vlastima, državama članicama, institucijama EU-a (uključujući i OR) te relevantnim lokalnim dionicima.
  Odbor regija zalaže se za to da se pažnja usmjeri na ograničeni broj važnih područja politika čime bi se omogućilo postizanje vidljivih rezultata i dokazala dodana vrijednost Plana EU-a za gradove. Popis s 12 utvrđenih prioritetnih tema nije konačan. Partnerstva bi se trebala uspostavljati i za druge teme koje iziskuju integrirani politički pristup, primjerice za uvrštavanje kulturne i turističke dimenzije u politike razvoja gradova kao i za nove inkluzivne oblike sudjelovanja, inovacije i pametne gradove. Međutim, sveobuhvatna procjena tematskih prioriteta bit će moguća samo kada se partnerstva uhodaju, budući da će tek tada moći razaznati jesu li i u kojoj su mjeri uključena i područja koja su ključna za Europsku uniju, kao što je zapošljavanje mladih. OR pozdravlja to što su četiri ogledna partnerstva (kvaliteta zraka, stanovanje, siromaštvo u gradovima te migracije i integracija izbjeglica) već započela s radom. Za daljnji rad partnerstava izrazito je važno da se od samog početka uvede visok stupanj obvezatnosti, na primjer u vidu podnošenja polugodišnjih izvješća Komisiji, Parlamentu, Vijeću i OR-u. OR također ukazuje na činjenicu da bi tematska partnerstva mogla doprinijeti osmišljavanju budućeg i reviziji postojećeg zakonodavstva EU-a. Kad je riječ o financiranju sudjelovanja u tematskim partnerstvima koja će obuhvaćati petnaestak partnera te imajući u vidu da je Nizozemska već rezervirala 50 000 EUR za potporu svakom partnerstvu, OR poziva Europsku komisiju da razmotri mogućnost financiranja tehničke pomoći kako bi se zainteresiranim lokalnim vlastima omogućilo sudjelovanje u partnerstvima. |
| --- | --- |

9.

Europska komisija, zajedno s nizozemskim predsjedništvom Vijeća i brojnim dionicima, započela je s pripremanjem Amsterdamskog pakta. Njegovi su ciljevi razvijanje i provedba akcijskih planova za integrirane politike radi rješavanja glavnih problema gradova, što će se odvijati tijekom tri godine u okviru 12 tematskih partnerstava.

Ona bi trebala predstavljati važan instrument za provedbu Plana EU-a za gradove. Ona će okupiti veći broj sektorskih politika koje utječu na urbana područja EU-a. Osim toga, za uspješnost partnerstava i Odbora za Plan EU-a za gradove, koji će pratiti taj proces, od presudne je važnosti bliska suradnja s gradskim, lokalnim i regionalnim vlastima, državama članicama, institucijama EU-a (uključujući i OR) te relevantnim lokalnim dionicima.

Odbor regija zalaže se za to da se pažnja usmjeri na ograničeni broj važnih područja politika čime bi se omogućilo postizanje vidljivih rezultata i dokazala dodana vrijednost Plana EU-a za gradove. Popis s 12 utvrđenih prioritetnih tema nije konačan. Partnerstva bi se trebala uspostavljati i za druge teme koje iziskuju integrirani politički pristup, primjerice za uvrštavanje kulturne i turističke dimenzije u politike razvoja gradova kao i za nove inkluzivne oblike sudjelovanja, inovacije i pametne gradove. Međutim, sveobuhvatna procjena tematskih prioriteta bit će moguća samo kada se partnerstva uhodaju, budući da će tek tada moći razaznati jesu li i u kojoj su mjeri uključena i područja koja su ključna za Europsku uniju, kao što je zapošljavanje mladih. OR pozdravlja to što su četiri ogledna partnerstva (kvaliteta zraka, stanovanje, siromaštvo u gradovima te migracije i integracija izbjeglica) već započela s radom. Za daljnji rad partnerstava izrazito je važno da se od samog početka uvede visok stupanj obvezatnosti, na primjer u vidu podnošenja polugodišnjih izvješća Komisiji, Parlamentu, Vijeću i OR-u. OR također ukazuje na činjenicu da bi tematska partnerstva mogla doprinijeti osmišljavanju budućeg i reviziji postojećeg zakonodavstva EU-a. Kad je riječ o financiranju sudjelovanja u tematskim partnerstvima koja će obuhvaćati petnaestak partnera te imajući u vidu da je Nizozemska već rezervirala 50 000 EUR za potporu svakom partnerstvu, OR poziva Europsku komisiju da razmotri mogućnost financiranja tehničke pomoći kako bi se zainteresiranim lokalnim vlastima omogućilo sudjelovanje u partnerstvima.

| 10. | Razradu i financiranje akcijskih planova za gradove proizašlih iz tematskih partnerstava ugrađenih u Amsterdamski pakt ili iz drugih europskih programa kao što je URBACT moglo bi se uključiti u operativne programe u okviru budućeg programskog razdoblja. |
| --- | --- |

10.

Razradu i financiranje akcijskih planova za gradove proizašlih iz tematskih partnerstava ugrađenih u Amsterdamski pakt ili iz drugih europskih programa kao što je URBACT moglo bi se uključiti u operativne programe u okviru budućeg programskog razdoblja.

| 11. | Također je važno da se Europska komisija obveže na preuzimanje snažne uloge pri koordinaciji. To obuhvaća imenovanje prvog potpredsjednika kao koordinatora Plana EU-a za gradove, budući da će on zbog svoje funkcije jamčiti snažnu povezanost s agendom za bolju regulativu. Osim toga, tom bi se koordinacijom eliminirala fragmentiranost u pristupanju gradovima koja je nastala zbog toga što svaka glavna uprava ima svoj specijalizirani pristup. Na taj način „pametni gradovi”, a u slučaju ruralnih područja „pametne regije”, više ne bi bili samo tehnološki pametni, nego i socijalno pametni. Postoji i potreba za integriranom politikom u sklopu Plana EU-a za gradove kojom bi se racionalizirale strategije pametnih gradova i pametne specijalizacije (RIS3). Holistički pristup je, osobito s obzirom na izazov poput priljeva izbjeglica i s time povezanih potreba za integracijom, od presudne važnosti. Još jedan važan element predstavlja uvrštavanje Plana za gradove u godišnji program rada Europske komisije. I taj element pridonosi transparentnosti i obvezujućem karakteru procesa. |
| --- | --- |

11.

Također je važno da se Europska komisija obveže na preuzimanje snažne uloge pri koordinaciji. To obuhvaća imenovanje prvog potpredsjednika kao koordinatora Plana EU-a za gradove, budući da će on zbog svoje funkcije jamčiti snažnu povezanost s agendom za bolju regulativu. Osim toga, tom bi se koordinacijom eliminirala fragmentiranost u pristupanju gradovima koja je nastala zbog toga što svaka glavna uprava ima svoj specijalizirani pristup. Na taj način „pametni gradovi”, a u slučaju ruralnih područja „pametne regije”, više ne bi bili samo tehnološki pametni, nego i socijalno pametni. Postoji i potreba za integriranom politikom u sklopu Plana EU-a za gradove kojom bi se racionalizirale strategije pametnih gradova i pametne specijalizacije (RIS3). Holistički pristup je, osobito s obzirom na izazov poput priljeva izbjeglica i s time povezanih potreba za integracijom, od presudne važnosti. Još jedan važan element predstavlja uvrštavanje Plana za gradove u godišnji program rada Europske komisije. I taj element pridonosi transparentnosti i obvezujućem karakteru procesa.

| 12. | OR tvrdi da je potrebno postići daljnji napredak kako bi se lokalne i regionalne vlasti, zajedno s urbanim i regionalnim mrežama i drugim dionicima, na bolji način uključile u pripremanje i ocjenjivanje politika EU-a koje utječu i/ili su usmjerene na vlasti odgovorne za urbana područja. |
| --- | --- |

12.

OR tvrdi da je potrebno postići daljnji napredak kako bi se lokalne i regionalne vlasti, zajedno s urbanim i regionalnim mrežama i drugim dionicima, na bolji način uključile u pripremanje i ocjenjivanje politika EU-a koje utječu i/ili su usmjerene na vlasti odgovorne za urbana područja.

| 13. | Dodavanje urbane dimenzije procjeni učinka – Ogledni projekt procjene teritorijalnog učinka na primjeru energetske učinkovitosti u zgradama, pokrenut na inicijativu OR-a i Europske komisije, pokazao je da postoje primjereni instrumenti za dodavanje urbane dimenzije procjeni učinka. Pored toga, taj je ogledni projekt pokazao da postoji velik interes, spremnost i sposobnost gradova i regija za aktivno sudjelovanje u poduzimanju odgovarajućih mjera i davanje potrebnog doprinosa. |
| --- | --- |

13.

Dodavanje urbane dimenzije procjeni učinka – Ogledni projekt procjene teritorijalnog učinka na primjeru energetske učinkovitosti u zgradama, pokrenut na inicijativu OR-a i Europske komisije, pokazao je da postoje primjereni instrumenti za dodavanje urbane dimenzije procjeni učinka. Pored toga, taj je ogledni projekt pokazao da postoji velik interes, spremnost i sposobnost gradova i regija za aktivno sudjelovanje u poduzimanju odgovarajućih mjera i davanje potrebnog doprinosa.

| 14. | Treba uspostaviti razmjenu znanja i međugradsku suradnju kako bi se potaknula razmjena znanja i najboljih praksi između gradova i lokalnih vlasti uz što veće smanjenje administrativnih opterećenja. Prikupljanju podataka o razvoju gradova trebalo bi pribjegavati samo u iznimnim slučajevima, ograničavajući se na ono najnužnije. |
| --- | --- |

14.

Treba uspostaviti razmjenu znanja i međugradsku suradnju kako bi se potaknula razmjena znanja i najboljih praksi između gradova i lokalnih vlasti uz što veće smanjenje administrativnih opterećenja. Prikupljanju podataka o razvoju gradova trebalo bi pribjegavati samo u iznimnim slučajevima, ograničavajući se na ono najnužnije.

| 15. | OR i dalje poziva na sustavno preispitivanje mogućnosti poboljšanja potpore gradovima i njihovim funkcionalnim područjima. To bi moglo obuhvaćati:






  — | povećanu razmjenu znanja o koordinaciji i pristupu postojećim instrumentima i izvorima financiranja za gradove na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, |
| --- | --- | --- |

15.

OR i dalje poziva na sustavno preispitivanje mogućnosti poboljšanja potpore gradovima i njihovim funkcionalnim područjima. To bi moglo obuhvaćati:

—

povećanu razmjenu znanja o koordinaciji i pristupu postojećim instrumentima i izvorima financiranja za gradove na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini,

| — | poticanje posebno država članica na veću upotrebu postojećih instrumenata za urbanu dimenziju kohezijske politike, kao što su integrirana teritorijalna ulaganja (ITU). Ona bi trebala biti u skladu sa strategijama za održivi urbani razvoj i obuhvaćati mjere za rješavanje problema koji pogađaju cjelokupno funkcionalno gradsko područje, iziskujući suradnju između svih partnera na tom području. U sklopu pripreme za programsko razdoblje nakon 2020., mogućnosti uvođenja europskog programa potpore posebno namijenjenog integriranom razvoju gradova mogu se razmatrati i u širem kontekstu koji nadilazi strukturne fondove, što bi također pridonijelo boljoj povezanosti različitih programa EU-a, |
| --- | --- |

—

poticanje posebno država članica na veću upotrebu postojećih instrumenata za urbanu dimenziju kohezijske politike, kao što su integrirana teritorijalna ulaganja (ITU). Ona bi trebala biti u skladu sa strategijama za održivi urbani razvoj i obuhvaćati mjere za rješavanje problema koji pogađaju cjelokupno funkcionalno gradsko područje, iziskujući suradnju između svih partnera na tom području. U sklopu pripreme za programsko razdoblje nakon 2020., mogućnosti uvođenja europskog programa potpore posebno namijenjenog integriranom razvoju gradova mogu se razmatrati i u širem kontekstu koji nadilazi strukturne fondove, što bi također pridonijelo boljoj povezanosti različitih programa EU-a,

| — | uključivanje gradskih vlasti u izradu i provedbu te testiranje eksperimentalnih pristupa kao što su inovativne urbane mjere, |
| --- | --- |

—

uključivanje gradskih vlasti u izradu i provedbu te testiranje eksperimentalnih pristupa kao što su inovativne urbane mjere,

| — | fokusiranje na politiku potpora gradovima usmjerenu na rezultate (na temelju integriranog pristupa najboljim praksama), pored ostalog i u pogledu upravljanja fondovima EU-a i njihove provedbe, što će povećati europsku dodanu vrijednost posebne vidljivosti potpora EU-a u gradovima i okolnim funkcionalnim područjima, |
| --- | --- |

—

fokusiranje na politiku potpora gradovima usmjerenu na rezultate (na temelju integriranog pristupa najboljim praksama), pored ostalog i u pogledu upravljanja fondovima EU-a i njihove provedbe, što će povećati europsku dodanu vrijednost posebne vidljivosti potpora EU-a u gradovima i okolnim funkcionalnim područjima,

| — | očuvanje fleksibilnosti potpora gradovima i urbanim područjima radi sposobnosti reagiranja na predstojeće neočekivane izazove i potrebe, |
| --- | --- |

—

očuvanje fleksibilnosti potpora gradovima i urbanim područjima radi sposobnosti reagiranja na predstojeće neočekivane izazove i potrebe,

| — | korištenje usluga Europskog savjetodavnog centra za ulaganja pri Europskoj investicijskoj banci kako bi se financijski instrumenti EIB-a primjenjivali i za potrebe gradova, |
| --- | --- |

—

korištenje usluga Europskog savjetodavnog centra za ulaganja pri Europskoj investicijskoj banci kako bi se financijski instrumenti EIB-a primjenjivali i za potrebe gradova,

| — | bolju povezanost potpora EU-a i privatnih ulaganja, privlačenje sredstava i primjenu financijskih instrumenata za potrebe urbanih područja. Financiranje gradskih projekata treba biti inovativno i uključivati mogućnost eksperimentiranja. Privatna ulaganja treba prihvatiti kao oblik sufinanciranja, |
| --- | --- |

—

bolju povezanost potpora EU-a i privatnih ulaganja, privlačenje sredstava i primjenu financijskih instrumenata za potrebe urbanih područja. Financiranje gradskih projekata treba biti inovativno i uključivati mogućnost eksperimentiranja. Privatna ulaganja treba prihvatiti kao oblik sufinanciranja,

| — | prikupljanje informacija od gradova s ciljem pojednostavljivanja europskih strukturnih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

—

prikupljanje informacija od gradova s ciljem pojednostavljivanja europskih strukturnih i investicijskih fondova,

| — | što ranije uključivanje gradova u reviziju europskih strukturnih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

—

što ranije uključivanje gradova u reviziju europskih strukturnih i investicijskih fondova,

| — | kriterije za ocjenjivanje urbanih mjera treba revidirati i obnoviti, ne samo u smislu kvalitete i djelotvornosti pojedinačnih mjera i projekata, već i uključujući učinkovite referentne točke pomoću kojih se može izmjeriti i ocijeniti stvarni učinak tih politika na kvalitetu teritorijalnih transformacija, |
| --- | --- |

—

kriterije za ocjenjivanje urbanih mjera treba revidirati i obnoviti, ne samo u smislu kvalitete i djelotvornosti pojedinačnih mjera i projekata, već i uključujući učinkovite referentne točke pomoću kojih se može izmjeriti i ocijeniti stvarni učinak tih politika na kvalitetu teritorijalnih transformacija,

| — | daljnji razvoj alata za neizravno poticanje poput Nagrade za zelenu prijestolnicu Europe. |
| --- | --- |

—

daljnji razvoj alata za neizravno poticanje poput Nagrade za zelenu prijestolnicu Europe.

| 16. | S obzirom na sve veću važnost europskog semestra kao instrumenta za koordinaciju gospodarske politike, OR traži da se u okviru europskog semestra primjerena pozornost posveti i urbanim i ruralnim aspektima. To bi se moglo postići pravodobnim uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti u godišnju izradu nacionalnih programa reformi država članica. Imenovani predstavnik Komisije za europski semestar u svakoj državi članici ovdje bi mogao imati važnu ulogu. |
| --- | --- |

16.

S obzirom na sve veću važnost europskog semestra kao instrumenta za koordinaciju gospodarske politike, OR traži da se u okviru europskog semestra primjerena pozornost posveti i urbanim i ruralnim aspektima. To bi se moglo postići pravodobnim uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti u godišnju izradu nacionalnih programa reformi država članica. Imenovani predstavnik Komisije za europski semestar u svakoj državi članici ovdje bi mogao imati važnu ulogu.

| 17. | Odbor također naglašava dinamiku i sposobnosti urbanih mreža za doprinošenje postizanju ciljeva politike Europske unije. Kad je riječ o Sporazumu gradonačelnika koji okuplja više od 6 000 lokalnih i regionalnih vlasti koje su se obvezale na smanjenje emisija ugljičnog dioksida koje premašuje klimatske ciljeve EU-a do 2020., OR poziva Europsku komisiju da razradi ulogu Sporazuma gradonačelnika i osigura nastavak njegovih aktivnosti i nakon 2020. kako bi postao instrument za prikupljanje konkretnih doprinosa gradova i regija u suzbijanju klimatskih promjena u okviru šireg okvira EU-a (4). |
| --- | --- |

17.

Odbor također naglašava dinamiku i sposobnosti urbanih mreža za doprinošenje postizanju ciljeva politike Europske unije. Kad je riječ o Sporazumu gradonačelnika koji okuplja više od 6 000 lokalnih i regionalnih vlasti koje su se obvezale na smanjenje emisija ugljičnog dioksida koje premašuje klimatske ciljeve EU-a do 2020., OR poziva Europsku komisiju da razradi ulogu Sporazuma gradonačelnika i osigura nastavak njegovih aktivnosti i nakon 2020. kako bi postao instrument za prikupljanje konkretnih doprinosa gradova i regija u suzbijanju klimatskih promjena u okviru šireg okvira EU-a (4).

| 18. | Amsterdamski pakt trebao bi dovesti do obvezujućeg sporazuma o procesu provedbe Plana za gradove. Treba što prije pokrenuti osam još nezapočetih partnerstava. Potom treba pravovremeno preispitati popis tema kako bi se procijenilo odražavaju li partnerstva osnovna obilježja stvarnosti u gradovima. OR pozdravlja prijedlog nizozemskog predsjedništva iznesen u nacrtu Amsterdamskog pakta da se međusektorska pitanja, kao što su urbano upravljanje, upravljanje preko administrativnih granica (uključujući suradnju urbanih i ruralnih krajeva i prekograničnu suradnju) ili kvaliteta javnih usluga od općeg interesa, uvrste u sva tematska partnerstva. Za posljednji je aspekt potrebno osigurati da Plan EU-a za gradove, u skladu s odredbama članka 14. UFEU-a i Protokola 26., poštuje lokalnu i regionalnu samoupravu i s njom povezano diskrecijsko pravo u smislu primarnog zakonodavstva EU-a, a osobito da tematski integrira komunalne usluge od javnog interesa usmjerene na opću dobrobit. |
| --- | --- |

18.

Amsterdamski pakt trebao bi dovesti do obvezujućeg sporazuma o procesu provedbe Plana za gradove. Treba što prije pokrenuti osam još nezapočetih partnerstava. Potom treba pravovremeno preispitati popis tema kako bi se procijenilo odražavaju li partnerstva osnovna obilježja stvarnosti u gradovima. OR pozdravlja prijedlog nizozemskog predsjedništva iznesen u nacrtu Amsterdamskog pakta da se međusektorska pitanja, kao što su urbano upravljanje, upravljanje preko administrativnih granica (uključujući suradnju urbanih i ruralnih krajeva i prekograničnu suradnju) ili kvaliteta javnih usluga od općeg interesa, uvrste u sva tematska partnerstva. Za posljednji je aspekt potrebno osigurati da Plan EU-a za gradove, u skladu s odredbama članka 14. UFEU-a i Protokola 26., poštuje lokalnu i regionalnu samoupravu i s njom povezano diskrecijsko pravo u smislu primarnog zakonodavstva EU-a, a osobito da tematski integrira komunalne usluge od javnog interesa usmjerene na opću dobrobit.

| 19. | Pored tijela i obveza izvještavanja predviđenih Amsterdamskim paktom treba uslijediti i redovito izvještavanje Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i OR-u kako bi se osigurao transparentan i široko dostupan postupak koji će moći pratiti ne samo izravno uključeni dionici, već i zainteresirani širi krugovi javnosti (5). |
| --- | --- |

19.

Pored tijela i obveza izvještavanja predviđenih Amsterdamskim paktom treba uslijediti i redovito izvještavanje Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Vijeću i OR-u kako bi se osigurao transparentan i široko dostupan postupak koji će moći pratiti ne samo izravno uključeni dionici, već i zainteresirani širi krugovi javnosti (5).

| 20. | Kako bi se osigurala što veća obvezatnost Plana za gradove za buduća predsjedništva Vijeća, Amsterdamski pakt bi nakon usvajanja 30. svibnja 2016. na neformalnom sastanku ministara za urbani razvoj u sastavu Vijeća trebao biti uvršten u zaključke Vijeća za opće poslove u lipnju 2016. Uz to bi budućim predsjedništvima Vijeća trebalo uputiti poziv da Plan za gradove uvrste u svoje programe rada.
  Prvo bi se izvješće o provedbi partnerstava trebalo podnijeti do kraja 2016. godine, tijekom slovačkog predsjedanja Vijećem. |
| --- | --- |

20.

Kako bi se osigurala što veća obvezatnost Plana za gradove za buduća predsjedništva Vijeća, Amsterdamski pakt bi nakon usvajanja 30. svibnja 2016. na neformalnom sastanku ministara za urbani razvoj u sastavu Vijeća trebao biti uvršten u zaključke Vijeća za opće poslove u lipnju 2016. Uz to bi budućim predsjedništvima Vijeća trebalo uputiti poziv da Plan za gradove uvrste u svoje programe rada.

Prvo bi se izvješće o provedbi partnerstava trebalo podnijeti do kraja 2016. godine, tijekom slovačkog predsjedanja Vijećem.

| 21. | Kako bi se u kontekstu Plana za gradove osigurala obvezatnost budućeg razvoja politika i održivosti, treba izraditi bijelu knjigu u kojoj će se analizirati i sistematizirati rezultati partnerstava te opisati elementi boljeg upravljanja, osiguravajući njihovu prenosivost. Time će se postići obvezujući karakter, ali i povećati transparentnost. Međutim, s izradom bijele knjige ne treba čekati do okončanja trogodišnjih partnerstava, nego bi nakon procjene sredinom provedbenog razdoblja 2017. godine trebalo prikupiti stečena iskustva, sistematizirati ih i uvrstiti u pripremu budućeg programskog razdoblja Europskih strukturnih i investicijskih fondova nakon 2021. godine i u strategiju za EU za razdoblje nakon 2020. godine. |
| --- | --- |

21.

Kako bi se u kontekstu Plana za gradove osigurala obvezatnost budućeg razvoja politika i održivosti, treba izraditi bijelu knjigu u kojoj će se analizirati i sistematizirati rezultati partnerstava te opisati elementi boljeg upravljanja, osiguravajući njihovu prenosivost. Time će se postići obvezujući karakter, ali i povećati transparentnost. Međutim, s izradom bijele knjige ne treba čekati do okončanja trogodišnjih partnerstava, nego bi nakon procjene sredinom provedbenog razdoblja 2017. godine trebalo prikupiti stečena iskustva, sistematizirati ih i uvrstiti u pripremu budućeg programskog razdoblja Europskih strukturnih i investicijskih fondova nakon 2021. godine i u strategiju za EU za razdoblje nakon 2020. godine.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Mišljenje OR-a „Teritorijalna vizija za 2050. – Što donosi budućnost?” CDR 4285/2015.

1

(2)  Studija OR-a The growth potential of an integrated EU Urban Agenda („Potencijal rasta integriranog Plana EU-a za gradove”), konačno izvješće, 8. siječnja 2016.

2

The growth potential of an integrated EU Urban Agenda

(3)  SL C 271 od 19.8.2014., str. 11.

3

(4)  
  Vidjeti mišljenje OR-a o budućnosti Sporazuma gradonačelnika, 4. prosinca 2015.
  (SL C 51, 10.2.2016., str. 43.).

4

Vidjeti mišljenje OR-a o budućnosti Sporazuma gradonačelnika, 4. prosinca 2015.

(5)  Tijekom pripremanja mišljenja izvjestiteljica je provela nereprezentativno istraživanje o Planu EU-a za gradove i pripremi Amsterdamskog pakta, a neke od njegovih rezultata trebalo bi uključiti u daljnji rad. Neki od zaključaka koji se mogu izvući:

5

Po svemu sudeći, proces u vezi s Planom za gradove prepoznat je i provediv samo u velikim gradovima, ako uopće i tamo.

Zabilježen je nedostatak transparentnosti i šireg sudjelovanja. Gotovo svi su svjesni komunikacijskih kanala, ali nedostaje izravan pristup i pomoć za posebne teme ili pitanja.

Prijeći sa savjetovanja na suradnju.

Dvanaest tematskih partnerstava nije poznato u istoj mjeri i ne smatra se dovoljno sveobuhvatnim – preporučuje se preispitivanje, razvoj sadržaja, ažuriranje i/ili prilagodba.

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/15

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Zakon EU-a o okolišu: poboljšanje izvještavanja i usklađenosti s propisima

(2016/C 240/04)

| Izvjestitelj: | Andres JAADLA (EE/ALDE), član Gradskog vijeća Rakverea |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Pismo potpredsjednika Europske komisije od 2. rujna 2015. |

Izvjestitelj:

Andres JAADLA (EE/ALDE), član Gradskog vijeća Rakverea

Referentni dokument:

Pismo potpredsjednika Europske komisije od 2. rujna 2015.

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

A   Opće napomene

| 1. | pozdravlja zahtjev Europske komisije za mišljenje o perspektivama u pogledu poboljšanja izvještavanja o okolišu i osiguravanja usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a o okolišu; oba su pitanja istaknuta u agendi Europske komisije za bolju regulativu (1); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zahtjev Europske komisije za mišljenje o perspektivama u pogledu poboljšanja izvještavanja o okolišu i osiguravanja usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a o okolišu; oba su pitanja istaknuta u agendi Europske komisije za bolju regulativu (1);

| 2. | ovim mišljenjem o perspektivama nastoji pridonijeti inicijativi „provjere prikladnosti u pogledu racionalizacije obveza praćenja i izvještavanja u području politike okoliša” u okviru programa REFIT Europske komisije te praćenju prijašnjih preporuka OR-a o poboljšanju provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu (2); |
| --- | --- |

2.

ovim mišljenjem o perspektivama nastoji pridonijeti inicijativi „provjere prikladnosti u pogledu racionalizacije obveza praćenja i izvještavanja u području politike okoliša” u okviru programa REFIT Europske komisije te praćenju prijašnjih preporuka OR-a o poboljšanju provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu (2);

| 3. | naglašava da najveći dio odgovornosti za osiguravanje učinkovite provedbe i izvršavanja zakonodavstva EU-a snose vlasti država članica, vrlo često na regionalnoj i lokalnoj razini, kako je potvrdio Europski parlament (3); |
| --- | --- |

3.

naglašava da najveći dio odgovornosti za osiguravanje učinkovite provedbe i izvršavanja zakonodavstva EU-a snose vlasti država članica, vrlo često na regionalnoj i lokalnoj razini, kako je potvrdio Europski parlament (3);

| 4. | naglašava da je visoka razina zaštite okoliša jedan od temeljnih ciljeva Europske unije te ponovno izražava zabrinutost zbog stupnja provedbe zakonodavstva o okolišu; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je visoka razina zaštite okoliša jedan od temeljnih ciljeva Europske unije te ponovno izražava zabrinutost zbog stupnja provedbe zakonodavstva o okolišu;

| 5. | ističe brojne prednosti koje proizlaze iz temeljite provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu, ne samo za sam okoliš, nego i – stvaranjem uvjeta za pošteno tržišno natjecanje i uvođenjem pravne sigurnosti za poduzeća te poticanjem inovativnosti – za gospodarstvo, ali prije svega – poboljšanjem životnih uvjeta – za čovjeka i njegovo zdravlje; s tim u vezi naglašava da se godišnji troškovi nepotpune i manjkave provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu procjenjuju na oko 50 milijardi eura; |
| --- | --- |

5.

ističe brojne prednosti koje proizlaze iz temeljite provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu, ne samo za sam okoliš, nego i – stvaranjem uvjeta za pošteno tržišno natjecanje i uvođenjem pravne sigurnosti za poduzeća te poticanjem inovativnosti – za gospodarstvo, ali prije svega – poboljšanjem životnih uvjeta – za čovjeka i njegovo zdravlje; s tim u vezi naglašava da se godišnji troškovi nepotpune i manjkave provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu procjenjuju na oko 50 milijardi eura;

| 6. | prima na znanje zabrinutost Europskog parlamenta zbog toga što je velik dio nepotrebnih administrativnih troškova povezanih s provedbom zakonodavstva EU-a o okolišu izazvan neprikladnim ili neučinkovitim administrativnim praksama javnog i privatnog sektora u raznim državama članicama i na razini regionalnih i lokalnih vlasti (4); pritom je važno putem nacionalnih pravnih propisa dodijeliti lokalnim i regionalnim vlastima jasne ovlasti kako bi mogle ispunjavati svoje obveze i pružati im podršku radi njihove provedbe; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje zabrinutost Europskog parlamenta zbog toga što je velik dio nepotrebnih administrativnih troškova povezanih s provedbom zakonodavstva EU-a o okolišu izazvan neprikladnim ili neučinkovitim administrativnim praksama javnog i privatnog sektora u raznim državama članicama i na razini regionalnih i lokalnih vlasti (4); pritom je važno putem nacionalnih pravnih propisa dodijeliti lokalnim i regionalnim vlastima jasne ovlasti kako bi mogle ispunjavati svoje obveze i pružati im podršku radi njihove provedbe;

| 7. | zagovara da se, u skladu s novom agendom Europske komisije za bolju regulativu, ta situacija poboljša i poziva države članice i lokalne i regionalne vlasti na provedbu zakonodavstva EU-a o okolišu na što je moguće jasniji, jednostavniji i korisnicima prihvatljiviji način, uz istodobno osiguravanje njegove učinkovitosti; |
| --- | --- |

7.

zagovara da se, u skladu s novom agendom Europske komisije za bolju regulativu, ta situacija poboljša i poziva države članice i lokalne i regionalne vlasti na provedbu zakonodavstva EU-a o okolišu na što je moguće jasniji, jednostavniji i korisnicima prihvatljiviji način, uz istodobno osiguravanje njegove učinkovitosti;

| 8. | napominje, međutim, da je glavni razlog te neučinkovitosti taj što se zakonodavstvo EU-a ponekad izrađuje bez odgovarajuće temeljite i ispravno usmjerene ex ante evaluacije nadležnosti, troškovnih implikacija usklađivanja te kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, kao i različitih okolišnih uvjeta u državama članicama; |
| --- | --- |

8.

napominje, međutim, da je glavni razlog te neučinkovitosti taj što se zakonodavstvo EU-a ponekad izrađuje bez odgovarajuće temeljite i ispravno usmjerene ex ante evaluacije nadležnosti, troškovnih implikacija usklađivanja te kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, kao i različitih okolišnih uvjeta u državama članicama;

B   Poboljšanje praćenja i izvještavanja u području okoliša

| 9. | naglašava da su prikupljanje informacija (praćenje), prijenos informacija (izvještavanje) te objelodanjivanje i distribuiranje podataka među stanovništvom presudni za puni ciklus politike koji se sastoji od razvoja, provedbe i evaluacije zakonodavstva o okolišu; |
| --- | --- |

9.

naglašava da su prikupljanje informacija (praćenje), prijenos informacija (izvještavanje) te objelodanjivanje i distribuiranje podataka među stanovništvom presudni za puni ciklus politike koji se sastoji od razvoja, provedbe i evaluacije zakonodavstva o okolišu;

| 10. | ponovno izražava zabrinutost zbog neujednačenog praćenja i izvještavanja u Europi, uslijed čega su prikupljene informacije nerijetko nepotpune, proturječne ili zastarjele; uviđa da bi bolje i dostupnije informacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini omogućile ranije prepoznavanje većih problema u području okoliša i olakšale učinkovitu primjenu sustavâ ranog upozoravanja koji su predviđeni u različitim direktivama, čime bi se dugoročno smanjili troškovi; |
| --- | --- |

10.

ponovno izražava zabrinutost zbog neujednačenog praćenja i izvještavanja u Europi, uslijed čega su prikupljene informacije nerijetko nepotpune, proturječne ili zastarjele; uviđa da bi bolje i dostupnije informacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini omogućile ranije prepoznavanje većih problema u području okoliša i olakšale učinkovitu primjenu sustavâ ranog upozoravanja koji su predviđeni u različitim direktivama, čime bi se dugoročno smanjili troškovi;

| 11. | naglašava ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u prikupljanju podataka i primjeni praćenja i izvještavanja za pružanje informacija javnosti i podizanje svijesti građana, u suradnji s agencijama za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

11.

naglašava ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u prikupljanju podataka i primjeni praćenja i izvještavanja za pružanje informacija javnosti i podizanje svijesti građana, u suradnji s agencijama za zaštitu okoliša;

| 12. | naglašava da je potrebna odgovarajuća podjela odgovornosti i resursa te jasan protok informacija između općina, regija i nacionalne razine za ispunjavanje zahtjeva praćenja i izvještavanja u području okoliša u državama članicama kako bi se osigurala dosljednost, učinkovitost i pouzdanost izvješća i pokazatelja stanja okoliša; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je potrebna odgovarajuća podjela odgovornosti i resursa te jasan protok informacija između općina, regija i nacionalne razine za ispunjavanje zahtjeva praćenja i izvještavanja u području okoliša u državama članicama kako bi se osigurala dosljednost, učinkovitost i pouzdanost izvješća i pokazatelja stanja okoliša;

| 13. | potiče lokalne i regionalne vlasti da uvedu obvezu prema kojoj bi im nositelji projekata morali dostavljati podatke o okolišu prikupljene za potrebe procjene učinka na okoliš i dobivanja dozvola/licencija koje iziskuje zakonodavstvo EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

13.

potiče lokalne i regionalne vlasti da uvedu obvezu prema kojoj bi im nositelji projekata morali dostavljati podatke o okolišu prikupljene za potrebe procjene učinka na okoliš i dobivanja dozvola/licencija koje iziskuje zakonodavstvo EU-a o okolišu;

| 14. | naglašava kako je važno da lokalne i regionalne vlasti međusobno usko surađuju na prikupljanju podataka o okolišu, osobito podataka o biološkoj raznolikosti, te u to uključuju volontere, nevladine organizacije i zainteresirane znanstvenike amatere i pružaju im podršku; |
| --- | --- |

14.

naglašava kako je važno da lokalne i regionalne vlasti međusobno usko surađuju na prikupljanju podataka o okolišu, osobito podataka o biološkoj raznolikosti, te u to uključuju volontere, nevladine organizacije i zainteresirane znanstvenike amatere i pružaju im podršku;

Mjere Europske komisije/EU-a za poboljšanje praćenja i izvještavanja u području okoliša

| 15. | pozdravlja to što Europska komisija poduzima provjeru prikladnosti u vezi s racionalizacijom obveza praćenja i izvještavanja o zakonodavstvu EU-a o okolišu. Poziva Europsku komisiju da uskladi tu provjeru prikladnosti s preispitivanjem obveza praćenja i izvještavanja u drugim područjima politika EU-a, npr. kod poljoprivrede, energetike i financijskih usluga; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja to što Europska komisija poduzima provjeru prikladnosti u vezi s racionalizacijom obveza praćenja i izvještavanja o zakonodavstvu EU-a o okolišu. Poziva Europsku komisiju da uskladi tu provjeru prikladnosti s preispitivanjem obveza praćenja i izvještavanja u drugim područjima politika EU-a, npr. kod poljoprivrede, energetike i financijskih usluga;

| 16. | podupire namjeru Europske komisije da u zakonodavstvu EU-a razvija modernije, učinkovitije i djelotvornije praćenje i izvještavanje u području okoliša. Sljedeće ciljeve smatra ključnima (5):






  — | omogućiti ocjenu od strane lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela te Europske komisije kao i samoocjenjivanje reguliranih sektora u pogledu usklađenosti sa zakonskim obvezama EU-a, |
| --- | --- | --- |

16.

podupire namjeru Europske komisije da u zakonodavstvu EU-a razvija modernije, učinkovitije i djelotvornije praćenje i izvještavanje u području okoliša. Sljedeće ciljeve smatra ključnima (5):

—

omogućiti ocjenu od strane lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela te Europske komisije kao i samoocjenjivanje reguliranih sektora u pogledu usklađenosti sa zakonskim obvezama EU-a,

| — | pojednostavniti i smanjiti administrativno opterećenje, pored ostaloga poboljšanjem mogućnosti da se izvješća o komplementarnim direktivama EU-a podnose u jednom navratu, što će smanjiti pritisak na tijela javne vlasti na svim razinama i subjekte privatnog sektora koji pridonose izvještavanju, |
| --- | --- |

—

pojednostavniti i smanjiti administrativno opterećenje, pored ostaloga poboljšanjem mogućnosti da se izvješća o komplementarnim direktivama EU-a podnose u jednom navratu, što će smanjiti pritisak na tijela javne vlasti na svim razinama i subjekte privatnog sektora koji pridonose izvještavanju,

| — | prije no što države članice proslijede podatke o okolišu Europskoj komisiji, bolje i jasnije informirati, a samim time i ojačati položaj građana i dionika, uključujući socijalne partnere i predstavnike poslovnog svijeta, |
| --- | --- |

—

prije no što države članice proslijede podatke o okolišu Europskoj komisiji, bolje i jasnije informirati, a samim time i ojačati položaj građana i dionika, uključujući socijalne partnere i predstavnike poslovnog svijeta,

| — | pridonositi unapređenju postupka donošenja odluka i osigurati informacije za potrebe ocjenjivanja politika; |
| --- | --- |

—

pridonositi unapređenju postupka donošenja odluka i osigurati informacije za potrebe ocjenjivanja politika;

| 17. | usvojiti sljedeća načela, na koja bi se trebali oslanjati kriteriji praćenja i izvještavanja na razini EU-a: sveobuhvatnost i dostatnost, usklađenost i dosljednost, usporedivost u ravnoteži sa supsidijarnošću, proporcionalnošću, dostupnošću, pravovremenošću i kontinuitetom (6); |
| --- | --- |

17.

usvojiti sljedeća načela, na koja bi se trebali oslanjati kriteriji praćenja i izvještavanja na razini EU-a: sveobuhvatnost i dostatnost, usklađenost i dosljednost, usporedivost u ravnoteži sa supsidijarnošću, proporcionalnošću, dostupnošću, pravovremenošću i kontinuitetom (6);

| 18. | od Europske komisije, država članica te lokalnih i regionalnih vlasti zahtijeva da u nastojanjima da racionaliziraju praćenje i izvještavanje i smanje administrativno opterećenje ne smanjuju opseg:






  — | pružanja informacija o okolišu lokalnim i regionalnim donositeljima odluka, javnosti i civilnom društvu, i |
| --- | --- | --- |

18.

od Europske komisije, država članica te lokalnih i regionalnih vlasti zahtijeva da u nastojanjima da racionaliziraju praćenje i izvještavanje i smanje administrativno opterećenje ne smanjuju opseg:

—

pružanja informacija o okolišu lokalnim i regionalnim donositeljima odluka, javnosti i civilnom društvu, i

| — | dostavljanja podataka koji su Europskoj komisiji potrebni za izvršavanje zakonodavstva EU-a o okolišu, |
| --- | --- |

—

dostavljanja podataka koji su Europskoj komisiji potrebni za izvršavanje zakonodavstva EU-a o okolišu,

| — | ne uvode bespotrebno nove europske zahtjeve za izvještavanje, nego da kad god je to moguće prednost daju postojećim bazama podataka za izvještavanje i njihovom međusobnom povezivanju kako bi se ispunila europska obveza izvještavanja; |
| --- | --- |

—

ne uvode bespotrebno nove europske zahtjeve za izvještavanje, nego da kad god je to moguće prednost daju postojećim bazama podataka za izvještavanje i njihovom međusobnom povezivanju kako bi se ispunila europska obveza izvještavanja;

| 19. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim popisom obveza izvještavanja predviđenih pravnom stečevinom EU-a o okolišu, preispitivanjem njihove nužnosti te procjenom administrativnih troškova praćenja i izvještavanja za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

19.

naglašava potrebu za sveobuhvatnim popisom obveza izvještavanja predviđenih pravnom stečevinom EU-a o okolišu, preispitivanjem njihove nužnosti te procjenom administrativnih troškova praćenja i izvještavanja za lokalne i regionalne vlasti;

| 20. | traži da Europska komisija prilikom provjere prikladnosti obveza praćenja i izvještavanja na primjeren način razmotri različite aspekte ciklusa DPSIR (pokretačku silu, pritisak, stanje, utjecaj, odgovor); |
| --- | --- |

20.

traži da Europska komisija prilikom provjere prikladnosti obveza praćenja i izvještavanja na primjeren način razmotri različite aspekte ciklusa DPSIR (pokretačku silu, pritisak, stanje, utjecaj, odgovor);

| 21. | potiče Europsku komisiju da istraži porast učinkovitosti i razmotri nepotrebna administrativna opterećenja kod praćenja i izvještavanja, osobito automatizacijom alata za izvještavanje i analizom sinergija između obveza izvještavanja iz različitih direktiva; |
| --- | --- |

21.

potiče Europsku komisiju da istraži porast učinkovitosti i razmotri nepotrebna administrativna opterećenja kod praćenja i izvještavanja, osobito automatizacijom alata za izvještavanje i analizom sinergija između obveza izvještavanja iz različitih direktiva;

| 22. | uviđa da postoje dobre prakse u vezi sa zahtjevima praćenja i izvještavanja u području okoliša. Neke od primjera predstavljaju WISE (Europski informacijski sustav za vode) i E-PRTR (Europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari), u koji se unose izvješća o emisijama iz velikih uređaja za loženje; |
| --- | --- |

22.

uviđa da postoje dobre prakse u vezi sa zahtjevima praćenja i izvještavanja u području okoliša. Neke od primjera predstavljaju WISE (Europski informacijski sustav za vode) i E-PRTR (Europski registar ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari), u koji se unose izvješća o emisijama iz velikih uređaja za loženje;

| 23. | smatra da bi radi poboljšanja praćenja i izvještavanja u području okoliša te radi pojašnjenja njihove svrhe Europska komisija trebala uvesti „ljestvicu provedbenih pokazatelja” za dodatne direktive, po uzoru na one koje već postoje za neke novije direktive (7); |
| --- | --- |

23.

smatra da bi radi poboljšanja praćenja i izvještavanja u području okoliša te radi pojašnjenja njihove svrhe Europska komisija trebala uvesti „ljestvicu provedbenih pokazatelja” za dodatne direktive, po uzoru na one koje već postoje za neke novije direktive (7);

| 24. | traži da Europska komisija, kad bude razmatrala stavljanje izvan snage Direktive o standardiziranom izvještavanju, ponovno razvije horizontalni pristup za potrebe praćenja i izvještavanja na razini EU-a; |
| --- | --- |

24.

traži da Europska komisija, kad bude razmatrala stavljanje izvan snage Direktive o standardiziranom izvještavanju, ponovno razvije horizontalni pristup za potrebe praćenja i izvještavanja na razini EU-a;

| 25. | uviđa važnu ulogu Europske agencije za okoliš (EEA) u pružanju čvrste baze znanja na koju se oslanja politika okoliša i njezina provedba kao i vrijednost njezina rada u praćenju i izvještavanju; |
| --- | --- |

25.

uviđa važnu ulogu Europske agencije za okoliš (EEA) u pružanju čvrste baze znanja na koju se oslanja politika okoliša i njezina provedba kao i vrijednost njezina rada u praćenju i izvještavanju;

| 26. | ponovno izražava potporu razvoju strukturnih okvira za provedbu i informiranje (SIIF) za sve ključne zakone EU-a o okolišu, kao što je predložila Europska komisija (8); |
| --- | --- |

26.

ponovno izražava potporu razvoju strukturnih okvira za provedbu i informiranje (SIIF) za sve ključne zakone EU-a o okolišu, kao što je predložila Europska komisija (8);

| 27. | ponavlja poziv Europskoj komisiji da osigura da države članice i njihove lokalne i regionalne vlasti pravilno provode postojeće minimalne zahtjeve Direktive o pristupu informacijama o okolišu u skladu s Konvencijom iz Aarhusa (9); |
| --- | --- |

27.

ponavlja poziv Europskoj komisiji da osigura da države članice i njihove lokalne i regionalne vlasti pravilno provode postojeće minimalne zahtjeve Direktive o pristupu informacijama o okolišu u skladu s Konvencijom iz Aarhusa (9);

Poboljšanje praćenja i izvještavanja u području okoliša digitalnim sredstvima

| 28. | smatra da e-rješenja i e-uprava imaju znatan potencijal za potrebe rada lokalnih i regionalnih vlasti na racionalizaciji praćenja i izvještavanja u području okoliša, osobito u cilju smanjenja administrativnog opterećenja kojem su izložene lokalne i regionalne vlasti i poduzeća; na prikupljanju strukturnih podataka i sistematiziranih rezultata praćenja i izvještavanja; na olakšavanju analize rizika; na poboljšanju kvalitete praćenja i izvještavanja (npr. u pogledu smjernica i internetskih obrazaca za praćenje i izvještavanje), kao i na boljoj informiranosti i sudjelovanju javnosti; |
| --- | --- |

28.

smatra da e-rješenja i e-uprava imaju znatan potencijal za potrebe rada lokalnih i regionalnih vlasti na racionalizaciji praćenja i izvještavanja u području okoliša, osobito u cilju smanjenja administrativnog opterećenja kojem su izložene lokalne i regionalne vlasti i poduzeća; na prikupljanju strukturnih podataka i sistematiziranih rezultata praćenja i izvještavanja; na olakšavanju analize rizika; na poboljšanju kvalitete praćenja i izvještavanja (npr. u pogledu smjernica i internetskih obrazaca za praćenje i izvještavanje), kao i na boljoj informiranosti i sudjelovanju javnosti;

| 29. | poziva Europsku komisiju i Europsku agenciju za okoliš da u oglednim projektima istraži kako se zahtjevi praćenja i izvještavanja za lokalne i regionalne vlasti mogu smanjiti pomoću IKT-a i e-uprave bez utjecaja na učinak zakonodavstva; |
| --- | --- |

29.

poziva Europsku komisiju i Europsku agenciju za okoliš da u oglednim projektima istraži kako se zahtjevi praćenja i izvještavanja za lokalne i regionalne vlasti mogu smanjiti pomoću IKT-a i e-uprave bez utjecaja na učinak zakonodavstva;

| 30. | poziva Europsku komisiju da u okviru provjere prikladnosti razmotri pristupe kod kojih operateri i lokalne i regionalne vlasti mogu koristiti iste alate za e-izvještavanje o više zakona EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

30.

poziva Europsku komisiju da u okviru provjere prikladnosti razmotri pristupe kod kojih operateri i lokalne i regionalne vlasti mogu koristiti iste alate za e-izvještavanje o više zakona EU-a o okolišu;

| 31. | ponavlja poziv Europskoj komisiji, Europskoj agenciji za okoliš i državama članicama na daljnje iskorištavanje mogućnosti tehnika promatranja Zemlje, kao što je GMES, radi poboljšanja učinkovitosti praćenja (10); |
| --- | --- |

31.

ponavlja poziv Europskoj komisiji, Europskoj agenciji za okoliš i državama članicama na daljnje iskorištavanje mogućnosti tehnika promatranja Zemlje, kao što je GMES, radi poboljšanja učinkovitosti praćenja (10);

| 32. | naglašava potrebu promicanja ulaganja u internetske informacijske sustave i alate, uključujući pristupačne internetske portale i stranice te poziva da korisnici sustava, kao što su lokalne i regionalne vlasti i subjekti, budu uključeni u razvoj sustava; |
| --- | --- |

32.

naglašava potrebu promicanja ulaganja u internetske informacijske sustave i alate, uključujući pristupačne internetske portale i stranice te poziva da korisnici sustava, kao što su lokalne i regionalne vlasti i subjekti, budu uključeni u razvoj sustava;

| 33. | traži da se ulože napori kako bi se osigurala opsežna međusektorska i prekogranična interoperabilnost e-usluga EU-a i država članica u području okoliša na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini (11); |
| --- | --- |

33.

traži da se ulože napori kako bi se osigurala opsežna međusektorska i prekogranična interoperabilnost e-usluga EU-a i država članica u području okoliša na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini (11);

| 34. | naglašava važnu ulogu javnih okolišnih (prostornih) informacija za poduzeća zasnovana na digitalnoj tehnologiji, uključujući mala i srednja te novoosnovana poduzeća; potiče lokalne i regionalne vlasti da u potpunosti iskorištavaju potencijal ponovne uporabe informacija javnog sektora i promiču digitalne poduzetničke vještine u primjeni tih podataka kako bi se građanima, poduzećima i civilnom društvu pružala podrška u razvoju novih usluga, povećala konkurentnost i otvarala nova radna mjesta; |
| --- | --- |

34.

naglašava važnu ulogu javnih okolišnih (prostornih) informacija za poduzeća zasnovana na digitalnoj tehnologiji, uključujući mala i srednja te novoosnovana poduzeća; potiče lokalne i regionalne vlasti da u potpunosti iskorištavaju potencijal ponovne uporabe informacija javnog sektora i promiču digitalne poduzetničke vještine u primjeni tih podataka kako bi se građanima, poduzećima i civilnom društvu pružala podrška u razvoju novih usluga, povećala konkurentnost i otvarala nova radna mjesta;

| 35. | poziva Europsku komisiju da u svom predstojećem Akcijskom planu za e-upravu za razdoblje 2016.–2020. te u svojim budućim pozivima za podnošenje prijedloga u sklopu programa LIFE, Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) i programa Obzor 2020. nastavi poticati razmjenu najboljih praksi i tehnologija među državama članicama te regionalnim i lokalnim vlastima kao i da promiče digitalno praćenje i izvještavanje u području okoliša, pružanje informacija o okolišu i istraživanje i inovacije na tom polju; |
| --- | --- |

35.

poziva Europsku komisiju da u svom predstojećem Akcijskom planu za e-upravu za razdoblje 2016.–2020. te u svojim budućim pozivima za podnošenje prijedloga u sklopu programa LIFE, Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) i programa Obzor 2020. nastavi poticati razmjenu najboljih praksi i tehnologija među državama članicama te regionalnim i lokalnim vlastima kao i da promiče digitalno praćenje i izvještavanje u području okoliša, pružanje informacija o okolišu i istraživanje i inovacije na tom polju;

| 36. | potiče lokalne i regionalne vlasti da promiču razvoj digitalnog praćenja i izvještavanja u području okoliša i u pogledu SIIF-ova te povećanje administrativnih kapaciteta koristeći tehničku pomoć europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

36.

potiče lokalne i regionalne vlasti da promiču razvoj digitalnog praćenja i izvještavanja u području okoliša i u pogledu SIIF-ova te povećanje administrativnih kapaciteta koristeći tehničku pomoć europskih strukturnih i investicijskih fondova;

Ocjenjivanje INSPIRE-a u okviru REFIT-a

| 37. | smatra da je s obzirom na iskustva stečena provedbom Direktive 2007/2/EZ o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) potreban pregled postojećeg stanja u pogledu pitanja koje su stručne i tehničke odredbe Direktive svrsishodne i provedive imajući u vidu odnos troškova i koristi. S tim u vezi očekuje da će se u okviru REFIT-a ocjenjivati direktiva INSPIRE koja organizacijama javnog sektora omogućuje razmjenu prostornih informacija o okolišu te javnosti diljem Europe olakšava dobivanje pristupa prostornim informacijama; |
| --- | --- |

37.

smatra da je s obzirom na iskustva stečena provedbom Direktive 2007/2/EZ o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) potreban pregled postojećeg stanja u pogledu pitanja koje su stručne i tehničke odredbe Direktive svrsishodne i provedive imajući u vidu odnos troškova i koristi. S tim u vezi očekuje da će se u okviru REFIT-a ocjenjivati direktiva INSPIRE koja organizacijama javnog sektora omogućuje razmjenu prostornih informacija o okolišu te javnosti diljem Europe olakšava dobivanje pristupa prostornim informacijama;

| 38. | podržava daljnji razvoj INSPIRE-a kao alata e-uprave za osiguravanje središnjeg zajedničkog formata i postupka za prikupljanje prostornih podataka o okolišu za potrebe racionalizacije praćenja i izvještavanja u području okoliša te za potrebe učinkovitijeg osiguravanja usklađenosti i provedbe zakonodavstva EU-a, i to uz primjenu načela otvorenih podataka i digitalnih rješenja u okviru pametnih gradova prilikom objelodanjivanja podataka i njihovog davanja na uvid stanovništvu; |
| --- | --- |

38.

podržava daljnji razvoj INSPIRE-a kao alata e-uprave za osiguravanje središnjeg zajedničkog formata i postupka za prikupljanje prostornih podataka o okolišu za potrebe racionalizacije praćenja i izvještavanja u području okoliša te za potrebe učinkovitijeg osiguravanja usklađenosti i provedbe zakonodavstva EU-a, i to uz primjenu načela otvorenih podataka i digitalnih rješenja u okviru pametnih gradova prilikom objelodanjivanja podataka i njihovog davanja na uvid stanovništvu;

| 39. | poziva Europsku komisiju da ispita posljedice do kojih bi eventualno došlo kad bi zahtjevi za INSPIRE u vezi s formatima postali obvezni i u drugim područjima; |
| --- | --- |

39.

poziva Europsku komisiju da ispita posljedice do kojih bi eventualno došlo kad bi zahtjevi za INSPIRE u vezi s formatima postali obvezni i u drugim područjima;

| 40. | vjeruje da INSPIRE može biti od velike koristi za lokalne i regionalne vlasti i potiče države članice da uz potporu Europske komisije ojačaju uključivanje svojih regionalnih i lokalnih vlasti u INSPIRE i da izgrađuju kapacitete za provedbu INSPIRE-a na razini lokalnih i regionalnih uprava (12); |
| --- | --- |

40.

vjeruje da INSPIRE može biti od velike koristi za lokalne i regionalne vlasti i potiče države članice da uz potporu Europske komisije ojačaju uključivanje svojih regionalnih i lokalnih vlasti u INSPIRE i da izgrađuju kapacitete za provedbu INSPIRE-a na razini lokalnih i regionalnih uprava (12);

| 41. | poziva na jačanje uloge Europske agencije za okoliš i JRC-a Europske komisije kao koordinatora koji će osiguravati dosljednost i kompatibilnost u prikupljanju i uspoređivanju različitih podataka na razini EU-a, što je već praksa kod nekih instrumenata kao što su INSPIRE, GMES, GEOSS i EyeonEarth; |
| --- | --- |

41.

poziva na jačanje uloge Europske agencije za okoliš i JRC-a Europske komisije kao koordinatora koji će osiguravati dosljednost i kompatibilnost u prikupljanju i uspoređivanju različitih podataka na razini EU-a, što je već praksa kod nekih instrumenata kao što su INSPIRE, GMES, GEOSS i EyeonEarth;

C   Osiguravanje bolje usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a o okolišu

| 42. | primjećuje naglasak koji se u agendi Europske komisije za bolju regulativu stavlja na inicijativu „Make it Work” nekih država članica (13), u okviru koje se pružaju savjeti o odredbama za osiguravanje usklađenosti u zakonodavstvu EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

42.

primjećuje naglasak koji se u agendi Europske komisije za bolju regulativu stavlja na inicijativu „Make it Work” nekih država članica (13), u okviru koje se pružaju savjeti o odredbama za osiguravanje usklađenosti u zakonodavstvu EU-a o okolišu;

| 43. | izražava žaljenje zbog nedostatka koherentnosti i dosljednosti u zahtjevima za osiguravanje usklađenosti s različitim zakonskim propisima EU-a o okolišu, budući da se odredbe razlikuju u pogledu detalja te da su se s vremenom razvile različite definicije. Zbog toga lokalne i regionalne vlasti mogu naići na poteškoće u tumačenju i integraciji tih odredbi prilikom poduzimanja mjera osiguravanja usklađenosti; |
| --- | --- |

43.

izražava žaljenje zbog nedostatka koherentnosti i dosljednosti u zahtjevima za osiguravanje usklađenosti s različitim zakonskim propisima EU-a o okolišu, budući da se odredbe razlikuju u pogledu detalja te da su se s vremenom razvile različite definicije. Zbog toga lokalne i regionalne vlasti mogu naići na poteškoće u tumačenju i integraciji tih odredbi prilikom poduzimanja mjera osiguravanja usklađenosti;

| 44. | podržava sljedeća načela za osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a o okolišu: imenovanje, ovlasti i profesionalnost nadležnih tijela; osiguravanje usklađenosti zasnovano na informacijama; prikladna kombinacija aktivnosti za osiguravanje usklađenosti; planiranje, ocjenjivanje i revizija aktivnosti za osiguravanje usklađenosti; komunikacija s javnošću i osiguravanje praćenja; osiguravanje učinkovite koordinacije između raznih tijela; |
| --- | --- |

44.

podržava sljedeća načela za osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a o okolišu: imenovanje, ovlasti i profesionalnost nadležnih tijela; osiguravanje usklađenosti zasnovano na informacijama; prikladna kombinacija aktivnosti za osiguravanje usklađenosti; planiranje, ocjenjivanje i revizija aktivnosti za osiguravanje usklađenosti; komunikacija s javnošću i osiguravanje praćenja; osiguravanje učinkovite koordinacije između raznih tijela;

| 45. | poziva nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da za potrebe osiguravanja usklađenosti pored gore navedenih načela primjenjuju i pristup usmjeren na rizike te poziva EU da primjenjuje preporuke za provedbu koje odgovaraju posebnostima i interesima na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

45.

poziva nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da za potrebe osiguravanja usklađenosti pored gore navedenih načela primjenjuju i pristup usmjeren na rizike te poziva EU da primjenjuje preporuke za provedbu koje odgovaraju posebnostima i interesima na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 46. | smatra da procjena rizika predstavlja važnu priliku za nadležne lokalne i regionalne vlasti da boljim određivanjem prioriteta u vezi s korištenjem svojih ograničenih resursa za inspekcije smanje nepotrebno administrativno opterećenje uz istodobno održavanje visokog standarda zaštite okoliša; |
| --- | --- |

46.

smatra da procjena rizika predstavlja važnu priliku za nadležne lokalne i regionalne vlasti da boljim određivanjem prioriteta u vezi s korištenjem svojih ograničenih resursa za inspekcije smanje nepotrebno administrativno opterećenje uz istodobno održavanje visokog standarda zaštite okoliša;

| 47. | smatra da se u zakonodavstvu EU-a o okolišu prije svega treba voditi računa o rizicima od neusklađenosti i o njezinim mogućim posljedicama po okoliš i zdravlje; |
| --- | --- |

47.

smatra da se u zakonodavstvu EU-a o okolišu prije svega treba voditi računa o rizicima od neusklađenosti i o njezinim mogućim posljedicama po okoliš i zdravlje;

| 48. | poziva Europsku komisiju da u bliskoj budućnosti pokrene inicijativu o osiguravanju usklađenosti koja će obuhvaćati promicanje, praćenje i provedbu usklađivanja, biti usredotočena na pristup usmjeren na rizik te pridonositi Sedmom programu djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

48.

poziva Europsku komisiju da u bliskoj budućnosti pokrene inicijativu o osiguravanju usklađenosti koja će obuhvaćati promicanje, praćenje i provedbu usklađivanja, biti usredotočena na pristup usmjeren na rizik te pridonositi Sedmom programu djelovanja za okoliš;

| 49. | podržava mogućnost izrade horizontalne direktive EU-a kojom bi se na temelju gore navedenih načela utvrdile odredbe za osiguravanje usklađenosti s cijelom pravnom stečevinom EU-a u području okoliša i koja bi bila odgovor na poziv OR-a upućen Europskoj komisiji za izradu općeg, obvezujućeg okvira EU-a za inspekcije i nadzor u području okoliša (14); |
| --- | --- |

49.

podržava mogućnost izrade horizontalne direktive EU-a kojom bi se na temelju gore navedenih načela utvrdile odredbe za osiguravanje usklađenosti s cijelom pravnom stečevinom EU-a u području okoliša i koja bi bila odgovor na poziv OR-a upućen Europskoj komisiji za izradu općeg, obvezujućeg okvira EU-a za inspekcije i nadzor u području okoliša (14);

| 50. | smatra da su nadležne lokalne i regionalne vlasti osobito važne za aktivnosti promicanja usklađenosti koje obuhvaćaju suradnju s pravnim subjektima i informiranje građana o neusklađenosti i rezultatima značajnijih provedenih inspekcija; |
| --- | --- |

50.

smatra da su nadležne lokalne i regionalne vlasti osobito važne za aktivnosti promicanja usklađenosti koje obuhvaćaju suradnju s pravnim subjektima i informiranje građana o neusklađenosti i rezultatima značajnijih provedenih inspekcija;

| 51. | potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da dosljedno provode propise i primjenjuju proporcionalne i odvraćajuće sankcije za povredu zakonodavstva EU-a o okolišu te da dosljedno primjenjuju Direktivu 2008/99/EZ o kaznenim djelima protiv okoliša; |
| --- | --- |

51.

potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da dosljedno provode propise i primjenjuju proporcionalne i odvraćajuće sankcije za povredu zakonodavstva EU-a o okolišu te da dosljedno primjenjuju Direktivu 2008/99/EZ o kaznenim djelima protiv okoliša;

| 52. | potiče Europsku komisiju i države članice da pored toga i dalje jačaju ulogu Mreže Europske unije za primjenu i provedbu zakona o okolišu (IMPEL), uključujući posebice osiguravanje odgovarajuće dugotrajne financijske potpore za IMPEL i povećanje sustavne primjene IMPEL-ovih uzajamnih revizija (engl. peer review) i zajedničkih inspekcija (15) u svim glavnim područjima zakonodavstva o okolišu, jačanje njezine suradnje s drugim europskim mrežama koje rade na osiguravanju usklađenosti te daljnje razvijanje nacionalnih organizacija u sklopu IMPEL-a u okviru kojih bi stručnjaci regionalnih i lokalnih vlasti sudjelovali u razmjeni najboljih praksi; |
| --- | --- |

52.

potiče Europsku komisiju i države članice da pored toga i dalje jačaju ulogu Mreže Europske unije za primjenu i provedbu zakona o okolišu (IMPEL), uključujući posebice osiguravanje odgovarajuće dugotrajne financijske potpore za IMPEL i povećanje sustavne primjene IMPEL-ovih uzajamnih revizija (engl. peer review) i zajedničkih inspekcija (15) u svim glavnim područjima zakonodavstva o okolišu, jačanje njezine suradnje s drugim europskim mrežama koje rade na osiguravanju usklađenosti te daljnje razvijanje nacionalnih organizacija u sklopu IMPEL-a u okviru kojih bi stručnjaci regionalnih i lokalnih vlasti sudjelovali u razmjeni najboljih praksi;

| 53. | podržava poziv Europskog parlamenta (16) upućen Europskoj komisiji da se promiče izgradnja kapaciteta mreža sudaca i tužitelja koji su ujedno i stručnjaci za kaznena djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

53.

podržava poziv Europskog parlamenta (16) upućen Europskoj komisiji da se promiče izgradnja kapaciteta mreža sudaca i tužitelja koji su ujedno i stručnjaci za kaznena djela protiv okoliša;

| 54. | od Europske komisije traži da u svojim eventualnim novim inicijativama za osiguravanje usklađenosti razmotri raniji poziv Odbora regija na obustavljanje zastoja u radu na Direktivi o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, što je također podržao Europski parlament, kao i na uvođenje općih kriterija za nacionalne sustave rješavanja pritužbi (17); |
| --- | --- |

54.

od Europske komisije traži da u svojim eventualnim novim inicijativama za osiguravanje usklađenosti razmotri raniji poziv Odbora regija na obustavljanje zastoja u radu na Direktivi o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, što je također podržao Europski parlament, kao i na uvođenje općih kriterija za nacionalne sustave rješavanja pritužbi (17);

| 55. | podsjeća da strukturni fondovi EU-a imaju specifičan tematski cilj usmjeren na poboljšanje kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, zbog čega za tu svrhu treba izdvojiti dovoljno sredstava EU-a. |
| --- | --- |

55.

podsjeća da strukturni fondovi EU-a imaju specifičan tematski cilj usmjeren na poboljšanje kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, zbog čega za tu svrhu treba izdvojiti dovoljno sredstava EU-a.

D   Daljnje mjere za poboljšanje provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu

Mjere Europske komisije i EU-a

| 56. | Radi nastavka provedbe Sedmog programa djelovanja EU-a za okoliš i njegovog prioritetnog cilja br. 4 o poboljšanju provedbe te radi praćenja preporuka iz prethodnih mišljenja OR-a o poboljšanju provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu, OR poziva Europsku komisiju i EU (18):






  (a) | da poduzmu učinkovite mjere na samim izvorima, kojima bi se zakonodavstvo EU-a usmjereno na izvore ili na proizvode jače uskladilo sa zakonodavstvom EU-a o standardima ili ciljevima za kvalitetu okoliša u pogledu stupnja ambicije i vremenskog okvira, kako bi se nadležnim lokalnim i regionalnim vlastima bolje pomoglo u ispunjavanju obveza o graničnim vrijednostima EU-a, da utvrde koji prekogranični problemi nisu u nadležnosti tih tijela te da u zakonodavstvo EU-a o okolišu uvele dodatne mogućnosti povrata troškova nadležnim lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- | --- |

56.

Radi nastavka provedbe Sedmog programa djelovanja EU-a za okoliš i njegovog prioritetnog cilja br. 4 o poboljšanju provedbe te radi praćenja preporuka iz prethodnih mišljenja OR-a o poboljšanju provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu, OR poziva Europsku komisiju i EU (18):

(a)

da poduzmu učinkovite mjere na samim izvorima, kojima bi se zakonodavstvo EU-a usmjereno na izvore ili na proizvode jače uskladilo sa zakonodavstvom EU-a o standardima ili ciljevima za kvalitetu okoliša u pogledu stupnja ambicije i vremenskog okvira, kako bi se nadležnim lokalnim i regionalnim vlastima bolje pomoglo u ispunjavanju obveza o graničnim vrijednostima EU-a, da utvrde koji prekogranični problemi nisu u nadležnosti tih tijela te da u zakonodavstvo EU-a o okolišu uvele dodatne mogućnosti povrata troškova nadležnim lokalnim i regionalnim vlastima;

| (b) | da nastave promicati, financijski podržavati te, prema potrebi, proširivati i konsolidirati postojeće vrlo raznolike, nerijetko preklapajuće inicijative EU-a kojima se podržavaju inovacije i najbolje prakse u gradovima te da potiču gradove na prezentiranje svog načina upravljanja, osobito daljnjim razvojem Nagrade za zelenu prijestolnicu Europe te nove nagrade Europski zeleni list za manje gradove; |
| --- | --- |

(b)

da nastave promicati, financijski podržavati te, prema potrebi, proširivati i konsolidirati postojeće vrlo raznolike, nerijetko preklapajuće inicijative EU-a kojima se podržavaju inovacije i najbolje prakse u gradovima te da potiču gradove na prezentiranje svog načina upravljanja, osobito daljnjim razvojem Nagrade za zelenu prijestolnicu Europe te nove nagrade Europski zeleni list za manje gradove;

| (c) | da uvedu obvezu izvođenja analize teritorijalnog učinka i učinka na konkurentnost na regionalnoj i lokalnoj razini kao sastavnog dijela procjene učinka pri izradi ili reviziji zakonodavstva EU-a o okolišu te da dodatno potiču sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti te lokalnih poslovnih zajednica u proširenim javnim savjetovanjima Europske komisije u preliminarnim fazama zakonodavnog postupka i u provedbi zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

da uvedu obvezu izvođenja analize teritorijalnog učinka i učinka na konkurentnost na regionalnoj i lokalnoj razini kao sastavnog dijela procjene učinka pri izradi ili reviziji zakonodavstva EU-a o okolišu te da dodatno potiču sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti te lokalnih poslovnih zajednica u proširenim javnim savjetovanjima Europske komisije u preliminarnim fazama zakonodavnog postupka i u provedbi zakonodavstva;

| (d) | da kao dio tekućeg rada na području primjerenosti propisa provedu ocjenjivanje teritorijalnog učinka i učinka na konkurentnost postojeće pravne stečevine koja se odnosi na okoliš i obvezujuće ciljeve; |
| --- | --- |

(d)

da kao dio tekućeg rada na području primjerenosti propisa provedu ocjenjivanje teritorijalnog učinka i učinka na konkurentnost postojeće pravne stečevine koja se odnosi na okoliš i obvezujuće ciljeve;

| 57. | traži od Europske komisije da uspostavi forum ili skupinu stručnjaka, sastavljenu od predstavnika država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te ključnih dionika, koja bi pružala savjete za poboljšanje kvalitete i dosljednosti pravne stečevine EU-a u području okoliša i njezine provedbe, ili da tu zadaću povjeri postojećoj skupini stručnjaka Europske komisije sličnog sastava; OR nudi svoj doprinos toj skupini; |
| --- | --- |

57.

traži od Europske komisije da uspostavi forum ili skupinu stručnjaka, sastavljenu od predstavnika država članica, lokalnih i regionalnih vlasti te ključnih dionika, koja bi pružala savjete za poboljšanje kvalitete i dosljednosti pravne stečevine EU-a u području okoliša i njezine provedbe, ili da tu zadaću povjeri postojećoj skupini stručnjaka Europske komisije sličnog sastava; OR nudi svoj doprinos toj skupini;

Mjere država članica te regionalnih i lokalnih vlasti

| 58. | OR zahtijeva sljedeće:






  (a) | da se države članice tješnje povezuju s tijelima nadležnima za provedbu, kako u fazi razvoja politika, tako i u fazi njihova prijenosa i provedbe, primjerice u okviru međuvladinih radnih skupina sastavljenih od stručnjaka za područje uprave iz svih razina vlasti unutar država članica; |
| --- | --- | --- |

58.

OR zahtijeva sljedeće:

(a)

da se države članice tješnje povezuju s tijelima nadležnima za provedbu, kako u fazi razvoja politika, tako i u fazi njihova prijenosa i provedbe, primjerice u okviru međuvladinih radnih skupina sastavljenih od stručnjaka za područje uprave iz svih razina vlasti unutar država članica;

| (b) | da lokalne i regionalne vlasti definiraju lokalne/regionalne okolišne ciljeve i strategije, odnosno da okolišne ciljeve uvrste u postojeće (integrirane) strategije održivosti, uz potporu političke razine; |
| --- | --- |

(b)

da lokalne i regionalne vlasti definiraju lokalne/regionalne okolišne ciljeve i strategije, odnosno da okolišne ciljeve uvrste u postojeće (integrirane) strategije održivosti, uz potporu političke razine;

| (c) | da države članice, uz podršku Europske komisije, poduzmu daljnje korake prema većoj integraciji pojedinih zakonskih propisa EU-a o okolišu uvođenjem integriranih okolišnih dozvola; |
| --- | --- |

(c)

da države članice, uz podršku Europske komisije, poduzmu daljnje korake prema većoj integraciji pojedinih zakonskih propisa EU-a o okolišu uvođenjem integriranih okolišnih dozvola;

| (d) | da nacionalna i regionalna ministarstva i agencije nadležne za okoliš, uz sudjelovanje predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti, razviju smjernice, uključujući kontrolne popise za postupke; |
| --- | --- |

(d)

da nacionalna i regionalna ministarstva i agencije nadležne za okoliš, uz sudjelovanje predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti, razviju smjernice, uključujući kontrolne popise za postupke;

| (e) | da države članice prenose zakonodavstvo EU-a o okolišu poštujući rokove te na precizan i učinkovit način; |
| --- | --- |

(e)

da države članice prenose zakonodavstvo EU-a o okolišu poštujući rokove te na precizan i učinkovit način;

| f) | da države članice te regionalne i lokalne vlasti postupno ukidaju subvencije štetne za okoliš te povećavaju primjenu tržišnih instrumenata i provedbu okolišno prihvatljivih fiskalnih reformi; |
| --- | --- |

f)

da države članice te regionalne i lokalne vlasti postupno ukidaju subvencije štetne za okoliš te povećavaju primjenu tržišnih instrumenata i provedbu okolišno prihvatljivih fiskalnih reformi;

Jačanje suradnje OR-a s Europskom komisijom, Europskim parlamentom i Vijećem na poboljšanju provedbe i kontrole zakonodavstva EU-a o okolišu

| 59. | pozdravlja novi naglasak koji suzakonodavci stavljaju na poboljšanu provedbu i kontrolu zakonodavstva EU-a o okolišu (19); |
| --- | --- |

59.

pozdravlja novi naglasak koji suzakonodavci stavljaju na poboljšanu provedbu i kontrolu zakonodavstva EU-a o okolišu (19);

| 60. | od Europskog parlamenta i Vijeća traži da zajedno s OR-om prouče kako OR sa svojom savjetodavnom funkcijom može ugraditi iskustva lokalnih i regionalnih vlasti u njihove aktivnosti kontrole; |
| --- | --- |

60.

od Europskog parlamenta i Vijeća traži da zajedno s OR-om prouče kako OR sa svojom savjetodavnom funkcijom može ugraditi iskustva lokalnih i regionalnih vlasti u njihove aktivnosti kontrole;

| 61. | ističe iskustvo koje je stekao sa zajedničkom Tehničkom platformom za suradnju na području okoliša OR-a i Europske komisije, koja predstavlja forum za poticanje dijaloga o lokalnim i regionalnim problemima i rješenjima u provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

61.

ističe iskustvo koje je stekao sa zajedničkom Tehničkom platformom za suradnju na području okoliša OR-a i Europske komisije, koja predstavlja forum za poticanje dijaloga o lokalnim i regionalnim problemima i rješenjima u provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu;

| 62. | naglašava da su Vijeće i Europski parlament prepoznali vrijednost Platforme te da su je na konkretan i trajan način uvrstili u Sedmi program djelovanja za okoliš, što potvrđuje da će ona olakšati „dijalog i razmjenu informacija, s ciljem poboljšanja provedbe zakonodavstva na lokalnoj razini”; |
| --- | --- |

62.

naglašava da su Vijeće i Europski parlament prepoznali vrijednost Platforme te da su je na konkretan i trajan način uvrstili u Sedmi program djelovanja za okoliš, što potvrđuje da će ona olakšati „dijalog i razmjenu informacija, s ciljem poboljšanja provedbe zakonodavstva na lokalnoj razini”;

| 63. | stoga nastoji pridonositi daljnjem razvoju Tehničke platforme te predlaže Europskoj Komisiji da zajedno s Europskim parlamentom i Vijećem razmotri na koji bi se način sastanci Tehničke platforme mogli povezati s raspravama Europskog parlamenta i Vijeća o boljoj provedbi i nadzoru u području okoliša; |
| --- | --- |

63.

stoga nastoji pridonositi daljnjem razvoju Tehničke platforme te predlaže Europskoj Komisiji da zajedno s Europskim parlamentom i Vijećem razmotri na koji bi se način sastanci Tehničke platforme mogli povezati s raspravama Europskog parlamenta i Vijeća o boljoj provedbi i nadzoru u području okoliša;

| 64. | uvažava to što je Europska komisija u području politike okoliša EU-a posljednjih godina zauzimala proaktivan pristup i u ranoj fazi kreiranja politika tražila doprinos OR-a u vidu mišljenja o perspektivama, kao što je i predviđeno Sporazumom o suradnji koji su potpisale obje institucije (20). OR predlaže da se zajednički razmotri mogućnost češćeg sastajanja Tehničke platforme, odnosno održavanja jednog sastanka za potrebe svakog mišljenja o perspektivama. |
| --- | --- |

64.

uvažava to što je Europska komisija u području politike okoliša EU-a posljednjih godina zauzimala proaktivan pristup i u ranoj fazi kreiranja politika tražila doprinos OR-a u vidu mišljenja o perspektivama, kao što je i predviđeno Sporazumom o suradnji koji su potpisale obje institucije (20). OR predlaže da se zajednički razmotri mogućnost češćeg sastajanja Tehničke platforme, odnosno održavanja jednog sastanka za potrebe svakog mišljenja o perspektivama.

| 65. | poziva Europsku komisiju da intenzivno uključi Odbor regija u buduće inicijative usmjerene na poboljšanje provedbe propisa o okolišu i upravljanje u tom području, poput inicijative za reviziju mjera u području okoliša (21). |
| --- | --- |

65.

poziva Europsku komisiju da intenzivno uključi Odbor regija u buduće inicijative usmjerene na poboljšanje provedbe propisa o okolišu i upravljanje u tom području, poput inicijative za reviziju mjera u području okoliša (21).

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final .

1

(2)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR 1119-2012, CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2013. (2012/2104(INI)).

3

(4)  Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2013. (2012/2104(INI)).

4

(5)  Projekt „MiW – Make it Work”, listopad 2015.: Dokument za raspravu povodom zajedničke radionice Komisije i projekta „Make it Work” o praćenju i izvještavanju, Bruxelles, 19.–20. studenog 2015.; http://www.ieep.eu/assets/1857/Discussion_paper_for_Workshop_on_Reporting_13-10-15.pdf; javno savjetovanje Europske komisije o racionalizaciji obveza praćenja i izvještavanja o politici okoliša, http://ec.europa.eu/environment/consultations/reporting_en.htm.

5

(6)  Projekt „MiW – Make it Work”, listopad 2015.

6

(7)  Pregled postojećih ljestvica pokazatelja: http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/products_en.htm.

7

(8)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

8

(9)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

9

(10)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 163/2011 fin.

10

(11)  Vidjeti također COR-2014-05514-00-00-AC, COR-2015-02646.

11

(12)  Tehničko izvješće Europske agencije za okoliš br. 17/2014, Izvješće o javnom savjetovanju o INSPIRE-u: http://inspire.ec.europa.eu/reports/consultations/INSPIRE_Public_Consultation_Report_final.pdf.

12

(13)  http://www.ieep.eu/work-areas/environmental-governance/better-regulation/make-it-work/.

13

(14)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

14

(15)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

15

(16)  Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2013. (2012/2104(INI)).

16

(17)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin; Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2013. (2012/2104(INI)).

17

(18)  COR-2015-04129, CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

18

(19)  Izjava koju je g. La Via, predsjednik odbora ENVI, dao u povjerenstvu ENVE OR-a 3. ožujka 2015.; Glavno tajništvo Vijeća, 9. listopada 2015.: Greening the European Semester: environmentally harmful subsides and implementation of environmental legislation - Exchange of views („Ekologizacija europskog semestra: potpore štetne za okoliš i provedba zakonodavstva o okolišu – razmjena mišljenja”). Pripremni dokument predsjedništva http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12790-2015-REV-1/en/pdf.

19

Greening the European Semester: environmentally harmful subsides and implementation of environmental legislation - Exchange of views

(20)  CdR 164/2010.

20

(21)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_env_088_environmental_implementation_review_en.pdf.

21

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/24

---

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije

(2016/C 240/05)

| Izvjestitelj: | Michel LEBRUN (BE/PPE), član Općinskog vijeća Viroinvala |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije
  COM(2015) 339 final |

Izvjestitelj:

Michel LEBRUN (BE/PPE), član Općinskog vijeća Viroinvala

Referentni dokumenti:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije

COM(2015) 339 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da krajnji korisnici (domaćinstva, poduzeća i industrija) trebaju u potpunosti iskoristiti prednosti energetske tranzicije. U tom smislu, politike za upravljanje energijom moraju potrošačima omogućiti kontrolu nad vlastitom potrošnjom kako bi nove tehnologije mogli iskoristiti za smanjenje računa i doprinijeti naporima koje EU poduzima kako bi postigao ambiciozne klimatske ciljeve dogovorene u Parizu na konferenciji COP21. Zahvaljujući tim politikama potrošači bi mogli aktivno sudjelovati na tržištu i imati koristi od učinkovitih i primjerenih mehanizama zaštite koji bi se mogli pokazati neophodnim u borbi protiv energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

1.

smatra da krajnji korisnici (domaćinstva, poduzeća i industrija) trebaju u potpunosti iskoristiti prednosti energetske tranzicije. U tom smislu, politike za upravljanje energijom moraju potrošačima omogućiti kontrolu nad vlastitom potrošnjom kako bi nove tehnologije mogli iskoristiti za smanjenje računa i doprinijeti naporima koje EU poduzima kako bi postigao ambiciozne klimatske ciljeve dogovorene u Parizu na konferenciji COP21. Zahvaljujući tim politikama potrošači bi mogli aktivno sudjelovati na tržištu i imati koristi od učinkovitih i primjerenih mehanizama zaštite koji bi se mogli pokazati neophodnim u borbi protiv energetskog siromaštva;

| 2. | primjećuje da je već postignut napredak na području racionalnog korištenja energije, smanjenja potrošnje te razvoja i uvođenja tehnologija i usluga koje omogućavaju bolje upravljanje energijom na lokalnoj razini i na razini krajnjih potrošača, zahvaljujući, među ostalim, dobrovoljnom i dinamičnom europskom regulatornom okviru. Buduće zakonodavstvo treba poticati države članice i lokalne i regionalne vlasti da nastave raditi na poboljšanju svoje energetske učinkovitosti, smanjenju emisija stakle ničkih plinova i razvoju kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući i kapacitete za decentraliziranu proizvodnju; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da je već postignut napredak na području racionalnog korištenja energije, smanjenja potrošnje te razvoja i uvođenja tehnologija i usluga koje omogućavaju bolje upravljanje energijom na lokalnoj razini i na razini krajnjih potrošača, zahvaljujući, među ostalim, dobrovoljnom i dinamičnom europskom regulatornom okviru. Buduće zakonodavstvo treba poticati države članice i lokalne i regionalne vlasti da nastave raditi na poboljšanju svoje energetske učinkovitosti, smanjenju emisija stakle ničkih plinova i razvoju kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući i kapacitete za decentraliziranu proizvodnju;

| 3. | ustvrđuje da postoji izuzetno velik broj raznolikih usluga i tehnoloških rješenja koji se trenutno nude ili razvijaju u području upravljanja energijom i potrošnjom te upravljanja decentraliziranom proizvodnjom. Europska unija mora prvenstveno poticati i podržavati razvoj tih alata, ocjenjivati njihovu korist i učinak na energetskom, gospodarskom, socijalnom ili ekološkom planu, te utvrditi okvir za njihovu sigurnu, jednostavnu i dostupnu upotrebu; |
| --- | --- |

3.

ustvrđuje da postoji izuzetno velik broj raznolikih usluga i tehnoloških rješenja koji se trenutno nude ili razvijaju u području upravljanja energijom i potrošnjom te upravljanja decentraliziranom proizvodnjom. Europska unija mora prvenstveno poticati i podržavati razvoj tih alata, ocjenjivati njihovu korist i učinak na energetskom, gospodarskom, socijalnom ili ekološkom planu, te utvrditi okvir za njihovu sigurnu, jednostavnu i dostupnu upotrebu;

| 4. | putem ovog mišljenja želi doprinijeti široj raspravi o strateškom okviru za energetsku uniju i pozdravlja mnoge ključne poruke Komunikacije o novim pogodnostima za potrošače energije (COM(2015) 339 final) koja postavlja temelje energetske unije usmjerene na građane i omogućuje zaštitu najosjetljivijih potrošača; poziva Europsku komisiju da nakon te Komunikacije unutar jasno određenog vremenskog roka osigura usvajanje i provedbu specifičnih i konkretnih inicijativa na područjima navedenima u komunikaciji, posvećujući pri tome dužnu pažnju problemima i iskustvima lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

4.

putem ovog mišljenja želi doprinijeti široj raspravi o strateškom okviru za energetsku uniju i pozdravlja mnoge ključne poruke Komunikacije o novim pogodnostima za potrošače energije (COM(2015) 339 final) koja postavlja temelje energetske unije usmjerene na građane i omogućuje zaštitu najosjetljivijih potrošača; poziva Europsku komisiju da nakon te Komunikacije unutar jasno određenog vremenskog roka osigura usvajanje i provedbu specifičnih i konkretnih inicijativa na područjima navedenima u komunikaciji, posvećujući pri tome dužnu pažnju problemima i iskustvima lokalnih i regionalnih vlasti;

| 5. | u tom kontekstu ponavlja zahtjev za potpunom provedbom mjera trećeg energetskog paketa, Direktive o energetskoj učinkovitosti i Direktive o alternativnom rješavanju sporova; |
| --- | --- |

5.

u tom kontekstu ponavlja zahtjev za potpunom provedbom mjera trećeg energetskog paketa, Direktive o energetskoj učinkovitosti i Direktive o alternativnom rješavanju sporova;

| 6. | preporučuje Europskoj komisiji da podrobno analizira sve izazove, prepreke i mogućnosti povezane s uključenošću potrošača energije u energetska tržišta kako bi se dobro upoznala s njihovom situacijom i mogućim poteškoćama s kojima se suočavaju, u vezi s čime bi EU ili države članice, lokalne ili regionalne vlasti ili organizacije civilnog društva trebale poduzeti nove mjere podrške; |
| --- | --- |

6.

preporučuje Europskoj komisiji da podrobno analizira sve izazove, prepreke i mogućnosti povezane s uključenošću potrošača energije u energetska tržišta kako bi se dobro upoznala s njihovom situacijom i mogućim poteškoćama s kojima se suočavaju, u vezi s čime bi EU ili države članice, lokalne ili regionalne vlasti ili organizacije civilnog društva trebale poduzeti nove mjere podrške;

| 7. | naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi europskog zakonodavstva na tom području, u uspostavi i financiranju infrastrukture za distribuciju i mjerenje energije te za upravljanje njezinom potražnjom, u upravljanju decentraliziranom proizvodnjom i širenju dobrih praksi razvijenih na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i u informiranju i savjetovanju potrošača energije. Europski odbor regija stoga traži da ga se uključi u sve faze izrade politika koje će Europska unija u budućnosti usvajati na tom području; |
| --- | --- |

7.

naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi europskog zakonodavstva na tom području, u uspostavi i financiranju infrastrukture za distribuciju i mjerenje energije te za upravljanje njezinom potražnjom, u upravljanju decentraliziranom proizvodnjom i širenju dobrih praksi razvijenih na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i u informiranju i savjetovanju potrošača energije. Europski odbor regija stoga traži da ga se uključi u sve faze izrade politika koje će Europska unija u budućnosti usvajati na tom području;

| 8. | u tom kontekstu ponavlja da se sve buduće zakonodavstvo koje se bude odnosilo na upravljanje energetskom potražnjom i decentraliziranom proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora te na zaštitu potrošača i njihovih prava apsolutno mora temeljiti na načelu supsidijarnosti. Europski odbor regija od Europske unije traži da u obzir uzme nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti kako bi im osigurala odgovarajuću razinu intervencije uz puno poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

8.

u tom kontekstu ponavlja da se sve buduće zakonodavstvo koje se bude odnosilo na upravljanje energetskom potražnjom i decentraliziranom proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora te na zaštitu potrošača i njihovih prava apsolutno mora temeljiti na načelu supsidijarnosti. Europski odbor regija od Europske unije traži da u obzir uzme nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti kako bi im osigurala odgovarajuću razinu intervencije uz puno poštovanje načela supsidijarnosti;

| 9. | ponavlja da je spreman i dalje doprinositi pripremama za Energetski forum građana, kao i samom procesu, te aktivno sudjelovati u izradi politika Europske unije davanjem preporuka o novijim i budućim inicijativama te o njihovom društvenom i gospodarskom utjecaju na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

ponavlja da je spreman i dalje doprinositi pripremama za Energetski forum građana, kao i samom procesu, te aktivno sudjelovati u izradi politika Europske unije davanjem preporuka o novijim i budućim inicijativama te o njihovom društvenom i gospodarskom utjecaju na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Europska komisija spomenula Sporazum gradonačelnika (1); podsjeća da su njegovi potpisnici, tj. lokalne i regionalne vlasti širom Europske unije, pravi primjer potrošnje održive energije i da među potrošačima promiču dobre prakse za vlastitu proizvodnju energije; ističe da je već više od 180 članova OR-a među potpisnicima Sporazuma gradonačelnika i da se OR obvezao promicati Sporazum gradonačelnika među svojim članovima i u svojim kontaktima s lokalnim i regionalnim vlastima u EU-u i šire; međutim, podsjeća da Sporazum gradonačelnika nije predstavnik svih lokalnih i regionalnih vlasti Europe. Ne treba diskriminirati ni protiv drugih inicijativa koje gradovima omogućavaju da se približe ostvarenju ambicioznih ciljeva (2); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da je Europska komisija spomenula Sporazum gradonačelnika (1); podsjeća da su njegovi potpisnici, tj. lokalne i regionalne vlasti širom Europske unije, pravi primjer potrošnje održive energije i da među potrošačima promiču dobre prakse za vlastitu proizvodnju energije; ističe da je već više od 180 članova OR-a među potpisnicima Sporazuma gradonačelnika i da se OR obvezao promicati Sporazum gradonačelnika među svojim članovima i u svojim kontaktima s lokalnim i regionalnim vlastima u EU-u i šire; međutim, podsjeća da Sporazum gradonačelnika nije predstavnik svih lokalnih i regionalnih vlasti Europe. Ne treba diskriminirati ni protiv drugih inicijativa koje gradovima omogućavaju da se približe ostvarenju ambicioznih ciljeva (2);

| 11. | upozorava na potrebu da Komisija spomene i Pakt među otocima, inicijativu koja je slična i usporedna sa Sporazumom gradonačelnika, okuplja više od sto otoka potpisnika i u okviru koje otočne vlasti obavljaju važno djelovanje u cilju postizanja ciljeva održivosti EU-a do 2020. |
| --- | --- |

11.

upozorava na potrebu da Komisija spomene i Pakt među otocima, inicijativu koja je slična i usporedna sa Sporazumom gradonačelnika, okuplja više od sto otoka potpisnika i u okviru koje otočne vlasti obavljaju važno djelovanje u cilju postizanja ciljeva održivosti EU-a do 2020.

| 12. | iznova traži da bude zastupljen u glavnim energetskim regulatornim tijelima na razini Europske unije (Europska agencija za suradnju energetskih regulatora, ACER) i na nacionalnoj razini (nacionalni regulatorni organi) (3); |
| --- | --- |

12.

iznova traži da bude zastupljen u glavnim energetskim regulatornim tijelima na razini Europske unije (Europska agencija za suradnju energetskih regulatora, ACER) i na nacionalnoj razini (nacionalni regulatorni organi) (3);

| 13. | smatra da se pri usvajanju svih novih ciljeva na području upravljanja energetskom potražnjom i proizvodnjom obnovljive energije te eventualnih s njima povezanih gospodarskih instrumenata, treba poštovati načelo proporcionalnosti. Europski odbor regija poziva Europsku komisiju da u obzir uzme utjecaj koji bi nove mjere mogle imati na sve lokalne i regionalne vlasti, njihove proračune te administrativne i operativne kapacitete, primjenjujući u svakoj fazi razmatranja načelo predostrožnosti i uzimajući u obzir posebna obilježja i poteškoće na koje nailaze razne vrste tih tijela; ističe da načelo predostrožnosti, koje je jedno od temelja prava o zaštiti okoliša Unije, treba isto tako primijeniti na europsku energetsku politiku. |
| --- | --- |

13.

smatra da se pri usvajanju svih novih ciljeva na području upravljanja energetskom potražnjom i proizvodnjom obnovljive energije te eventualnih s njima povezanih gospodarskih instrumenata, treba poštovati načelo proporcionalnosti. Europski odbor regija poziva Europsku komisiju da u obzir uzme utjecaj koji bi nove mjere mogle imati na sve lokalne i regionalne vlasti, njihove proračune te administrativne i operativne kapacitete, primjenjujući u svakoj fazi razmatranja načelo predostrožnosti i uzimajući u obzir posebna obilježja i poteškoće na koje nailaze razne vrste tih tijela; ističe da načelo predostrožnosti, koje je jedno od temelja prava o zaštiti okoliša Unije, treba isto tako primijeniti na europsku energetsku politiku.

| 14. | u pogledu energetske infrastrukture tvrdi da bi se neovisnost i odgovornost potrošača mogle potaknuti (pod uvjetom da to zadovoljava ekonomski interes krajnjih potrošača) uspostavom pametnih, dostupnih, isplativih i funkcionalnih mreža i brojila koja znatno smanjuju prijevare, jednostavna su za upotrebu, sigurna i prilagođena njihovim potrebama i očekivanjima u pogledu informacija, upravljanja potrošnjom i nižih računa; |
| --- | --- |

14.

u pogledu energetske infrastrukture tvrdi da bi se neovisnost i odgovornost potrošača mogle potaknuti (pod uvjetom da to zadovoljava ekonomski interes krajnjih potrošača) uspostavom pametnih, dostupnih, isplativih i funkcionalnih mreža i brojila koja znatno smanjuju prijevare, jednostavna su za upotrebu, sigurna i prilagođena njihovim potrebama i očekivanjima u pogledu informacija, upravljanja potrošnjom i nižih računa;

| 15. | naglašava važnost uloge mrežnih operatera, a posebice operatera distribucijskih mreža, u razvoju pametnih mreža na lokalnoj razini, u postavljanju pametnih brojila i upravljanju njima te u pronalaženju rješenja koja udovoljavaju novim zahtjevima za fleksibilnošću (kod odvođenja i kod napajanja) i koja su od ključne važnosti za učinkovito funkcioniranje tržišta u budućnosti; uzima na znanje namjeru Komisije da pomno prati provedbu postojećih standarda EU-a za pametna brojila, pametne mreže i upravljanje informacijama te se slaže da klijenti i treće strane koje oni odrede moraju imati „učinkovit” i „nediskriminirajući” pristup podacima za potrošače; raduje se razvoju potrebnog pravnog okvira u kontekstu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta i revizije EU-ove Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

15.

naglašava važnost uloge mrežnih operatera, a posebice operatera distribucijskih mreža, u razvoju pametnih mreža na lokalnoj razini, u postavljanju pametnih brojila i upravljanju njima te u pronalaženju rješenja koja udovoljavaju novim zahtjevima za fleksibilnošću (kod odvođenja i kod napajanja) i koja su od ključne važnosti za učinkovito funkcioniranje tržišta u budućnosti; uzima na znanje namjeru Komisije da pomno prati provedbu postojećih standarda EU-a za pametna brojila, pametne mreže i upravljanje informacijama te se slaže da klijenti i treće strane koje oni odrede moraju imati „učinkovit” i „nediskriminirajući” pristup podacima za potrošače; raduje se razvoju potrebnog pravnog okvira u kontekstu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta i revizije EU-ove Opće uredbe o zaštiti podataka;

| 16. | naglašava da u mnogim regijama uvođenje novih tehnologija nameće velike troškove jer je energetska infrastruktura, ako uopće i postoji, vrlo zastarjela; stoga smatra da na lokalnoj ili regionalnoj razini treba razraditi način raspodjele troškova među operaterima, potrošačima i lokalnim i regionalnim zajednicama, kao i iznos poticaja dostupnih za financiranje investicija. Tranzicija se mora odvijati tako da se račun potrošača na kraju smanji. Istodobno, Odbor smatra da potrošačima treba dati točne informacije o pitanjima koja ih brinu, prednostima koje donosi tehnologija i iznosu njihovog eventualnog doprinosa kako bi se manje suprotstavljali inovacijama; |
| --- | --- |

16.

naglašava da u mnogim regijama uvođenje novih tehnologija nameće velike troškove jer je energetska infrastruktura, ako uopće i postoji, vrlo zastarjela; stoga smatra da na lokalnoj ili regionalnoj razini treba razraditi način raspodjele troškova među operaterima, potrošačima i lokalnim i regionalnim zajednicama, kao i iznos poticaja dostupnih za financiranje investicija. Tranzicija se mora odvijati tako da se račun potrošača na kraju smanji. Istodobno, Odbor smatra da potrošačima treba dati točne informacije o pitanjima koja ih brinu, prednostima koje donosi tehnologija i iznosu njihovog eventualnog doprinosa kako bi se manje suprotstavljali inovacijama;

| 17. | pozdravlja pozornost koju Komisija posvećuje pitanju energetskog siromaštva koje mnogim lokalnim i regionalnim vlastima predstavlja poseban izazov zato što se radi o pitanju koje se mora riješiti u kontekstu i socijalne i energetske politike; poziva Europsku komisiju da se ne zaustavi na pukom „poboljšanju prikupljanja podataka” već da radi i na široj zajedničkoj definiciji energetskog siromaštva i odgovarajućem akcijskom planu koji bi se temeljio na ideji pristupa energiji kao temeljnog socijalnog prava; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja pozornost koju Komisija posvećuje pitanju energetskog siromaštva koje mnogim lokalnim i regionalnim vlastima predstavlja poseban izazov zato što se radi o pitanju koje se mora riješiti u kontekstu i socijalne i energetske politike; poziva Europsku komisiju da se ne zaustavi na pukom „poboljšanju prikupljanja podataka” već da radi i na široj zajedničkoj definiciji energetskog siromaštva i odgovarajućem akcijskom planu koji bi se temeljio na ideji pristupa energiji kao temeljnog socijalnog prava;

| 18. | ističe važnost financiranja iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) za provedbu Europskog plana gospodarskog oporavka i mjera za jačanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

18.

ističe važnost financiranja iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) za provedbu Europskog plana gospodarskog oporavka i mjera za jačanje energetske učinkovitosti;

| 19. | od Europske unije i država članica traži da uspostave regulatorni okvir koji će biti od koristi i potrošačima energije i proizvođačima-potrošačima, kao i ostalim opskrbljivačima energijom koji aktivno sudjeluju na maloprodajnim tržištima energije. Pored toga, treba osigurati dostatno i lako dostupno financiranje za lokalne i regionalne vlasti koje doprinose energetskoj tranziciji prema održivim i uključivim maloprodajnim tržištima; |
| --- | --- |

19.

od Europske unije i država članica traži da uspostave regulatorni okvir koji će biti od koristi i potrošačima energije i proizvođačima-potrošačima, kao i ostalim opskrbljivačima energijom koji aktivno sudjeluju na maloprodajnim tržištima energije. Pored toga, treba osigurati dostatno i lako dostupno financiranje za lokalne i regionalne vlasti koje doprinose energetskoj tranziciji prema održivim i uključivim maloprodajnim tržištima;

Lakši pristup potrošača informacijama

| 20. | naglašava da je za postizanje istinske neovisnosti potrošača neophodno podizanje svijesti građana uz pomoć odgovarajućih mjera (primjerice ugradnje pametnog brojila i pristup građana podacima koje ono daje) o racionalnom korištenju energije, zaštiti okoliša – a naročito poboljšanju kvalitete zraka – i borbi protiv globalnog zatopljenja. To podizanje svijesti mora uključivati jasne i cjelovite informacije o mogućnostima izbora na temelju kojih će građani moći donijeti odluku o održivom upravljanju energijom i njezinoj opskrbi po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je za postizanje istinske neovisnosti potrošača neophodno podizanje svijesti građana uz pomoć odgovarajućih mjera (primjerice ugradnje pametnog brojila i pristup građana podacima koje ono daje) o racionalnom korištenju energije, zaštiti okoliša – a naročito poboljšanju kvalitete zraka – i borbi protiv globalnog zatopljenja. To podizanje svijesti mora uključivati jasne i cjelovite informacije o mogućnostima izbora na temelju kojih će građani moći donijeti odluku o održivom upravljanju energijom i njezinoj opskrbi po pristupačnim cijenama;

| 21. | naglašava da potrošačima treba osigurati pristup jednostavnim, jasnim, cjelovitim, odgovarajućim, sigurnim, pouzdanim, besplatnim i neovisnim informacijama o energiji kad se radi o ponudama za opskrbu, ugovorima, njihovim pravima i obvezama, ali i kad se radi o proizvodima i uslugama uključujući europske i nacionalne poticaje, koji im mogu pomoći da smanje potrošnju i iznos računa te nabave i pokrenu vlastita postrojenja za proizvodnju energije; to uključuje i potrebu da se najranjivijim potrošačima (pa i onima koji nisu upućeni u elektroničku komunikaciju ili joj imaju ograničen pristup) pruže ciljane informacije u odgovarajućem formatu; |
| --- | --- |

21.

naglašava da potrošačima treba osigurati pristup jednostavnim, jasnim, cjelovitim, odgovarajućim, sigurnim, pouzdanim, besplatnim i neovisnim informacijama o energiji kad se radi o ponudama za opskrbu, ugovorima, njihovim pravima i obvezama, ali i kad se radi o proizvodima i uslugama uključujući europske i nacionalne poticaje, koji im mogu pomoći da smanje potrošnju i iznos računa te nabave i pokrenu vlastita postrojenja za proizvodnju energije; to uključuje i potrebu da se najranjivijim potrošačima (pa i onima koji nisu upućeni u elektroničku komunikaciju ili joj imaju ograničen pristup) pruže ciljane informacije u odgovarajućem formatu;

| 22. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti te koje su najbliže građanima pa stoga potrošačima mogu pružiti osnovnu pomoć i savjete i stvoriti ozračje pogodno za poduzimanje inicijativa na lokalnoj razini; naglašava, međutim, da su potrebna dodatna sredstva kako bi se lokalnim i regionalnim vlastima omogućilo da u potpunosti iskoriste vlastiti potencijal na tom području i razviju inovativna rješenja; |
| --- | --- |

22.

naglašava da su lokalne i regionalne vlasti te koje su najbliže građanima pa stoga potrošačima mogu pružiti osnovnu pomoć i savjete i stvoriti ozračje pogodno za poduzimanje inicijativa na lokalnoj razini; naglašava, međutim, da su potrebna dodatna sredstva kako bi se lokalnim i regionalnim vlastima omogućilo da u potpunosti iskoriste vlastiti potencijal na tom području i razviju inovativna rješenja;

Prilagođavanje potražnje

| 23. | predlaže usvajanje novih zahtjeva i poticaja za operatere prijenosnih i distribucijskih mreža kako bi se pomoću inteligentnih sustava, skladištenja energije i pretvorbe raznih vrsta energije povećala fleksibilnost energetskih mreža; |
| --- | --- |

23.

predlaže usvajanje novih zahtjeva i poticaja za operatere prijenosnih i distribucijskih mreža kako bi se pomoću inteligentnih sustava, skladištenja energije i pretvorbe raznih vrsta energije povećala fleksibilnost energetskih mreža;

| 24. | napominje da treba uspostaviti jednake uvjete za sve buduće aktere koji proizvode i distribuiraju energiju i/ili pružaju nove usluge kako bi se, na primjer, omogućila fleksibilnost mreže i uključivanje energije koju su proizveli proizvođači-potrošači (uključujući i agregatore); |
| --- | --- |

24.

napominje da treba uspostaviti jednake uvjete za sve buduće aktere koji proizvode i distribuiraju energiju i/ili pružaju nove usluge kako bi se, na primjer, omogućila fleksibilnost mreže i uključivanje energije koju su proizveli proizvođači-potrošači (uključujući i agregatore);

| 25. | skreće pozornost Europske komisije na činjenicu da energetska politika mora doprinositi smanjenju opterećenja koje troškovi energije predstavljaju za proračun domaćinstava i poduzeća, a time i smanjenju njihovog konačnog računa. U tom je kontekstu Europski odbor regija zabrinut zbog toga što, u nekim slučajevima, prilagođavanje potražnje može potrošača izložiti promjenama na veleprodajnim i maloprodajnim tržištima, što može dovesti do naglog porasta cijena s kojim se potrošači ne mogu nositi. Stoga treba ponuditi cjenovne modele s dugoročno zajamčenim cijenama kako bi se potrošače zaštitilo od nestabilnosti cijena; Potrošači bi trebali biti obaviješteni o tome kako koristiti promjenjive cijene i njihove prednosti na temelju postojećih energetskih tarifa; |
| --- | --- |

25.

skreće pozornost Europske komisije na činjenicu da energetska politika mora doprinositi smanjenju opterećenja koje troškovi energije predstavljaju za proračun domaćinstava i poduzeća, a time i smanjenju njihovog konačnog računa. U tom je kontekstu Europski odbor regija zabrinut zbog toga što, u nekim slučajevima, prilagođavanje potražnje može potrošača izložiti promjenama na veleprodajnim i maloprodajnim tržištima, što može dovesti do naglog porasta cijena s kojim se potrošači ne mogu nositi. Stoga treba ponuditi cjenovne modele s dugoročno zajamčenim cijenama kako bi se potrošače zaštitilo od nestabilnosti cijena; Potrošači bi trebali biti obaviješteni o tome kako koristiti promjenjive cijene i njihove prednosti na temelju postojećih energetskih tarifa;

Lakša promjena dobavljača

| 26. | slaže se da ti problemi u nekim slučajevima dovode do nefunkcioniranja tržišta u energetskom sektoru i da nedovoljna konkurencija može predstavljati ozbiljnu prepreku stvaranju tržišta koje pogoduje potrošačima; smatra, međutim, da bi regulatorne promjene trebalo provesti pridajući dužnu pažnju specifičnim potrebama raznih dionika, uključujući lokalne i regionalne vlasti i ranjive potrošače; |
| --- | --- |

26.

slaže se da ti problemi u nekim slučajevima dovode do nefunkcioniranja tržišta u energetskom sektoru i da nedovoljna konkurencija može predstavljati ozbiljnu prepreku stvaranju tržišta koje pogoduje potrošačima; smatra, međutim, da bi regulatorne promjene trebalo provesti pridajući dužnu pažnju specifičnim potrebama raznih dionika, uključujući lokalne i regionalne vlasti i ranjive potrošače;

| 27. | žali zbog složenosti, dugog čekanja i pretjerano birokratske procedure za promjenu dobavljača i od raznih regulatornih tijela traži da osiguraju provedbu važećeg zakonodavstva o uvjetima promjene dobavljača; |
| --- | --- |

27.

žali zbog složenosti, dugog čekanja i pretjerano birokratske procedure za promjenu dobavljača i od raznih regulatornih tijela traži da osiguraju provedbu važećeg zakonodavstva o uvjetima promjene dobavljača;

| 28. | podržava to što se Europska komisija obvezala da će osigurati da svaki potrošač ima pristup barem jednom neovisnom i provjerenom alatu za usporedbu. Ti alati moraju biti jasni, cjeloviti, pouzdani, neovisni, jednostavni za upotrebu, besplatni i trebaju omogućiti usporedbu tekućih ugovora s ponudom na tržištu. Budući da dobavljači imaju običaj svoju ponudu obogatiti dodavanjem usluga u ugovore o opskrbi energijom, ti bi alati trebali omogućiti ne samo usporedbu raznih „paketa” koji se nude već i usporedbu samo onih komponenti koje se tiču opskrbe energijom; |
| --- | --- |

28.

podržava to što se Europska komisija obvezala da će osigurati da svaki potrošač ima pristup barem jednom neovisnom i provjerenom alatu za usporedbu. Ti alati moraju biti jasni, cjeloviti, pouzdani, neovisni, jednostavni za upotrebu, besplatni i trebaju omogućiti usporedbu tekućih ugovora s ponudom na tržištu. Budući da dobavljači imaju običaj svoju ponudu obogatiti dodavanjem usluga u ugovore o opskrbi energijom, ti bi alati trebali omogućiti ne samo usporedbu raznih „paketa” koji se nude već i usporedbu samo onih komponenti koje se tiču opskrbe energijom;

| 29. | predlaže da se informativne kampanje o promjeni dobavljača pokreću na inicijativu energetskih regulatornih tijela, lokalnih i regionalnih vlasti i organizacija potrošača. U tim bi se kampanjama mogli spomenuti postojeći alati za usporedbu; |
| --- | --- |

29.

predlaže da se informativne kampanje o promjeni dobavljača pokreću na inicijativu energetskih regulatornih tijela, lokalnih i regionalnih vlasti i organizacija potrošača. U tim bi se kampanjama mogli spomenuti postojeći alati za usporedbu;

| 30. | tvrdi da Europska komisija i nacionalna i regionalna regulatorna tijela trebaju osigurati da se postupak promjene dobavljača odvija bez smetnji i da potrošači, naročito oni najosjetljiviji, trebaju imati pristupa prilagođenim savjetima o izboru ugovora o opskrbi, kao i pomoći pri promjeni dobavljača i/ili ugovora; |
| --- | --- |

30.

tvrdi da Europska komisija i nacionalna i regionalna regulatorna tijela trebaju osigurati da se postupak promjene dobavljača odvija bez smetnji i da potrošači, naročito oni najosjetljiviji, trebaju imati pristupa prilagođenim savjetima o izboru ugovora o opskrbi, kao i pomoći pri promjeni dobavljača i/ili ugovora;

| 31. | poziva Europsku uniju da usvoji ambiciozno zakonodavstvo o skraćenju vremena potrebnog klijentima za prelazak s jednog dobavljača na drugog i da tu proceduru automatizira; |
| --- | --- |

31.

poziva Europsku uniju da usvoji ambiciozno zakonodavstvo o skraćenju vremena potrebnog klijentima za prelazak s jednog dobavljača na drugog i da tu proceduru automatizira;

| 32. | želi da se na europskoj razini uspostavi bolji okvir za rješavanje pitanja vezanih uz poslovne prakse i akvizitersku prodaju na području opskrbe energijom kako bi se ublažile fluktuacije cijena i uklonila zlouporaba u tom području. U tom kontekstu, Europski odbor regija traži da se smjesta i u potpunosti provedu Direktiva o nepoštenim poslovnim praksama i Direktiva o pravima potrošača; |
| --- | --- |

32.

želi da se na europskoj razini uspostavi bolji okvir za rješavanje pitanja vezanih uz poslovne prakse i akvizitersku prodaju na području opskrbe energijom kako bi se ublažile fluktuacije cijena i uklonila zlouporaba u tom području. U tom kontekstu, Europski odbor regija traži da se smjesta i u potpunosti provedu Direktiva o nepoštenim poslovnim praksama i Direktiva o pravima potrošača;

| 33. | traži da se uspostavi okvir za zajedničku nabavu energije za javne ustanove, domaćinstva i poduzeća i da se te aktivnosti promiču. To bi trebalo poboljšati funkcioniranje tržišta, svima zajamčiti pravo pristupa energiji i taj pristup dodatno olakšati stvarnim učinkovitim i održivim smanjenjem učinka koji troškovi energije imaju na proračun potrošača; |
| --- | --- |

33.

traži da se uspostavi okvir za zajedničku nabavu energije za javne ustanove, domaćinstva i poduzeća i da se te aktivnosti promiču. To bi trebalo poboljšati funkcioniranje tržišta, svima zajamčiti pravo pristupa energiji i taj pristup dodatno olakšati stvarnim učinkovitim i održivim smanjenjem učinka koji troškovi energije imaju na proračun potrošača;

Poboljšanje čitljivosti i usporedivosti računa

| 34. | poziva Europsku uniju da prouči razne elemente računa za energiju kako bi se na europskoj razini mogao osmisliti „tipski” račun sastavljen od niza standardiziranih, čitljivih, jasnih i usporedivih elemenata koji bi potrošačima omogućio da optimiziraju svoju upotrebu energije. U tom smislu, Europski odbor regija podržava inicijativu Vijeća europskih energetskih regulatora da se predlože usklađene definicije različitih elemenata koje bi računi za energiju trebali sadržavati; |
| --- | --- |

34.

poziva Europsku uniju da prouči razne elemente računa za energiju kako bi se na europskoj razini mogao osmisliti „tipski” račun sastavljen od niza standardiziranih, čitljivih, jasnih i usporedivih elemenata koji bi potrošačima omogućio da optimiziraju svoju upotrebu energije. U tom smislu, Europski odbor regija podržava inicijativu Vijeća europskih energetskih regulatora da se predlože usklađene definicije različitih elemenata koje bi računi za energiju trebali sadržavati;

| 35. | poziva da se, uz standardizaciju, u konačni račun obavezno uključe i informacije o besplatnim alatima i uslugama dostupnima za uspoređivanje ponuda za opskrbu energijom te informacije i dodatak za domaćinstva i poduzeća o zaštiti prava potrošača; |
| --- | --- |

35.

poziva da se, uz standardizaciju, u konačni račun obavezno uključe i informacije o besplatnim alatima i uslugama dostupnima za uspoređivanje ponuda za opskrbu energijom te informacije i dodatak za domaćinstva i poduzeća o zaštiti prava potrošača;

| 36. | od država članica traži da osmisle alate i usluge koji će domaćinstvima i poduzećima olakšati razumijevanje i analizu računa te da, prema potrebi, savjetuju i prate krajnje korisnike u postupcima koji bi mogli biti potrebni za otklanjanje uočenih nepravilnosti ili ih upute na ugovore o opskrbi koji su prilagođeniji njihovim potrebama; |
| --- | --- |

36.

od država članica traži da osmisle alate i usluge koji će domaćinstvima i poduzećima olakšati razumijevanje i analizu računa te da, prema potrebi, savjetuju i prate krajnje korisnike u postupcima koji bi mogli biti potrebni za otklanjanje uočenih nepravilnosti ili ih upute na ugovore o opskrbi koji su prilagođeniji njihovim potrebama;

| 37. | preporučuje da se računi i sve informacije koje dobavljači šalju svojim krajnjim klijentima bez razlike šalju u obliku u kojem to žele klijenti, tj. poštom ili elektronički; |
| --- | --- |

37.

preporučuje da se računi i sve informacije koje dobavljači šalju svojim krajnjim klijentima bez razlike šalju u obliku u kojem to žele klijenti, tj. poštom ili elektronički;

| 38. | naglašava da se osjetljivi potrošači posebice susreću s poteškoćama pri utvrđivanju najpovoljnijih cijena među brojnim ponudama te da često traže pomoć od najbliže razine upravljanja. Europski odbor regija stoga poziva Europsku uniju da pruži podršku lokalnim i regionalnim vlastima u uspostavi sustava podrške u području energetike ako tu zadaću ne ispunjavaju države članice; |
| --- | --- |

38.

naglašava da se osjetljivi potrošači posebice susreću s poteškoćama pri utvrđivanju najpovoljnijih cijena među brojnim ponudama te da često traže pomoć od najbliže razine upravljanja. Europski odbor regija stoga poziva Europsku uniju da pruži podršku lokalnim i regionalnim vlastima u uspostavi sustava podrške u području energetike ako tu zadaću ne ispunjavaju države članice;

Bolje očitavanje brojila

| 39. | tvrdi da potrošačima treba omogućiti jednostavan pristup podacima očitanima s njihovih brojila, i to u različitim oblicima (putem samog pametnog brojila, interneta, detaljnih mjesečnih računa za energiju, individualne pomoći itd.); |
| --- | --- |

39.

tvrdi da potrošačima treba omogućiti jednostavan pristup podacima očitanima s njihovih brojila, i to u različitim oblicima (putem samog pametnog brojila, interneta, detaljnih mjesečnih računa za energiju, individualne pomoći itd.);

| 40. | naglašava da potrošače treba na jasan način obavještavati o tome kako se upravlja podacima iz očitanog brojila i na koji se način koriste podaci o njihovoj potrošnji, navodeći točno koje se informacije prikupljaju i čuvaju, koliko često i koliko dugo; |
| --- | --- |

40.

naglašava da potrošače treba na jasan način obavještavati o tome kako se upravlja podacima iz očitanog brojila i na koji se način koriste podaci o njihovoj potrošnji, navodeći točno koje se informacije prikupljaju i čuvaju, koliko često i koliko dugo;

| 41. | insistira na tome da na europskoj razini treba donijeti strogi okvir kojim bi se regulirala sigurnost i zaštita privatnog života u pogledu podataka očitanih s brojila; |
| --- | --- |

41.

insistira na tome da na europskoj razini treba donijeti strogi okvir kojim bi se regulirala sigurnost i zaštita privatnog života u pogledu podataka očitanih s brojila;

Poticanje i okvir za razvoj inteligentnih brojila, istraživanje i inovacije

| 42. | ponovo poziva na bržu uspostavu inteligentnih sustava, kako u mrežama tako i kod proizvođača i potrošača, na optimizaciju sustava u cjelini te na upotrebu pametnih brojila kao ključnih elemenata učinkovitog upravljanja potražnjom koje podrazumijeva aktivno sudjelovanje potrošača; |
| --- | --- |

42.

ponovo poziva na bržu uspostavu inteligentnih sustava, kako u mrežama tako i kod proizvođača i potrošača, na optimizaciju sustava u cjelini te na upotrebu pametnih brojila kao ključnih elemenata učinkovitog upravljanja potražnjom koje podrazumijeva aktivno sudjelovanje potrošača;

| 43. | poziva na usvajanje strogog europskog okvira za uvođenje pametnih brojila i odabira načina njihove uporabe i funkcija, podsjećajući istodobno da se oni uvode radi racionalizacije i smanjenja potrošnje. U tom kontekstu, Odbor poziva na to da se prije usvajanja odluke o uvođenju bilo koje nove tehnologije kao norme provede potpuna procjena njezinog eventualnog energetskog, gospodarskog, društvenog i ekološkog utjecaja; |
| --- | --- |

43.

poziva na usvajanje strogog europskog okvira za uvođenje pametnih brojila i odabira načina njihove uporabe i funkcija, podsjećajući istodobno da se oni uvode radi racionalizacije i smanjenja potrošnje. U tom kontekstu, Odbor poziva na to da se prije usvajanja odluke o uvođenju bilo koje nove tehnologije kao norme provede potpuna procjena njezinog eventualnog energetskog, gospodarskog, društvenog i ekološkog utjecaja;

| 44. | poziva Europsku uniju i države članice da prednost daju primijenjenom istraživanju na području upravljanja potrošnjom i njezinog smanjenja, upravljanja opterećenjem i njegovog prenošenja, uvođenja pametnih, sigurnih, pouzdanih i isplativih sustava očitavanja, distribucije i prijenosa, kao i sustava za industrijsko i kućno skladištenje; |
| --- | --- |

44.

poziva Europsku uniju i države članice da prednost daju primijenjenom istraživanju na području upravljanja potrošnjom i njezinog smanjenja, upravljanja opterećenjem i njegovog prenošenja, uvođenja pametnih, sigurnih, pouzdanih i isplativih sustava očitavanja, distribucije i prijenosa, kao i sustava za industrijsko i kućno skladištenje;

| 45. | naglašava da razvoj i funkcioniranje gradova ima golem utjecaj na energetske potrebe budući da na gradove otpada između 60 % i 80 % svjetske energetske potrošnje i otprilike isti udio emisija CO2. Stoga bi europska inovacijska partnerstva za pametne gradove i zajednice i drugi inovativni modeli poduzeća i financiranja mogli odigrati veliku ulogu u poticanju uvođenja pametnih tehnologija u području energije; |
| --- | --- |

45.

naglašava da razvoj i funkcioniranje gradova ima golem utjecaj na energetske potrebe budući da na gradove otpada između 60 % i 80 % svjetske energetske potrošnje i otprilike isti udio emisija CO2. Stoga bi europska inovacijska partnerstva za pametne gradove i zajednice i drugi inovativni modeli poduzeća i financiranja mogli odigrati veliku ulogu u poticanju uvođenja pametnih tehnologija u području energije;

Omogućavanje sudjelovanja lokalnih i regionalnih vlasti i građana na tržištima energije

| 46. | izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji uloga lokalnih i regionalnih vlasti uvažava samo u usko ograničenom kontekstu koji se odnosi na „povećanje sudjelovanja potrošača” i, konkretnije, na Sporazum gradonačelnika, ali se lokalne i regionalne vlasti, na primjer, ne spominju kao sudionici u općim zaključcima u kojima stoji da treba poduzeti dodatne mjere „na razini država članica i [kroz] inicijative za suradnju industrije, organizacija potrošača i nacionalnih regulatora”; stoga poziva Europsku komisiju da u svom budućem djelovanju na tom području vodi više računa o stajalištima lokalnih i regionalnih vlasti, i to naročito u svojstvu opskrbljivača i proizvođača energije; |
| --- | --- |

46.

izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji uloga lokalnih i regionalnih vlasti uvažava samo u usko ograničenom kontekstu koji se odnosi na „povećanje sudjelovanja potrošača” i, konkretnije, na Sporazum gradonačelnika, ali se lokalne i regionalne vlasti, na primjer, ne spominju kao sudionici u općim zaključcima u kojima stoji da treba poduzeti dodatne mjere „na razini država članica i [kroz] inicijative za suradnju industrije, organizacija potrošača i nacionalnih regulatora”; stoga poziva Europsku komisiju da u svom budućem djelovanju na tom području vodi više računa o stajalištima lokalnih i regionalnih vlasti, i to naročito u svojstvu opskrbljivača i proizvođača energije;

| 47. | vjeruje da pametna brojila također mogu biti važan alat za rješavanje pitanja energetskog siromaštva, ali podsjeća da treba osigurati da tehnologija pametnih brojila ne dovede do prekomjernih troškova za potrošače i/ili pretjeranog ograničenja njihove potrošnje energije; |
| --- | --- |

47.

vjeruje da pametna brojila također mogu biti važan alat za rješavanje pitanja energetskog siromaštva, ali podsjeća da treba osigurati da tehnologija pametnih brojila ne dovede do prekomjernih troškova za potrošače i/ili pretjeranog ograničenja njihove potrošnje energije;

| 48. | poziva Europsku uniju i njezine države članice da lokalnim i regionalnim vlastima te lokalnim energetskim poduzećima osiguraju dostatno i lako dostupno financiranje za provođenje politika i projekata u području energetske učinkovitosti te proizvodnje i korištenja obnovljive energije, primjerice pružanjem savjeta o energiji. Europski odbor regija poziva Europsku uniju da taj element uključi u sve buduće programe financiranja relevantne za to područje; |
| --- | --- |

48.

poziva Europsku uniju i njezine države članice da lokalnim i regionalnim vlastima te lokalnim energetskim poduzećima osiguraju dostatno i lako dostupno financiranje za provođenje politika i projekata u području energetske učinkovitosti te proizvodnje i korištenja obnovljive energije, primjerice pružanjem savjeta o energiji. Europski odbor regija poziva Europsku uniju da taj element uključi u sve buduće programe financiranja relevantne za to područje;

| 49. | predlaže uspostavu jasnog okvira koji energiji koju su proizveli potrošači osigurava jednostavan pristup pametnim mrežama jer olakšava i skraćuje dugotrajne procedure izdavanja licenci i dozvola te uklanja druge administrativne i regulatorne prepreke koje sprečavaju istinsko tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

49.

predlaže uspostavu jasnog okvira koji energiji koju su proizveli potrošači osigurava jednostavan pristup pametnim mrežama jer olakšava i skraćuje dugotrajne procedure izdavanja licenci i dozvola te uklanja druge administrativne i regulatorne prepreke koje sprečavaju istinsko tržišno natjecanje;

| 50. | poziva Europsku komisiju i države članice da stvore odgovarajući regulatorni okvir kako bi osigurali jednake uvjete tržišnog natjecanja za nove sudionike na tržištu, tj. proizvođače-potrošače, i da uvedu dovoljne poticaje i jamstva potrebna za poticanje decentralizirane potrošnje vlastite energije proizvedene iz obnovljivih izvora i odgovarajuće naknade za proizvodnju energije; |
| --- | --- |

50.

poziva Europsku komisiju i države članice da stvore odgovarajući regulatorni okvir kako bi osigurali jednake uvjete tržišnog natjecanja za nove sudionike na tržištu, tj. proizvođače-potrošače, i da uvedu dovoljne poticaje i jamstva potrebna za poticanje decentralizirane potrošnje vlastite energije proizvedene iz obnovljivih izvora i odgovarajuće naknade za proizvodnju energije;

| 51. | uviđa da postoje brojni primjeri dobrih praksi za sudjelovanje potrošača u dobrom upravljanju potrošnjom i decentraliziranoj proizvodnji obnovljive energije i ističe važnu ulogu Europskog odbora regija u razmjeni dobrih praksi; |
| --- | --- |

51.

uviđa da postoje brojni primjeri dobrih praksi za sudjelovanje potrošača u dobrom upravljanju potrošnjom i decentraliziranoj proizvodnji obnovljive energije i ističe važnu ulogu Europskog odbora regija u razmjeni dobrih praksi;

| 52. | posebno naglašava golemi potencijal individualne i kolektivne vlastite proizvodnje iz lokalnih izvora obnovljive energije te poziva Europsku uniju da analizira regulatorne i financijske prepreke koje onemogućavaju razvoj takvih inicijativa, uključujući i prepreke povezane s potrebom da se postojeće električne mreže prilagode mehanizmima potrošnje vlastite energije, i donese mjere koje će omogućiti njihovo uklanjanje. U tom kontekstu Europski odbor regija ističe da je preuzimanje odgovornosti važno za učinkovito uključivanje građana u energetsku tranziciju i poziva da se posebna pažnja posveti potrošačima koji nemaju financijskih ili drugih sredstava za ulaganje u tehnologiju vlastite proizvodnje; nadalje naglašava važnu ulogu koju bi lokalne i regionalne vlasti mogle igrati u organiziranju ili podupiranju lokalnih inicijativa za uspostavu programa kolektivne, kooperativne ili vlastite proizvodnje, distribucije i potrošnje energije; |
| --- | --- |

52.

posebno naglašava golemi potencijal individualne i kolektivne vlastite proizvodnje iz lokalnih izvora obnovljive energije te poziva Europsku uniju da analizira regulatorne i financijske prepreke koje onemogućavaju razvoj takvih inicijativa, uključujući i prepreke povezane s potrebom da se postojeće električne mreže prilagode mehanizmima potrošnje vlastite energije, i donese mjere koje će omogućiti njihovo uklanjanje. U tom kontekstu Europski odbor regija ističe da je preuzimanje odgovornosti važno za učinkovito uključivanje građana u energetsku tranziciju i poziva da se posebna pažnja posveti potrošačima koji nemaju financijskih ili drugih sredstava za ulaganje u tehnologiju vlastite proizvodnje; nadalje naglašava važnu ulogu koju bi lokalne i regionalne vlasti mogle igrati u organiziranju ili podupiranju lokalnih inicijativa za uspostavu programa kolektivne, kooperativne ili vlastite proizvodnje, distribucije i potrošnje energije;

| 53. | pozdravlja inicijativu Energetskog foruma građana, naglašavajući da bi bilo poželjno uspostaviti redovite privremene strukture i mehanizme koji bi potrošačima energije omogućili da pravovremeno iznesu svoje mišljenje i tako utječu na odluke koje se donose u vezi s energetskim tržištem. |
| --- | --- |

53.

pozdravlja inicijativu Energetskog foruma građana, naglašavajući da bi bilo poželjno uspostaviti redovite privremene strukture i mehanizme koji bi potrošačima energije omogućili da pravovremeno iznesu svoje mišljenje i tako utječu na odluke koje se donose u vezi s energetskim tržištem.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Vidjeti također ENVE-VI/005.

1

(2)  Vidjeti ENVE-VI-006, točke 25. i 31.

2

(3)  Vidjeti također ENVE-VI/003, točku 57.

3

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/31

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita izbjeglica u područjima njihova porijekla: nova perspektiva

(2016/C 240/06)

| Izvjestitelj: | Hans JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Hans JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće preporuke

| 1. | uviđa da je aktualna izbjeglička kriza, nastala uslijed građanskog rata u Siriji, političke nestabilnosti u brojnim sjevernoafričkim zemljama te sukoba i bezakonja u nekim područjima svijeta, poprimila dosad neviđene razmjere te da sve ukazuje na to da neće uskoro biti okončana; |
| --- | --- |

1.

uviđa da je aktualna izbjeglička kriza, nastala uslijed građanskog rata u Siriji, političke nestabilnosti u brojnim sjevernoafričkim zemljama te sukoba i bezakonja u nekim područjima svijeta, poprimila dosad neviđene razmjere te da sve ukazuje na to da neće uskoro biti okončana;

| 2. | smatra da razmjeri i ozbiljnost tog problema iziskuju sveobuhvatni pristup koji bi se trebao temeljiti na raznim elementima, a to su: održivo zbrinjavanje izbjeglica koje pristižu u Europu uz uvažavanje njihovih prava; borba protiv nepropisne migracije, posebice jačanjem kontrole nad vanjskim granicama; uvođenje strogih kaznenopravnih sankcija za krijumčare ljudi i učinkovitog i sigurnog sustava za povratak osoba koje ne ispunjavaju uvjete za dobivanje azila; unapređenje infrastrukture za prihvat u regijama porijekla, pod čime se podrazumijevaju zemlje porijekla i susjedne regije; rješavanje temeljnih uzroka migracija koji su rezultat nasilja i bezakonja. EU već neko vrijeme primjenjuje taj višestruki pristup. Odbor podržava (1) taj pristup te naglašava važnost stvarne provedbe postignutih sporazuma i poštivanja preuzetih obveza; |
| --- | --- |

2.

smatra da razmjeri i ozbiljnost tog problema iziskuju sveobuhvatni pristup koji bi se trebao temeljiti na raznim elementima, a to su: održivo zbrinjavanje izbjeglica koje pristižu u Europu uz uvažavanje njihovih prava; borba protiv nepropisne migracije, posebice jačanjem kontrole nad vanjskim granicama; uvođenje strogih kaznenopravnih sankcija za krijumčare ljudi i učinkovitog i sigurnog sustava za povratak osoba koje ne ispunjavaju uvjete za dobivanje azila; unapređenje infrastrukture za prihvat u regijama porijekla, pod čime se podrazumijevaju zemlje porijekla i susjedne regije; rješavanje temeljnih uzroka migracija koji su rezultat nasilja i bezakonja. EU već neko vrijeme primjenjuje taj višestruki pristup. Odbor podržava (1) taj pristup te naglašava važnost stvarne provedbe postignutih sporazuma i poštivanja preuzetih obveza;

| 3. | izražava žaljenje zbog toga što se u praksi najviše pozornosti posvećuje ograničavanju broja izbjeglica koje dolaze u Europu i njihovom raspodjeljivanju među državama članicama, umjesto zaštiti prava tih osoba na svim razinama. U tom pogledu na lokalnim i regionalnim vlastima leži nezabilježena odgovornost za pitanja prihvata i integracije izbjeglica u Europi; Odbor uz to smatra važnim da Europska unija stalno i budno pazi na sve veće izazove te da izradi prijedloge za potporu aktivnostima koje u tu svrhu provode relevantne lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog toga što se u praksi najviše pozornosti posvećuje ograničavanju broja izbjeglica koje dolaze u Europu i njihovom raspodjeljivanju među državama članicama, umjesto zaštiti prava tih osoba na svim razinama. U tom pogledu na lokalnim i regionalnim vlastima leži nezabilježena odgovornost za pitanja prihvata i integracije izbjeglica u Europi; Odbor uz to smatra važnim da Europska unija stalno i budno pazi na sve veće izazove te da izradi prijedloge za potporu aktivnostima koje u tu svrhu provode relevantne lokalne i regionalne vlasti;

| 4. | utvrđuje da je dosad posvećeno manje pažnje prihvatu izbjeglica u području u kojem se nalazi njihova zemlja unatoč tomu što je broj izbjeglica u tim područjima znatno veći od onog s kojim se mora nositi Europa: Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) registrirao je 2,1 milijun sirijskih izbjeglica u Egiptu, Iraku, Jordanu i Libanonu, Turska vlada registrirala je 1,9 milijuna Sirijaca, dok u sjevernoj Africi ima više od 26 700 sirijskih izbjeglica, što ukupno predstavlja 4 390 439 osoba (2); |
| --- | --- |

4.

utvrđuje da je dosad posvećeno manje pažnje prihvatu izbjeglica u području u kojem se nalazi njihova zemlja unatoč tomu što je broj izbjeglica u tim područjima znatno veći od onog s kojim se mora nositi Europa: Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) registrirao je 2,1 milijun sirijskih izbjeglica u Egiptu, Iraku, Jordanu i Libanonu, Turska vlada registrirala je 1,9 milijuna Sirijaca, dok u sjevernoj Africi ima više od 26 700 sirijskih izbjeglica, što ukupno predstavlja 4 390 439 osoba (2);

| 5. | pozdravlja napore Europskog vijeća da postigne dogovor s Turskom; međutim, izražava zabrinutost u pogledu toga hoće li zaključivanje sporazuma s Turskom smanjiti broj osoba koje prelaze granice EU-a na nepropisan način. Poziva na pružanje izravne financijske potpore izbjeglicama, kao i mogućnosti da humanitarnu vizu zatraže u izbjegličkim kampovima u trećim zemljama. Dio pomoći treba namijeniti i UNHCR-u za poboljšanje životnih uvjeta u izbjegličkim kampovima; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja napore Europskog vijeća da postigne dogovor s Turskom; međutim, izražava zabrinutost u pogledu toga hoće li zaključivanje sporazuma s Turskom smanjiti broj osoba koje prelaze granice EU-a na nepropisan način. Poziva na pružanje izravne financijske potpore izbjeglicama, kao i mogućnosti da humanitarnu vizu zatraže u izbjegličkim kampovima u trećim zemljama. Dio pomoći treba namijeniti i UNHCR-u za poboljšanje životnih uvjeta u izbjegličkim kampovima;

| 6. | primjećuje da su mnoge raseljene osobe primorane živjeti u izbjegličkim kampovima, često u susjednim zemljama. Nemaju svi sredstva potrebna za daljnje putovanje, primjerice u Europu, neovisno o kvaliteti uvjeta prihvata tamo gdje se nalaze. Mnogi gaje nadu u povratak u zemlju porijekla ili pristojan život u izbjegličkom kampu. Ovo potonje podrazumijeva odgovarajuće osnovne usluge (stanovanje, prehranu, zdravstvenu skrb itd.), uključivanje djece u školovanje, zaposlenje, prihode te miran suživot u novom okruženju; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da su mnoge raseljene osobe primorane živjeti u izbjegličkim kampovima, često u susjednim zemljama. Nemaju svi sredstva potrebna za daljnje putovanje, primjerice u Europu, neovisno o kvaliteti uvjeta prihvata tamo gdje se nalaze. Mnogi gaje nadu u povratak u zemlju porijekla ili pristojan život u izbjegličkom kampu. Ovo potonje podrazumijeva odgovarajuće osnovne usluge (stanovanje, prehranu, zdravstvenu skrb itd.), uključivanje djece u školovanje, zaposlenje, prihode te miran suživot u novom okruženju;

| 7. | izradio je ovo mišljenje na vlastitu inicijativu kako bi pomogao u usmjeravanju mjera EU-a čiji je cilj poboljšati zaštitu izbjeglica u područjima njihova porijekla, odnosno u zemljama prvog prihvata izbjeglica, koje u većini slučajeva graniče sa zemljama iz kojih izbjeglice bježe. U ovom se mišljenju ukazuje na to da lokalna i regionalna tijela vlasti mogu na značajan način doprinijeti ostvarenju ciljeva EU-a na tom polju te se utvrđuju instrumenti koji su za to potrebni. U njemu se ističe na koji se način strategije i mogućnosti raznih razina vlasti mogu nadopunjavati kako bi se postigla bolja koordinacija i bolji rezultati, uz poštovanje temeljnih prava i vrijednosti koje leže u samoj biti EU-a. U tom je pogledu radi sveobuhvatnosti uputno podsjetiti na to da poboljšanje uvjeta prihvata u područjima porijekla ne dovodi u pitanje uvažavanje prava na međunarodnu zaštitu u EU-u (3); |
| --- | --- |

7.

izradio je ovo mišljenje na vlastitu inicijativu kako bi pomogao u usmjeravanju mjera EU-a čiji je cilj poboljšati zaštitu izbjeglica u područjima njihova porijekla, odnosno u zemljama prvog prihvata izbjeglica, koje u većini slučajeva graniče sa zemljama iz kojih izbjeglice bježe. U ovom se mišljenju ukazuje na to da lokalna i regionalna tijela vlasti mogu na značajan način doprinijeti ostvarenju ciljeva EU-a na tom polju te se utvrđuju instrumenti koji su za to potrebni. U njemu se ističe na koji se način strategije i mogućnosti raznih razina vlasti mogu nadopunjavati kako bi se postigla bolja koordinacija i bolji rezultati, uz poštovanje temeljnih prava i vrijednosti koje leže u samoj biti EU-a. U tom je pogledu radi sveobuhvatnosti uputno podsjetiti na to da poboljšanje uvjeta prihvata u područjima porijekla ne dovodi u pitanje uvažavanje prava na međunarodnu zaštitu u EU-u (3);

Prihvat u regiji porijekla: velik izazov

| 8. | uviđa da se u kriznim situacijama pri smještaju u području porijekla mora uzeti u obzir određen broj permanentnih okolnosti:






  — | taj se oblik smještaja gotovo uvijek koristi za najveći broj ljudi. To se jasno može vidjeti iz sljedećih podataka: 1,5 milijuna Afganistanaca i dalje je živjelo u Pakistanu 2015. godine (4); 1,9 milijuna Ruanđana pobjeglo je u Demokratsku Republiku Kongo, Tanzaniju i Burundi nakon genocida u Ruandi 1994. godine (5); od 1991. godine gotovo 500 000 somalijskih izbjeglica živi u Keniji, a više od 240 000 u Etiopiji (6). Prema gore navedenim podacima, trenutna sirijska kriza u tom pogledu ni na koji način ne predstavlja iznimku; |
| --- | --- | --- |

8.

uviđa da se u kriznim situacijama pri smještaju u području porijekla mora uzeti u obzir određen broj permanentnih okolnosti:

—

taj se oblik smještaja gotovo uvijek koristi za najveći broj ljudi. To se jasno može vidjeti iz sljedećih podataka: 1,5 milijuna Afganistanaca i dalje je živjelo u Pakistanu 2015. godine (4); 1,9 milijuna Ruanđana pobjeglo je u Demokratsku Republiku Kongo, Tanzaniju i Burundi nakon genocida u Ruandi 1994. godine (5); od 1991. godine gotovo 500 000 somalijskih izbjeglica živi u Keniji, a više od 240 000 u Etiopiji (6). Prema gore navedenim podacima, trenutna sirijska kriza u tom pogledu ni na koji način ne predstavlja iznimku;

| — | samo jedan dio tog velikog broja ljudi živio je te i dalje živi u izbjegličkim kampovima; velik dio njih već se smjestio u okviru zajednice domaćina, često u teškim, ako ne i vrlo teškim uvjetima. Primjerice, procjenjuje se da u Turskoj 90 % sirijskih izbjeglica živi izvan kampova uz ograničen pristup osnovnim uslugama; |
| --- | --- |

—

samo jedan dio tog velikog broja ljudi živio je te i dalje živi u izbjegličkim kampovima; velik dio njih već se smjestio u okviru zajednice domaćina, često u teškim, ako ne i vrlo teškim uvjetima. Primjerice, procjenjuje se da u Turskoj 90 % sirijskih izbjeglica živi izvan kampova uz ograničen pristup osnovnim uslugama;

| — | boravak u susjednim zemljama često je puno duži od predviđenog; uglavnom se proteže na više od 10 godina, a često i na desetke godina; |
| --- | --- |

—

boravak u susjednim zemljama često je puno duži od predviđenog; uglavnom se proteže na više od 10 godina, a često i na desetke godina;

| 9. | uviđa da, neovisno o tomu je li smještaj organiziran u kampovima ili nije, priljev velikog broja raseljenih osoba ima značajne posljedice za zajednice domaćine: povećani pritisak na osnovne usluge povezane s opskrbom pitkom vodom, školovanjem i zdravstvenom skrbi, zaštitom okoliša (otpad i otpadne vode), uključivanjem na tržište rada itd.; |
| --- | --- |

9.

uviđa da, neovisno o tomu je li smještaj organiziran u kampovima ili nije, priljev velikog broja raseljenih osoba ima značajne posljedice za zajednice domaćine: povećani pritisak na osnovne usluge povezane s opskrbom pitkom vodom, školovanjem i zdravstvenom skrbi, zaštitom okoliša (otpad i otpadne vode), uključivanjem na tržište rada itd.;

| 10. | svjestan je da u zajednicama domaćinima to često dovodi do povećanja cijena namirnica, stambenog prostora, usluga itd., usporedno s povećanom konkurencijom u pogledu zapošljavanja koja uzrokuje smanjenje plaća; |
| --- | --- |

10.

svjestan je da u zajednicama domaćinima to često dovodi do povećanja cijena namirnica, stambenog prostora, usluga itd., usporedno s povećanom konkurencijom u pogledu zapošljavanja koja uzrokuje smanjenje plaća;

| 11. | svjestan je da taj pritisak na zajednice domaćine dodatno pogoršava već postojeće probleme i izazove. Kombinacija svih tih elemenata često uzrokuje socijalne napetosti između izbjeglica i zajednica domaćina ili među samim izbjeglicama (odnosno različitim skupinama izbjeglica) ili dovodi do eskalacije latentnih socijalnih napetosti u okviru zajednica domaćina; |
| --- | --- |

11.

svjestan je da taj pritisak na zajednice domaćine dodatno pogoršava već postojeće probleme i izazove. Kombinacija svih tih elemenata često uzrokuje socijalne napetosti između izbjeglica i zajednica domaćina ili među samim izbjeglicama (odnosno različitim skupinama izbjeglica) ili dovodi do eskalacije latentnih socijalnih napetosti u okviru zajednica domaćina;

| 12. | isto tako prepoznaje da postoji bojazan od ubrzane deterioracije stanja: ako napetost izmakne kontroli, može doći do nasilja i novog vala izbjeglica u okviru zajednica domaćina; |
| --- | --- |

12.

isto tako prepoznaje da postoji bojazan od ubrzane deterioracije stanja: ako napetost izmakne kontroli, može doći do nasilja i novog vala izbjeglica u okviru zajednica domaćina;

| 13. | naposljetku ukazuje na stihijski način na koji se dodjeljuje velik dio pomoći. Lokacija izbjegličkih kampova nije uvijek promišljeno odabrana. Pri donošenju odluke o odabiru vrlo se često u obzir uzima suviše kratko vremensko razdoblje, ne uzima se u obzir šira vizija regionalnog razvoja, a odluke se često donose bez savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima koje će u konačnici snositi najveće posljedice tog odabira, kao što je opisano u ovom tekstu; |
| --- | --- |

13.

naposljetku ukazuje na stihijski način na koji se dodjeljuje velik dio pomoći. Lokacija izbjegličkih kampova nije uvijek promišljeno odabrana. Pri donošenju odluke o odabiru vrlo se često u obzir uzima suviše kratko vremensko razdoblje, ne uzima se u obzir šira vizija regionalnog razvoja, a odluke se često donose bez savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima koje će u konačnici snositi najveće posljedice tog odabira, kao što je opisano u ovom tekstu;

Što je potrebno učiniti?

| 14. | imajući u vidu gore opisane okolnosti, smatra da je pri reagiranju na krizu istodobno potrebno primijeniti dugoročniji pristup u cilju zadovoljavanja osnovnih potreba i stvaranja socijalne kohezije u okviru procesa kontroliranog fizičkog, društvenog i gospodarskog razvoja, pri čemu se poštuju ljudska prava, rodna jednakost i okoliš; |
| --- | --- |

14.

imajući u vidu gore opisane okolnosti, smatra da je pri reagiranju na krizu istodobno potrebno primijeniti dugoročniji pristup u cilju zadovoljavanja osnovnih potreba i stvaranja socijalne kohezije u okviru procesa kontroliranog fizičkog, društvenog i gospodarskog razvoja, pri čemu se poštuju ljudska prava, rodna jednakost i okoliš;

| 15. | preporučuje da se, kad god je to moguće, što prije okonča ovisnost izbjeglica o pomoći, stanje koje je među ostalim posljedica toga što je izbjeglicama zabranjeno primati plaću za rad. Jednako tako, preporučuje da se ulože napori da se poveća autonomija izbjeglica kako bi one mogle, kad god je to moguće, upravljati vlastitim životima tako što će im se, primjerice, pružiti mogućnost da obavljaju plaćeni posao. U tom se kontekstu pozitivnim razvojem smatra činjenica da sirijske izbjeglice u Turskoj sada mogu dobiti radnu dozvolu. Potrebno je i usvojiti nove pristupe, primjerice uključivanjem poslovne zajednice. Stručnjaci navode da pružanje novčane pomoći izbjeglicama u malim iznosima ima puno pozitivniji učinak na lokalno gospodarstvo od pomoći u naravi, pa Odbor poziva na razmatranje te mogućnosti i, kad je to moguće, na praktičnu primjenu stečenih saznanja; |
| --- | --- |

15.

preporučuje da se, kad god je to moguće, što prije okonča ovisnost izbjeglica o pomoći, stanje koje je među ostalim posljedica toga što je izbjeglicama zabranjeno primati plaću za rad. Jednako tako, preporučuje da se ulože napori da se poveća autonomija izbjeglica kako bi one mogle, kad god je to moguće, upravljati vlastitim životima tako što će im se, primjerice, pružiti mogućnost da obavljaju plaćeni posao. U tom se kontekstu pozitivnim razvojem smatra činjenica da sirijske izbjeglice u Turskoj sada mogu dobiti radnu dozvolu. Potrebno je i usvojiti nove pristupe, primjerice uključivanjem poslovne zajednice. Stručnjaci navode da pružanje novčane pomoći izbjeglicama u malim iznosima ima puno pozitivniji učinak na lokalno gospodarstvo od pomoći u naravi, pa Odbor poziva na razmatranje te mogućnosti i, kad je to moguće, na praktičnu primjenu stečenih saznanja;

| 16. | preporučuje da se ubuduće osigura da se uspostavljanje, razvoj i vođenje kampova od samog početka temelji na pristupu urbanog i teritorijalnog razvoja, a ne na načelu pomoći u kriznoj situaciji, te da se od početka vodi računa o negativnim i pozitivnim posljedicama po zajednice domaćine; iz takvog pristupa proizlazi da će se morati donositi promišljenije odluke u pogledu lokacije kampova i mogućnosti naknadnog proširenja, kao i u pogledu postojeće i mogućnosti razvijanja nove infrastrukture, gospodarskog učinka, prometa itd., s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama poput žena i djece; |
| --- | --- |

16.

preporučuje da se ubuduće osigura da se uspostavljanje, razvoj i vođenje kampova od samog početka temelji na pristupu urbanog i teritorijalnog razvoja, a ne na načelu pomoći u kriznoj situaciji, te da se od početka vodi računa o negativnim i pozitivnim posljedicama po zajednice domaćine; iz takvog pristupa proizlazi da će se morati donositi promišljenije odluke u pogledu lokacije kampova i mogućnosti naknadnog proširenja, kao i u pogledu postojeće i mogućnosti razvijanja nove infrastrukture, gospodarskog učinka, prometa itd., s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama poput žena i djece;

| 17. | među ostalim naglašava dvostruku važnost pristupa obrazovanju i plaćenom radu, u kombinaciji s drugim mjerama namijenjenim posebnim skupinama poput žena, djece ili mladih. S jedne strane taj pristup doprinosi smanjenju opasnosti od radikalizacije, izolacije, getizacije i podložnosti kriminalnim aktivnostima (trgovanje ljudima, prostitucija, trgovanje organima) i vrbovanja u terorističke mreže; s druge strane olakšava socijalnu, gospodarsku i kulturnu integraciju u socijalnu strukturu zemlje domaćina; |
| --- | --- |

17.

među ostalim naglašava dvostruku važnost pristupa obrazovanju i plaćenom radu, u kombinaciji s drugim mjerama namijenjenim posebnim skupinama poput žena, djece ili mladih. S jedne strane taj pristup doprinosi smanjenju opasnosti od radikalizacije, izolacije, getizacije i podložnosti kriminalnim aktivnostima (trgovanje ljudima, prostitucija, trgovanje organima) i vrbovanja u terorističke mreže; s druge strane olakšava socijalnu, gospodarsku i kulturnu integraciju u socijalnu strukturu zemlje domaćina;

| 18. | poziva EU da doprinese pružanju pomoći sirijskim izbjeglicama na polju mentalnog zdravlja, a posebice djeci koja boluju od posttraumatskog stresnog poremećaja, što predstavlja prijetnju njihovom zdravlju i integraciji; |
| --- | --- |

18.

poziva EU da doprinese pružanju pomoći sirijskim izbjeglicama na polju mentalnog zdravlja, a posebice djeci koja boluju od posttraumatskog stresnog poremećaja, što predstavlja prijetnju njihovom zdravlju i integraciji;

| 19. | smatra da bi pristup trebao biti usmjeren i na predviđanje stalnog boravka, ili u najmanju ruku dugotrajnog boravka izbjeglica, uključujući i boravak izvan kampova, te stoga i na njihovu integraciju u zajednice domaćine. Na primjer, dio sredstava mogao bi se usmjeriti na podupiranje društveno korisnog rada i prihvata novih izbjeglica. To zahtijeva sveobuhvatni dijalog o politici u okviru kojeg bi se razmotrilo specifično stanje u područjima domaćinima i pogođenih skupina izbjeglica; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi pristup trebao biti usmjeren i na predviđanje stalnog boravka, ili u najmanju ruku dugotrajnog boravka izbjeglica, uključujući i boravak izvan kampova, te stoga i na njihovu integraciju u zajednice domaćine. Na primjer, dio sredstava mogao bi se usmjeriti na podupiranje društveno korisnog rada i prihvata novih izbjeglica. To zahtijeva sveobuhvatni dijalog o politici u okviru kojeg bi se razmotrilo specifično stanje u područjima domaćinima i pogođenih skupina izbjeglica;

| 20. | naglašava da takav pristup ne može biti usmjeren samo na izbjeglice, već i na prevenciju i rješavanje problema u okviru zajednice domaćina. Međunarodna zajednica mora više nego dosad biti spremna pomoći nacionalnim vladama i lokalnim i regionalnim vlastima u snošenju odgovornosti za stvaranje okruženja u kojem se mora provesti „integracija u regiji”. Ta se pomoć mora osigurati i u financijskom obliku, primjerice u cilju održavanja razine osnovnih usluga te poticanja lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

20.

naglašava da takav pristup ne može biti usmjeren samo na izbjeglice, već i na prevenciju i rješavanje problema u okviru zajednice domaćina. Međunarodna zajednica mora više nego dosad biti spremna pomoći nacionalnim vladama i lokalnim i regionalnim vlastima u snošenju odgovornosti za stvaranje okruženja u kojem se mora provesti „integracija u regiji”. Ta se pomoć mora osigurati i u financijskom obliku, primjerice u cilju održavanja razine osnovnih usluga te poticanja lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja;

Uloga lokalnih vlasti

| 21. | uviđa da se problemi izbjeglica i zajednica u zemljama njihova porijekla i u susjednim područjima javljaju u selima, gradovima i regijama u kojima oni žive, školuju se, koriste pomoć, rade ili traže posao, integriraju se u okruženje itd. Stoga se, pored pružanja neposredne pomoći, mjere moraju poduzimati, a rješenja iznaći, prvenstveno na razini lokalnih i regionalnih vlasti (7); |
| --- | --- |

21.

uviđa da se problemi izbjeglica i zajednica u zemljama njihova porijekla i u susjednim područjima javljaju u selima, gradovima i regijama u kojima oni žive, školuju se, koriste pomoć, rade ili traže posao, integriraju se u okruženje itd. Stoga se, pored pružanja neposredne pomoći, mjere moraju poduzimati, a rješenja iznaći, prvenstveno na razini lokalnih i regionalnih vlasti (7);

| 22. | uviđa, međutim, da lokalne i regionalne vlasti u zemljama porijekla i susjednim područjima nailaze na velike poteškoće u nastojanju da zadovolje te potrebe. Baš naprotiv, one najčešće, i prije dolaska izbjeglica, imaju ograničene nadležnosti, nedovoljna financijska sredstva i premalo kvalificiranog osoblja. U centraliziranim političkim sustavima te vlasti ne mogu brzo reagirati jer brojne vrste izdataka i odluka ovise o prethodnom odobrenju više upravne razine; |
| --- | --- |

22.

uviđa, međutim, da lokalne i regionalne vlasti u zemljama porijekla i susjednim područjima nailaze na velike poteškoće u nastojanju da zadovolje te potrebe. Baš naprotiv, one najčešće, i prije dolaska izbjeglica, imaju ograničene nadležnosti, nedovoljna financijska sredstva i premalo kvalificiranog osoblja. U centraliziranim političkim sustavima te vlasti ne mogu brzo reagirati jer brojne vrste izdataka i odluka ovise o prethodnom odobrenju više upravne razine;

| 23. | ako se aktivnosti žele koordinirati, potrebno je pojačati suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti s jedne strane te UNHCR-a i humanitarnih nevladinih organizacija s druge; u kontekstu supsidijarnosti potrebno je odati priznanje i osigurati potporu onim javnim, privatnim i neprofitnim subjektima trećeg sektora i civilnog društva koji se izravno bave prihvatom i potrebama izbjeglica i raseljenih osoba na terenu, pri čemu osiguravaju konstruktivni način integracije kojim se u većoj mjeri uzimaju u obzir stvarne okolnosti i problemi u raznim područjima; |
| --- | --- |

23.

ako se aktivnosti žele koordinirati, potrebno je pojačati suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti s jedne strane te UNHCR-a i humanitarnih nevladinih organizacija s druge; u kontekstu supsidijarnosti potrebno je odati priznanje i osigurati potporu onim javnim, privatnim i neprofitnim subjektima trećeg sektora i civilnog društva koji se izravno bave prihvatom i potrebama izbjeglica i raseljenih osoba na terenu, pri čemu osiguravaju konstruktivni način integracije kojim se u većoj mjeri uzimaju u obzir stvarne okolnosti i problemi u raznim područjima;

| 24. | preporučuje da se na nekoliko razina uvedu poboljšanja uz pomoć kojih bi se lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama porijekla i susjednim područjima omogućilo da zaista preuzmu odgovornost za pružanje osnovnih usluga ili za njihovo održavanje na istoj razini, kao i da se posvete dugoročnijim pitanjima koja se tiču održivog društvenog i gospodarskog razvoja u njihovim regijama i općinama:






  — | institucionalno okruženje: jasno definirane i odgovarajuće nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti, uz manju ovisnost o središnjoj upravi, uključujući mogućnost izravne suradnje s međunarodnim organizacijama te državama i regijama koje žele pružiti pomoć; veća uključenost u pripreme i korištenje međunarodne potpore; |
| --- | --- | --- |

24.

preporučuje da se na nekoliko razina uvedu poboljšanja uz pomoć kojih bi se lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama porijekla i susjednim područjima omogućilo da zaista preuzmu odgovornost za pružanje osnovnih usluga ili za njihovo održavanje na istoj razini, kao i da se posvete dugoročnijim pitanjima koja se tiču održivog društvenog i gospodarskog razvoja u njihovim regijama i općinama:

—

institucionalno okruženje: jasno definirane i odgovarajuće nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti, uz manju ovisnost o središnjoj upravi, uključujući mogućnost izravne suradnje s međunarodnim organizacijama te državama i regijama koje žele pružiti pomoć; veća uključenost u pripreme i korištenje međunarodne potpore;

| — | dovoljna financijska sredstva za izvršavanje svojih obveza, i to uz pomoć transfera, lokalnih prihoda i/ili izravnog financiranja donatora; |
| --- | --- |

—

dovoljna financijska sredstva za izvršavanje svojih obveza, i to uz pomoć transfera, lokalnih prihoda i/ili izravnog financiranja donatora;

| — | jačanje administrativnih i političkih kapaciteta osposobljavanjem, obrazovanjem, stjecanjem iskustva, razmjenama i podržavanjem učenja kroz rad; |
| --- | --- |

—

jačanje administrativnih i političkih kapaciteta osposobljavanjem, obrazovanjem, stjecanjem iskustva, razmjenama i podržavanjem učenja kroz rad;

Aktivnosti i sredstva

| 25. | primjećuje da je potrebno osigurati stalnu raspoloživost znatnih ekonomskih, materijalnih, ljudskih i tehničkih sredstava ako se želi da prihvat u regiji postane jedan od glavnih elemenata sveukupne politike prema izbjeglicama. Na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove Europskog vijeća održanom 14. rujna 2015. stoga je s pravom odlučeno da se poveća doprinos EU-a i država članica EU-a UNHCR-u kako bi mu se omogućio prihvat velikog broja sirijskih izbjeglica u kampovima uspostavljenima u njihovim susjednim zemljama, kao i da se znatno poveća regionalni fond EU-a osnovan uslijed sirijske krize, također poznat pod nazivom „Fond Madad” (8). Ta će povećana izdavanja najvjerojatnije biti nužna tijekom nekoliko godina; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da je potrebno osigurati stalnu raspoloživost znatnih ekonomskih, materijalnih, ljudskih i tehničkih sredstava ako se želi da prihvat u regiji postane jedan od glavnih elemenata sveukupne politike prema izbjeglicama. Na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove Europskog vijeća održanom 14. rujna 2015. stoga je s pravom odlučeno da se poveća doprinos EU-a i država članica EU-a UNHCR-u kako bi mu se omogućio prihvat velikog broja sirijskih izbjeglica u kampovima uspostavljenima u njihovim susjednim zemljama, kao i da se znatno poveća regionalni fond EU-a osnovan uslijed sirijske krize, također poznat pod nazivom „Fond Madad” (8). Ta će povećana izdavanja najvjerojatnije biti nužna tijekom nekoliko godina;

| 26. | nada se da će instrumenti poput Fonda Madad biti stavljeni na raspolaganje i za mjere u vezi s krizama koje pogađaju razne zemlje u Sjevernoj Africi, a koje bi također (potencijalno) mogle rezultirati velikim brojem izbjeglica; |
| --- | --- |

26.

nada se da će instrumenti poput Fonda Madad biti stavljeni na raspolaganje i za mjere u vezi s krizama koje pogađaju razne zemlje u Sjevernoj Africi, a koje bi također (potencijalno) mogle rezultirati velikim brojem izbjeglica;

| 27. | stoga hitno poziva države članice EU-a da prihvate svoju odgovornost u pogledu pružanja financijske potpore i da bez odgode stave na raspolaganje obećana sredstva, odnosno da ulože daljnje napore u smanjenje razlike između iznosa na koje se obvezao EU i doprinosa država članica u Fondu Madada; |
| --- | --- |

27.

stoga hitno poziva države članice EU-a da prihvate svoju odgovornost u pogledu pružanja financijske potpore i da bez odgode stave na raspolaganje obećana sredstva, odnosno da ulože daljnje napore u smanjenje razlike između iznosa na koje se obvezao EU i doprinosa država članica u Fondu Madada;

| 28. | poziva na to da se prilikom određivanja prioriteta u okviru Fonda Madad posveti odgovarajuća pozornost pitanjima upravljanja te da se to odrazi u aktivnostima koje se provode u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima ili kao potpora tim vlastima, te poziva na brzo djelovanje uz zadržavanje preciznosti, planiranja, djelotvornosti i učinkovitosti; |
| --- | --- |

28.

poziva na to da se prilikom određivanja prioriteta u okviru Fonda Madad posveti odgovarajuća pozornost pitanjima upravljanja te da se to odrazi u aktivnostima koje se provode u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima ili kao potpora tim vlastima, te poziva na brzo djelovanje uz zadržavanje preciznosti, planiranja, djelotvornosti i učinkovitosti;

| 29. | poziva države članice da mobiliziraju potrebna financijska sredstva i pokrenu administrativne postupke. U tu svrhu lokalne i regionalne vlasti, posebice one nadležne za zdravlje, obrazovanje ili socijalne usluge, moraju biti uključene u raspodjelu sredstava namijenjenih pomoći tim osobama u cilju zajedničkog poduzimanja odgovarajućih mjera za globalno rješavanje te situacije; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da mobiliziraju potrebna financijska sredstva i pokrenu administrativne postupke. U tu svrhu lokalne i regionalne vlasti, posebice one nadležne za zdravlje, obrazovanje ili socijalne usluge, moraju biti uključene u raspodjelu sredstava namijenjenih pomoći tim osobama u cilju zajedničkog poduzimanja odgovarajućih mjera za globalno rješavanje te situacije;

| 30. | preporučuje da se u okviru europske politike razvojne suradnje poduzmu odlučne mjere za rješavanje temeljnih uzroka sukoba koji prisiljavaju ljude na bijeg iz vlastitih zemalja, uključujući nepostojanje funkcionirajućih sustava pravne države, nepoštovanje ljudskih prava, vjerski progon te pomanjkanje dobrog upravljanja na raznim razinama javne uprave u nestabilnim državama; EU tako može doprinijeti rješavanju uzroka koji navode velike skupine stanovništva na bijeg jer se nalaze u životnoj opasnosti i izgubile su nadu u mir; |
| --- | --- |

30.

preporučuje da se u okviru europske politike razvojne suradnje poduzmu odlučne mjere za rješavanje temeljnih uzroka sukoba koji prisiljavaju ljude na bijeg iz vlastitih zemalja, uključujući nepostojanje funkcionirajućih sustava pravne države, nepoštovanje ljudskih prava, vjerski progon te pomanjkanje dobrog upravljanja na raznim razinama javne uprave u nestabilnim državama; EU tako može doprinijeti rješavanju uzroka koji navode velike skupine stanovništva na bijeg jer se nalaze u životnoj opasnosti i izgubile su nadu u mir;

| 31. | u tu svrhu prepoznaje važnost uspostavljanja formalnih, instituzionaliziranih i učinkovitih putova za komunikaciju s regionalnim i lokalnim vlastima u regijama porijekla izbjeglica kako bi se utvrdila glavna područja na kojima im je potrebna veća pomoć i najodrživije mjere, kao što su financijska ili tehnološka potpora, izobrazba čelnika u javnoj upravi te razmjena znanja i najboljih praksi; |
| --- | --- |

31.

u tu svrhu prepoznaje važnost uspostavljanja formalnih, instituzionaliziranih i učinkovitih putova za komunikaciju s regionalnim i lokalnim vlastima u regijama porijekla izbjeglica kako bi se utvrdila glavna područja na kojima im je potrebna veća pomoć i najodrživije mjere, kao što su financijska ili tehnološka potpora, izobrazba čelnika u javnoj upravi te razmjena znanja i najboljih praksi;

| 32. | smatra da načela sadržana u dokumentu „Održivi plan za gradove na Sredozemlju” i glavne mjere iznesene u pozivu na partnerstvo s izaslanstvom libijskih gradonačelnika (inicijative koje vodi ARLEM) predstavljaju putokaz za ostvarivanje učinkovite zaštite izbjeglica u područjima njihova porijekla; |
| --- | --- |

32.

smatra da načela sadržana u dokumentu „Održivi plan za gradove na Sredozemlju” i glavne mjere iznesene u pozivu na partnerstvo s izaslanstvom libijskih gradonačelnika (inicijative koje vodi ARLEM) predstavljaju putokaz za ostvarivanje učinkovite zaštite izbjeglica u područjima njihova porijekla;

| 33. | preporučuje da se u okviru političkog dijaloga s vladama zemalja prvog prihvata jasno naglasi uloga lokalnih i regionalnih vlasti te skreće pozornost na opće uvjete koji su nužni da bi lokalne i regionalne vlasti mogle igrati svoju ulogu i preuzeti svoje odgovornosti. Potrebno je ostvariti sinergiju među lokalnim i regionalnim akterima decentralizirane suradnje kako bi se olakšalo provođenje zajedničkih projekata i programa međunarodne potpore. Ta se napomena odnosi posebno na provedbu dosadašnjih sporazuma s turskom vladom i na implikacije koje ti sporazumi imaju za lokalne i regionalne vlasti u područjima koja graniče sa Sirijom, a posebno za gradove u Turskoj u kojima živi velik broj izbjeglica. Udruga turskih općina pripremila je početne prijedloge s tim u vezi; |
| --- | --- |

33.

preporučuje da se u okviru političkog dijaloga s vladama zemalja prvog prihvata jasno naglasi uloga lokalnih i regionalnih vlasti te skreće pozornost na opće uvjete koji su nužni da bi lokalne i regionalne vlasti mogle igrati svoju ulogu i preuzeti svoje odgovornosti. Potrebno je ostvariti sinergiju među lokalnim i regionalnim akterima decentralizirane suradnje kako bi se olakšalo provođenje zajedničkih projekata i programa međunarodne potpore. Ta se napomena odnosi posebno na provedbu dosadašnjih sporazuma s turskom vladom i na implikacije koje ti sporazumi imaju za lokalne i regionalne vlasti u područjima koja graniče sa Sirijom, a posebno za gradove u Turskoj u kojima živi velik broj izbjeglica. Udruga turskih općina pripremila je početne prijedloge s tim u vezi;

| 34. | poziva na to da se od najranije faze potiče sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u izradi popisa potreba iznesenih u Regionalnom planu za izbjeglice i stvaranje otpornosti 2015.–2016. (3RP) kao odgovor na sirijsku krizu. Također je nužan koordinirani pristup pomoći na lokalnoj razini, a aktivno sudjelovanje lokalnih vlasti u tom je pogledu od presudne važnosti u svim fazama izrade programa pomoći; |
| --- | --- |

34.

poziva na to da se od najranije faze potiče sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u izradi popisa potreba iznesenih u Regionalnom planu za izbjeglice i stvaranje otpornosti 2015.–2016. (3RP) kao odgovor na sirijsku krizu. Također je nužan koordinirani pristup pomoći na lokalnoj razini, a aktivno sudjelovanje lokalnih vlasti u tom je pogledu od presudne važnosti u svim fazama izrade programa pomoći;

| 35. | europske lokalne i regionalne vlasti razvile su određene dobre prakse i stručnost na polju integracije izbjeglica. Stoga poziva Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da iskoriste iskustvo, raspoloživost i mreže europskih lokalnih i regionalnih vlasti: Odbora, kao i ARLEM-a i CORLEAP-a koje je Odbor osnovao, Europske platforme lokalnih i regionalnih vlasti za razvoj (PLATFORM) te nacionalnih udruga općina kao na primjer udruge nizozemskih općina (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Ta razna tijela raspolažu vrijednim znanjem i velikim iskustvom u pogledu pružanja osnovnih usluga, integracije i lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja, ne samo u Europi, već i u zemljama prvog prihvata izbjeglica. Čini se da bi njihov praktični pristup koji obuhvaća razmjenu najboljih praksi i sveobuhvatno i ciljano planiranje na polju pružanja usluga na njihovom području, a temelji se među ostalim na predviđanju mogućih scenarija i uzima u obzir posljedice za potencijalni razvoj zajednica domaćina, mogao na vrlo dobar način upotpunjavati rad UNHCR-a u Jordanu i Libanonu; |
| --- | --- |

35.

europske lokalne i regionalne vlasti razvile su određene dobre prakse i stručnost na polju integracije izbjeglica. Stoga poziva Vijeće, Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da iskoriste iskustvo, raspoloživost i mreže europskih lokalnih i regionalnih vlasti: Odbora, kao i ARLEM-a i CORLEAP-a koje je Odbor osnovao, Europske platforme lokalnih i regionalnih vlasti za razvoj (PLATFORM) te nacionalnih udruga općina kao na primjer udruge nizozemskih općina (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Ta razna tijela raspolažu vrijednim znanjem i velikim iskustvom u pogledu pružanja osnovnih usluga, integracije i lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja, ne samo u Europi, već i u zemljama prvog prihvata izbjeglica. Čini se da bi njihov praktični pristup koji obuhvaća razmjenu najboljih praksi i sveobuhvatno i ciljano planiranje na polju pružanja usluga na njihovom području, a temelji se među ostalim na predviđanju mogućih scenarija i uzima u obzir posljedice za potencijalni razvoj zajednica domaćina, mogao na vrlo dobar način upotpunjavati rad UNHCR-a u Jordanu i Libanonu;

| 36. | poziva na to da se u suradnji s drugim važnim akterima na ovom polju, primjerice prilikom Svjetskog humanitarnog sastanka na vrhu u svibnju 2016. u Istambulu, nastavi s razradom napomena iz ovog mišljenja te da ih se pretoči u politike i programe. Odbor je spreman dodatno razraditi ovu temu. |
| --- | --- |

36.

poziva na to da se u suradnji s drugim važnim akterima na ovom polju, primjerice prilikom Svjetskog humanitarnog sastanka na vrhu u svibnju 2016. u Istambulu, nastavi s razradom napomena iz ovog mišljenja te da ih se pretoči u politike i programe. Odbor je spreman dodatno razraditi ovu temu.

Bruxelles, 8. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Na to ukazuju mišljenja OR-a „Europski migracijski program”, CIVEX-VI/006, 3. i 4. prosinca 2015. i „Globalni pristup migraciji i mobilnosti”, CIVEX-V/027, 18. srpnja 2012.

1

(2)  Svi navedeni podaci preuzeti su s internetskih stranica UNHCR-a 17. prosinca 2015.: http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php.

2

(3)  Kao što je već navedeno u mišljenju „Globalni pristup migraciji i mobilnosti”, CIVEX-V/027, 18. srpnja 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e487016.html (2015.)

4

(5)  http://www.rwandanstories.org/genocide/refugee_crisis.html (no date)

5

(6)  http://www.resettlement.eu/page/somali-refugees-kenya-ethiopia

6

(7)  U tom kontekstu vidjeti na primjer: https://www.chathamhouse.org/sites/files/chathamhouse/field/field_document/Jordan%20workshop%20summary%20FINAL.pdf.

7

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/en/pdf

8

(9)  Nizozemska vlada zadužila je VNG da provede program s proračunom od više od 9 milijuna EUR čiji je cilj i jačanje lokalnih i regionalnih vlasti u Jordanu i Libanonu kako bi tim vlastima omogućila da odigraju svoju ulogu u prihvatu sirijskih izbjeglica i u ublažavanju učinka izbjeglica na zajednice domaćine.

9

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/37

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Odgovornija trgovinska i ulagačka politika

(2016/C 240/07)

| Izvjestitelj: | Cllr. g. Neale RICHMOND (IE/EPP), član Vijeća okruga Dun Laoghaire Rathdown, Irska |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici
  COM(2015) 497 final |

Izvjestitelj:

Cllr. g. Neale RICHMOND (IE/EPP), član Vijeća okruga Dun Laoghaire Rathdown, Irska

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici

COM(2015) 497 final

I.   OPĆE NAPOMENE

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | izričito pozdravlja Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. pod naslovom „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” kojom se prepoznaje važan potencijal koji trgovina predstavlja u smislu rasta, zapošljavanja i stvaranja radnih mjesta te ulaganja u EU-u; |
| --- | --- |

1.

izričito pozdravlja Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. pod naslovom „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” kojom se prepoznaje važan potencijal koji trgovina predstavlja u smislu rasta, zapošljavanja i stvaranja radnih mjesta te ulaganja u EU-u;

| 2. | podržava ambiciju Komisije da osigura pravednu raspodjelu koristi globalizacije i ublažavanje njezinih negativnih učinaka te smatra da, kako bi osigurali ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja, moderni trgovinski sporazumi trebaju obuhvatiti više od carinskih tarifa i staviti naglasak na mala i srednja poduzeća; nadalje, slaže se s Komisijom da trgovinska politika može biti djelotvorna samo ako Europa nastavi biti usredotočena na uklanjanje prepreka dovršenju jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

2.

podržava ambiciju Komisije da osigura pravednu raspodjelu koristi globalizacije i ublažavanje njezinih negativnih učinaka te smatra da, kako bi osigurali ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja, moderni trgovinski sporazumi trebaju obuhvatiti više od carinskih tarifa i staviti naglasak na mala i srednja poduzeća; nadalje, slaže se s Komisijom da trgovinska politika može biti djelotvorna samo ako Europa nastavi biti usredotočena na uklanjanje prepreka dovršenju jedinstvenog tržišta;

| 3. | pozdravlja obvezu Komisije da se sve važne inicijative u području trgovinske politike podvrgnu detaljnoj procjeni učinka na održivost; podsjeća na važnost provođenja ex post evaluacija i ističe da su procjene učinka i evaluacije u okviru kojih se provode odgovarajuća savjetovanja ključne za oblikovanje solidnih i transparentnih trgovinskih politika utemeljenih na činjenicama; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja obvezu Komisije da se sve važne inicijative u području trgovinske politike podvrgnu detaljnoj procjeni učinka na održivost; podsjeća na važnost provođenja ex post evaluacija i ističe da su procjene učinka i evaluacije u okviru kojih se provode odgovarajuća savjetovanja ključne za oblikovanje solidnih i transparentnih trgovinskih politika utemeljenih na činjenicama;

| 4. | poziva Komisiju da provede pravovremenu ocjenu učinka koji na proračun EU-a i strukturne politike koje financira EU (europski strukturni i investicijski fondovi, Europski fond za prilagodbu globalizaciji itd.) imaju mjere liberalizacije trgovine predviđene sporazumima o slobodnoj trgovini ili proizašle iz multilateralnih dogovora, primjerice pitanje dodjele statusa tržišne ekonomije Kini; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da provede pravovremenu ocjenu učinka koji na proračun EU-a i strukturne politike koje financira EU (europski strukturni i investicijski fondovi, Europski fond za prilagodbu globalizaciji itd.) imaju mjere liberalizacije trgovine predviđene sporazumima o slobodnoj trgovini ili proizašle iz multilateralnih dogovora, primjerice pitanje dodjele statusa tržišne ekonomije Kini;

| 5. | ističe da su mjere financirane iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) često usmjerene na kratkoročne ciljeve te poziva na veću usklađenost s drugim politikama EU-a, posebice s kohezijskom politikom, kako se postojeće regionalne nejednakosti unutar EU-a ne bi dodatno povećavale, već bi se zapravo smanjivale; |
| --- | --- |

5.

ističe da su mjere financirane iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) često usmjerene na kratkoročne ciljeve te poziva na veću usklađenost s drugim politikama EU-a, posebice s kohezijskom politikom, kako se postojeće regionalne nejednakosti unutar EU-a ne bi dodatno povećavale, već bi se zapravo smanjivale;

| 6. | uviđa gospodarski značaj usklađivanja propisa jer se time smanjuje broj pravnih propisa kojih se trgovinski partneri u sporazumu moraju pridržavati. Ipak, ističe da je potrebno osigurati da se takvim usklađivanjem u okviru trgovinskih sporazuma EU-a očuvaju ili poboljšaju standardi u pogledu zaštite potrošača, okoliša i prava radnika; |
| --- | --- |

6.

uviđa gospodarski značaj usklađivanja propisa jer se time smanjuje broj pravnih propisa kojih se trgovinski partneri u sporazumu moraju pridržavati. Ipak, ističe da je potrebno osigurati da se takvim usklađivanjem u okviru trgovinskih sporazuma EU-a očuvaju ili poboljšaju standardi u pogledu zaštite potrošača, okoliša i prava radnika;

| 7. | očekuje od Europske komisije da osigura transparentnost svojih ambicioznih planova za buduće međunarodne trgovinske sporazume. U tom kontekstu skreće pozornost na njezinu ambiciju da iznova definira odnose EU-a s partnerima iz Afrike, Latinskom Amerikom i Karibima te da dodatno pojača trgovinsku suradnju u okviru europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

7.

očekuje od Europske komisije da osigura transparentnost svojih ambicioznih planova za buduće međunarodne trgovinske sporazume. U tom kontekstu skreće pozornost na njezinu ambiciju da iznova definira odnose EU-a s partnerima iz Afrike, Latinskom Amerikom i Karibima te da dodatno pojača trgovinsku suradnju u okviru europske politike susjedstva;

| 8. | ističe ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća koja predstavljaju temelj regionalnog i lokalnog razvoja, a time i kohezije EU-a kao cjeline, te podsjeća da su troškovi višestruke sukladnosti u pogledu međunarodnih standarda obično viši za mala i srednja poduzeća nego za multinacionalne kompanije. S tim u vezi pozdravlja činjenicu da Komisija u svojoj strategiji malim i srednjim poduzećima daje istaknuto mjesto, naglašavajući poteškoće s kojima se ona mogu susresti zbog liberalizacije trgovine, te zahtijeva dosljedno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u predviđenom dijalogu između Komisije i država članica o posebnim potrebama malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

8.

ističe ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća koja predstavljaju temelj regionalnog i lokalnog razvoja, a time i kohezije EU-a kao cjeline, te podsjeća da su troškovi višestruke sukladnosti u pogledu međunarodnih standarda obično viši za mala i srednja poduzeća nego za multinacionalne kompanije. S tim u vezi pozdravlja činjenicu da Komisija u svojoj strategiji malim i srednjim poduzećima daje istaknuto mjesto, naglašavajući poteškoće s kojima se ona mogu susresti zbog liberalizacije trgovine, te zahtijeva dosljedno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u predviđenom dijalogu između Komisije i država članica o posebnim potrebama malih i srednjih poduzeća;

| 9. | ističe da povremeno može doći do sukoba triju ključnih načela – učinkovitosti, transparentnosti i vrijednosti – te prima na znanje argument Komisije da bi trgovinska politika trebala uzeti u obzir, a možda i promicati mnoga druga područja politika, no traži da se pojasni kako bi se to u praktičnom smislu ostvarilo; nadalje, ističe da gospodarski interesi ne smiju biti važniji od jamčenja pravičnog pristupa javnim uslugama; |
| --- | --- |

9.

ističe da povremeno može doći do sukoba triju ključnih načela – učinkovitosti, transparentnosti i vrijednosti – te prima na znanje argument Komisije da bi trgovinska politika trebala uzeti u obzir, a možda i promicati mnoga druga područja politika, no traži da se pojasni kako bi se to u praktičnom smislu ostvarilo; nadalje, ističe da gospodarski interesi ne smiju biti važniji od jamčenja pravičnog pristupa javnim uslugama;

| 10. | naglašava da je prilikom uspostave međunarodnog suda za ulaganja potrebno osigurati da tijekom prijelaznog razdoblja, dok taj sud u potpunosti ne zamijeni sve mehanizme za rješavanje ulagačkih sporova koje pružaju trgovinski sporazumi EU-a, gospodarski interesi ne nadjačaju pravo nadležnih javnih tijela da pružaju javne usluge u odgovarajućem razmjeru koji smatraju nužnim; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je prilikom uspostave međunarodnog suda za ulaganja potrebno osigurati da tijekom prijelaznog razdoblja, dok taj sud u potpunosti ne zamijeni sve mehanizme za rješavanje ulagačkih sporova koje pružaju trgovinski sporazumi EU-a, gospodarski interesi ne nadjačaju pravo nadležnih javnih tijela da pružaju javne usluge u odgovarajućem razmjeru koji smatraju nužnim;

| 11. | pozdravlja to što je Europska komisija 29. veljače 2016. najavila da poglavlje o zaštiti ulaganja u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Kanade (CETA) preuzima elemente reformiranog pristupa koji EU predlaže u cilju stvaranja transparentnijeg sustava za rješavanje sporova između ulagača i države te omogućuje:






  — | u većoj mjeri obvezujuću formulaciju koja se tiče prava na regulaciju na svim razinama vlasti u pogledu zaštite ulaganja, |
| --- | --- | --- |

11.

pozdravlja to što je Europska komisija 29. veljače 2016. najavila da poglavlje o zaštiti ulaganja u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Kanade (CETA) preuzima elemente reformiranog pristupa koji EU predlaže u cilju stvaranja transparentnijeg sustava za rješavanje sporova između ulagača i države te omogućuje:

—

u većoj mjeri obvezujuću formulaciju koja se tiče prava na regulaciju na svim razinama vlasti u pogledu zaštite ulaganja,

| — | uspostavu stalnog, institucionaliziranog suda nadležnog za rješavanje sporova, s 15 članova koje bi unaprijed imenovale stranke sporazuma, |
| --- | --- |

—

uspostavu stalnog, institucionaliziranog suda nadležnog za rješavanje sporova, s 15 članova koje bi unaprijed imenovale stranke sporazuma,

| — | uspostavu žalbenog suda koji bi omogućio da se odluke preispitaju sa stajališta zakonitosti te da se, u slučaju pogreške, ponište, |
| --- | --- |

—

uspostavu žalbenog suda koji bi omogućio da se odluke preispitaju sa stajališta zakonitosti te da se, u slučaju pogreške, ponište,

| — | detaljnija etička pravila namijenjena sprečavanju sukoba interesa, |
| --- | --- |

—

detaljnija etička pravila namijenjena sprečavanju sukoba interesa,

| — | obvezivanje EU-a i Kanade da će raditi na uspostavi stalnog, multilateralnog suda za rješavanje sporova ili žalbenog suda za ulaganja; |
| --- | --- |

—

obvezivanje EU-a i Kanade da će raditi na uspostavi stalnog, multilateralnog suda za rješavanje sporova ili žalbenog suda za ulaganja;

| 12. | pozdravlja stajalište Komisije o javnim uslugama prema kojem ni budući trgovinski sporazumi EU-a neće smjeti javnim tijelima bilo koje razine vlasti onemogućavati pružanje, podržavanje ili reguliranje javnih usluga, neće obvezivati države članice na privatizaciju ikoje javne usluge niti onemogućavati širenje ponude javnih usluga; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja stajalište Komisije o javnim uslugama prema kojem ni budući trgovinski sporazumi EU-a neće smjeti javnim tijelima bilo koje razine vlasti onemogućavati pružanje, podržavanje ili reguliranje javnih usluga, neće obvezivati države članice na privatizaciju ikoje javne usluge niti onemogućavati širenje ponude javnih usluga;

| 13. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju u svakom trenutku imati mogućnost pružanja usluga od općeg interesa, bez obzira na to kako se usluge pružaju i financiraju; |
| --- | --- |

13.

naglašava da lokalne i regionalne vlasti moraju u svakom trenutku imati mogućnost pružanja usluga od općeg interesa, bez obzira na to kako se usluge pružaju i financiraju;

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

| 14. | pozdravlja zaključke usvojene na sastanku Vijeća za trgovinu 27. studenog 2015., s obzirom na to da predstavljaju vrlo uravnotežen pristup koji mijenja naglasak, ali ne i suštinu trgovinske politike, u skladu s vanjskom politikom EU-a; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zaključke usvojene na sastanku Vijeća za trgovinu 27. studenog 2015., s obzirom na to da predstavljaju vrlo uravnotežen pristup koji mijenja naglasak, ali ne i suštinu trgovinske politike, u skladu s vanjskom politikom EU-a;

| 15. | smatra da bi teritorijalna dimenzija strategije trebala osigurati da lokalne i regionalne vlasti diljem EU-a imaju jednake koristi od mogućnosti za rast i ulaganja koje bi trebali stvoriti sporazumi o slobodnoj trgovini i trgovinski sporazumi općenito, u skladu s time kako su opisani u Komunikaciji. Treba također pojasniti što bi sporazumi o slobodnoj trgovini mogli značiti za jamčenje slobode organiziranja i općinske samouprave u kontekstu aktivnosti koje se javno financiraju na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi teritorijalna dimenzija strategije trebala osigurati da lokalne i regionalne vlasti diljem EU-a imaju jednake koristi od mogućnosti za rast i ulaganja koje bi trebali stvoriti sporazumi o slobodnoj trgovini i trgovinski sporazumi općenito, u skladu s time kako su opisani u Komunikaciji. Treba također pojasniti što bi sporazumi o slobodnoj trgovini mogli značiti za jamčenje slobode organiziranja i općinske samouprave u kontekstu aktivnosti koje se javno financiraju na lokalnoj razini;

| 16. | poziva da se, u skladu s člancima 14. i 106. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokola (br. 26) o uslugama od općeg interesa, sadašnje i buduće usluge od općeg interesa i od općeg gospodarskog interesa (kao što su vodoopskrba, zdravstvene i socijalne usluge, sustavi socijalne zaštite i obrazovanje, gospodarenje otpadom i javni prijevoz) izuzmu iz područja primjene trgovinskih sporazuma o kojima se vode pregovori; |
| --- | --- |

16.

poziva da se, u skladu s člancima 14. i 106. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokola (br. 26) o uslugama od općeg interesa, sadašnje i buduće usluge od općeg interesa i od općeg gospodarskog interesa (kao što su vodoopskrba, zdravstvene i socijalne usluge, sustavi socijalne zaštite i obrazovanje, gospodarenje otpadom i javni prijevoz) izuzmu iz područja primjene trgovinskih sporazuma o kojima se vode pregovori;

| 17. | smatra da postoji jasna potreba da se na lokalnoj i regionalnoj razini razviju i realiziraju programi internacionalizacije malih i srednjih poduzeća koji uključuju lokalne i regionalne dionike. U sklopu toga bi također trebalo ustanoviti nedostatke kako bi se doprinijelo smanjenju nejednakosti i negativnih učinaka koje otvorenija trgovina može donijeti nekim regijama; |
| --- | --- |

17.

smatra da postoji jasna potreba da se na lokalnoj i regionalnoj razini razviju i realiziraju programi internacionalizacije malih i srednjih poduzeća koji uključuju lokalne i regionalne dionike. U sklopu toga bi također trebalo ustanoviti nedostatke kako bi se doprinijelo smanjenju nejednakosti i negativnih učinaka koje otvorenija trgovina može donijeti nekim regijama;

| 18. | smatra važnim podsjetiti da trgovina i ulaganja dovode ne samo do otvaranja tržišta – što će potaknuti konkurenciju i inovacije koje će pospješiti konkurentnost Europe, a to pak može dovesti do stvaranja radnih mjesta i rasta – nego i do potrebnog razvoja svih regija u cilju jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i blagostanja svih građana; |
| --- | --- |

18.

smatra važnim podsjetiti da trgovina i ulaganja dovode ne samo do otvaranja tržišta – što će potaknuti konkurenciju i inovacije koje će pospješiti konkurentnost Europe, a to pak može dovesti do stvaranja radnih mjesta i rasta – nego i do potrebnog razvoja svih regija u cilju jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i blagostanja svih građana;

| 19. | pozdravlja činjenicu da nova strategija stavlja naglasak na vrijednosti EU-a, kao i promicanje temeljnih europskih vrijednosti poput održivog razvoja i ljudskih prava u trgovinskim sporazumima, no smatra da bi ih trebalo konkretno definirati; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja činjenicu da nova strategija stavlja naglasak na vrijednosti EU-a, kao i promicanje temeljnih europskih vrijednosti poput održivog razvoja i ljudskih prava u trgovinskim sporazumima, no smatra da bi ih trebalo konkretno definirati;

| 20. | priznaje da regulatorna konvergencija u sklopu sporazuma o slobodnoj trgovini na razini sektora može omogućiti da se izbjegne nepotrebno dupliciranje postupaka i zahtjeva za izdavanje dozvola koji dovode do istih rezultata. Međutim, kako bi se izbjegli naknadni sporovi, važno je precizno formulirati tekst sporazuma i sastaviti iscrpan „pozitivni” popis usluga obuhvaćenih sporazumima o trgovini uslugama; |
| --- | --- |

20.

priznaje da regulatorna konvergencija u sklopu sporazuma o slobodnoj trgovini na razini sektora može omogućiti da se izbjegne nepotrebno dupliciranje postupaka i zahtjeva za izdavanje dozvola koji dovode do istih rezultata. Međutim, kako bi se izbjegli naknadni sporovi, važno je precizno formulirati tekst sporazuma i sastaviti iscrpan „pozitivni” popis usluga obuhvaćenih sporazumima o trgovini uslugama;

| 21. | pozdravlja činjenicu da Komunikacija stavlja naglasak na neiskorišteni potencijal malih i srednjih poduzeća i potrebu da im se pruži ciljana podrška, počevši od ispravne trgovinske politike; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da Komunikacija stavlja naglasak na neiskorišteni potencijal malih i srednjih poduzeća i potrebu da im se pruži ciljana podrška, počevši od ispravne trgovinske politike;

| 22. | primjećuje da je regulatorna konvergencija osobito važna za stvaranje mogućnosti internacionalizacije i integraciju malih i srednjih poduzeća u globalne lance vrijednosti; |
| --- | --- |

22.

primjećuje da je regulatorna konvergencija osobito važna za stvaranje mogućnosti internacionalizacije i integraciju malih i srednjih poduzeća u globalne lance vrijednosti;

| 23. | smatra da bi svi sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a trebali imati za cilj uravnotežene rezultate u osjetljivim tradicionalnim sektorima kao što je poljoprivreda te se temeljiti na priznavanju kvalitetnih proizvoda i njihovoj zaštiti od krivotvorenja na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi svi sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a trebali imati za cilj uravnotežene rezultate u osjetljivim tradicionalnim sektorima kao što je poljoprivreda te se temeljiti na priznavanju kvalitetnih proizvoda i njihovoj zaštiti od krivotvorenja na međunarodnoj razini;

| 24. | slaže se da se intenziviranjem rasprave o trgovinskoj politici EU-a omogućuje veće uključivanje svih dionika u pripremu, pregovore i provedbu naših različitih inicijativa u tom području. Stoga transparentnost ubuduće treba biti zajamčena u većoj mjeri nego danas; |
| --- | --- |

24.

slaže se da se intenziviranjem rasprave o trgovinskoj politici EU-a omogućuje veće uključivanje svih dionika u pripremu, pregovore i provedbu naših različitih inicijativa u tom području. Stoga transparentnost ubuduće treba biti zajamčena u većoj mjeri nego danas;

| 25. | poziva na pojačane mjere za potporu održivog razvoja i dobrog upravljanja trgovinskim sporazumima, inicijativama s više dionika i šire, s naglaskom na slobodnu, poštenu i etičnu trgovinu, zaštitu okoliša, prava radnika, pristojne radne uvjete, zaštitu ljudskih prava, zdravlja i zaštite potrošača i dobrobit životinja, uz osiguravanje kulturne raznolikosti i promicanje razvoja uz pomoć trgovine, među ostalim uz pomoć „Potpore za trgovinu” i Programa 2030. |
| --- | --- |

25.

poziva na pojačane mjere za potporu održivog razvoja i dobrog upravljanja trgovinskim sporazumima, inicijativama s više dionika i šire, s naglaskom na slobodnu, poštenu i etičnu trgovinu, zaštitu okoliša, prava radnika, pristojne radne uvjete, zaštitu ljudskih prava, zdravlja i zaštite potrošača i dobrobit životinja, uz osiguravanje kulturne raznolikosti i promicanje razvoja uz pomoć trgovine, među ostalim uz pomoć „Potpore za trgovinu” i Programa 2030.

| 26. | smatra da bi se trgovinskim sporazumima trebale pružiti jednake mogućnosti u svim državama članicama EU-a, regijama, uključujući najudaljenije regije i prekomorska područja EU-a, i svim relevantnim sektorima, uključujući industriju, poljoprivredu i usluge. U tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je Vijeće naglasilo kako je potrebno olakšati i poboljšati integraciju europskih poduzeća u globalne vrijednosne lance, posebno malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

26.

smatra da bi se trgovinskim sporazumima trebale pružiti jednake mogućnosti u svim državama članicama EU-a, regijama, uključujući najudaljenije regije i prekomorska područja EU-a, i svim relevantnim sektorima, uključujući industriju, poljoprivredu i usluge. U tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je Vijeće naglasilo kako je potrebno olakšati i poboljšati integraciju europskih poduzeća u globalne vrijednosne lance, posebno malih i srednjih poduzeća;

| 27. | pozdravlja obvezivanje Europske komisije na mjere za transparentnost i nada se da će uslijediti i druge konkretne mjere koje će poticati veću vidljivost, primjerice obveza transparentnosti u odnosu na pregovaračke pozicije, uključujući i pozicije drugih strana. Međutim, ne odobrava to što se Komunikacija ne bavi značajnijim problemima u pogledu transparentnosti pripreme trgovinske politike na razini država članica EU-a, primjerice time kako se definiraju ciljevi trgovinske politike prije nego što započnu pregovori, odnosno u fazi kada 28 država članica definira mandat; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja obvezivanje Europske komisije na mjere za transparentnost i nada se da će uslijediti i druge konkretne mjere koje će poticati veću vidljivost, primjerice obveza transparentnosti u odnosu na pregovaračke pozicije, uključujući i pozicije drugih strana. Međutim, ne odobrava to što se Komunikacija ne bavi značajnijim problemima u pogledu transparentnosti pripreme trgovinske politike na razini država članica EU-a, primjerice time kako se definiraju ciljevi trgovinske politike prije nego što započnu pregovori, odnosno u fazi kada 28 država članica definira mandat;

| 28. | naglašava da prava europskih potrošača trebaju zauzimati ravnopravnije mjesto u raspravi o trgovini koja treba uključivati više od pitanja zaštite privatnosti, sigurnosti potrošača i njihovog prava na informacije o proizvodima. Osnovne elemente zaštite potrošača – transparentnost i slobodu izbora potrošača – treba poštovati i zaštititi; |
| --- | --- |

28.

naglašava da prava europskih potrošača trebaju zauzimati ravnopravnije mjesto u raspravi o trgovini koja treba uključivati više od pitanja zaštite privatnosti, sigurnosti potrošača i njihovog prava na informacije o proizvodima. Osnovne elemente zaštite potrošača – transparentnost i slobodu izbora potrošača – treba poštovati i zaštititi;

| 29. | jednaku pažnju treba posvetiti malim i srednjim poduzećima koja izvoze i onima koja ne izvoze kako bi se osiguralo da koristi od otvorene trgovine i trgovinske politike ne budu ograničene samo na ona mala i srednja poduzeća koja doprinose izvoznom gospodarstvu država članica; |
| --- | --- |

29.

jednaku pažnju treba posvetiti malim i srednjim poduzećima koja izvoze i onima koja ne izvoze kako bi se osiguralo da koristi od otvorene trgovine i trgovinske politike ne budu ograničene samo na ona mala i srednja poduzeća koja doprinose izvoznom gospodarstvu država članica;

| 30. | potiče europske pregovarače da insistiraju na uključivanju poglavlja o malom poduzetništvu u sve buduće trgovinske sporazume EU-a; |
| --- | --- |

30.

potiče europske pregovarače da insistiraju na uključivanju poglavlja o malom poduzetništvu u sve buduće trgovinske sporazume EU-a;

| 31. | smatra da bi smanjenje troškova regulacije sigurno dovelo do većeg zamaha i pomoglo malim i srednjim poduzećima da se probiju na nova tržišta gdje dvostruki sustavi između trgovinskih partnera izvan sporazuma o slobodnoj trgovini djeluju kao prepreka za ulazak na tržište te doprinose tome da veća, etablirana poduzeća monopoliziraju tržište; |
| --- | --- |

31.

smatra da bi smanjenje troškova regulacije sigurno dovelo do većeg zamaha i pomoglo malim i srednjim poduzećima da se probiju na nova tržišta gdje dvostruki sustavi između trgovinskih partnera izvan sporazuma o slobodnoj trgovini djeluju kao prepreka za ulazak na tržište te doprinose tome da veća, etablirana poduzeća monopoliziraju tržište;

| 32. | podržava otvoreniju trgovinu kao sredstvo protiv niske razine ulaganja, jer ona pruža poticaj svjetskom gospodarstvu u trenutku kada je razina duga još uvijek visoka; |
| --- | --- |

32.

podržava otvoreniju trgovinu kao sredstvo protiv niske razine ulaganja, jer ona pruža poticaj svjetskom gospodarstvu u trenutku kada je razina duga još uvijek visoka;

| 33. | primjećuje snažan naglasak koji Komunikacija stavlja na bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini, no preporučuje da EU ponovno učvrsti svoju gospodarsku politiku u okviru multilateralnog programa Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

33.

primjećuje snažan naglasak koji Komunikacija stavlja na bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini, no preporučuje da EU ponovno učvrsti svoju gospodarsku politiku u okviru multilateralnog programa Svjetske trgovinske organizacije;

| 34. | zabrinut je zbog toga što povećana usredotočenost na bilateralni trgovinski program potiče stvaranje gospodarskih blokova te diskriminirajuću i deregulirajuću konkurenciju na štetu gospodarski slabijih država manje pregovaračke moći; |
| --- | --- |

34.

zabrinut je zbog toga što povećana usredotočenost na bilateralni trgovinski program potiče stvaranje gospodarskih blokova te diskriminirajuću i deregulirajuću konkurenciju na štetu gospodarski slabijih država manje pregovaračke moći;

| 35. | upozorava da sve složenija mreža normi i trgovinskih pravila ima nepovoljne posljedice za sve te poziva Komisiju da osigura sinergiju između bilateralnih, plurilateralnih i multilateralnih sporazuma o kojima se trenutno pregovara i njihovu dosljednost. Novi bi sporazumi trebali biti sastavljeni prema načelima jasnoće, transparentnosti i jednostavnosti; |
| --- | --- |

35.

upozorava da sve složenija mreža normi i trgovinskih pravila ima nepovoljne posljedice za sve te poziva Komisiju da osigura sinergiju između bilateralnih, plurilateralnih i multilateralnih sporazuma o kojima se trenutno pregovara i njihovu dosljednost. Novi bi sporazumi trebali biti sastavljeni prema načelima jasnoće, transparentnosti i jednostavnosti;

| 36. | zahtijeva da EU u svojoj trgovinskoj politici posebno razmotri mogućnost promicanja trgovine u sektorima u kojima je svjetski predvodnik, primjerice u zelenoj tehnologiji; |
| --- | --- |

36.

zahtijeva da EU u svojoj trgovinskoj politici posebno razmotri mogućnost promicanja trgovine u sektorima u kojima je svjetski predvodnik, primjerice u zelenoj tehnologiji;

| 37. | zahtijeva da se regije te lokalne i regionalne gospodarske komore ili slične predstavničke organizacije ili organizacije s multiplikacijskim učinkom na odgovarajući način informira o izazovima i mogućnostima koje donosi porast međunarodne trgovine. To je posebno važno za mala i srednja poduzeća, jer ona češće nemaju dovoljno sredstava da bi sama pratila razvoj događaja u svjetskoj trgovini; |
| --- | --- |

37.

zahtijeva da se regije te lokalne i regionalne gospodarske komore ili slične predstavničke organizacije ili organizacije s multiplikacijskim učinkom na odgovarajući način informira o izazovima i mogućnostima koje donosi porast međunarodne trgovine. To je posebno važno za mala i srednja poduzeća, jer ona češće nemaju dovoljno sredstava da bi sama pratila razvoj događaja u svjetskoj trgovini;

| 38. | smatra da bi trgovinska politika trebala biti usklađenija s politikama usmjerenim na pomaganje zemljama u razvoju, pri čemu se ipak ne bi trebao zanemariti interes strateškog razvoja i kontinuiranog rasta u EU-u; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi trgovinska politika trebala biti usklađenija s politikama usmjerenim na pomaganje zemljama u razvoju, pri čemu se ipak ne bi trebao zanemariti interes strateškog razvoja i kontinuiranog rasta u EU-u;

| 39. | ističe da se standardi rada, uključujući osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, moraju u jednakoj mjeri uvrstiti u sva poglavlja trgovinskih sporazuma, a ti sporazumi moraju sadržavati klauzulu o reviziji kojom se omogućuje da stranka napusti sporazum ili obustavi obveze u slučaju povrede standarda rada i socijalnih standarda; |
| --- | --- |

39.

ističe da se standardi rada, uključujući osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, moraju u jednakoj mjeri uvrstiti u sva poglavlja trgovinskih sporazuma, a ti sporazumi moraju sadržavati klauzulu o reviziji kojom se omogućuje da stranka napusti sporazum ili obustavi obveze u slučaju povrede standarda rada i socijalnih standarda;

| 40. | u vezi sa sporazumima o ulaganjima ističe da je zalaganje za zaštitu legitimnih mjera javne politike od izazova koje donose sporazumi o slobodnoj trgovini od ključne važnosti, budući da ne bi smjele postojati nikakve prepreke koje bi državama članicama otežavale provođenje legitimnih mjera javne politike, primjerice protiv konzumiranja duhana; |
| --- | --- |

40.

u vezi sa sporazumima o ulaganjima ističe da je zalaganje za zaštitu legitimnih mjera javne politike od izazova koje donose sporazumi o slobodnoj trgovini od ključne važnosti, budući da ne bi smjele postojati nikakve prepreke koje bi državama članicama otežavale provođenje legitimnih mjera javne politike, primjerice protiv konzumiranja duhana;

| 41. | ističe da je rasprava o mehanizmu za rješavanje sporova između ulagača i države i sustavu sudova za ulaganja složena i poziva da se pravni sporovi koji se odnose na pridržavanje trgovinskih sporazuma vode pred javnim sudovima u sjedištu tužene strane, na njenom jeziku i u skladu s propisima važećim u njenoj zemlji. Mora se omogućiti pravo na žalbu. Mehanizmi za rješavanje sporova među državama trebali bi se temeljiti na postojećim postupcima na razini WTO-a; |
| --- | --- |

41.

ističe da je rasprava o mehanizmu za rješavanje sporova između ulagača i države i sustavu sudova za ulaganja složena i poziva da se pravni sporovi koji se odnose na pridržavanje trgovinskih sporazuma vode pred javnim sudovima u sjedištu tužene strane, na njenom jeziku i u skladu s propisima važećim u njenoj zemlji. Mora se omogućiti pravo na žalbu. Mehanizmi za rješavanje sporova među državama trebali bi se temeljiti na postojećim postupcima na razini WTO-a;

| 42. | nadalje, poziva Komisiju da do uspostave sustava sudova za ulaganja osigura da se mehanizmi za rješavanje sporova između ulagača i države ne primjenjuju neograničeno izvan okvira relevantnih trgovinskih sporazuma na temelju klauzula o najpovlaštenijoj državi; |
| --- | --- |

42.

nadalje, poziva Komisiju da do uspostave sustava sudova za ulaganja osigura da se mehanizmi za rješavanje sporova između ulagača i države ne primjenjuju neograničeno izvan okvira relevantnih trgovinskih sporazuma na temelju klauzula o najpovlaštenijoj državi;

| 43. | smatra da trgovinski sporazumi čak i nakon sklapanja i ratifikacije moraju imati određeni mehanizam (neku vrstu regulatornog nadzornog tijela) koji bi omogućavao tehničko prilagođavanje, kao i klauzulu o reviziji radi mogućeg novog preispitivanja pojedinog sporazuma te odredbu koja omogućuje poništenje odluke o mjerama liberalizacije u bilo kojem trenutku – uključujući i za odluke koje su lokalne i regionalne vlasti donijele o pitanjima unutar njihove nadležnosti; |
| --- | --- |

43.

smatra da trgovinski sporazumi čak i nakon sklapanja i ratifikacije moraju imati određeni mehanizam (neku vrstu regulatornog nadzornog tijela) koji bi omogućavao tehničko prilagođavanje, kao i klauzulu o reviziji radi mogućeg novog preispitivanja pojedinog sporazuma te odredbu koja omogućuje poništenje odluke o mjerama liberalizacije u bilo kojem trenutku – uključujući i za odluke koje su lokalne i regionalne vlasti donijele o pitanjima unutar njihove nadležnosti;

| 44. | Također je važno da predstavnici EU-a i trgovinskih partnera u tom tijelu budu dobro informirani te da se osigura uravnotežena zastupljenost interesa; |
| --- | --- |

44.

Također je važno da predstavnici EU-a i trgovinskih partnera u tom tijelu budu dobro informirani te da se osigura uravnotežena zastupljenost interesa;

| 45. | naglašava da je važno nastojati pojednostaviti trgovinu sa svim ostalim zemljama s kojima EU nije sklopio sporazum o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je važno nastojati pojednostaviti trgovinu sa svim ostalim zemljama s kojima EU nije sklopio sporazum o slobodnoj trgovini;

| 46. | slaže se da ponovna uspostava ravnoteže relativnog doprinosa razvijenih gospodarstava i gospodarstava u usponu sustavu predstavlja ključan uvjet za napredovanje u budućnosti; |
| --- | --- |

46.

slaže se da ponovna uspostava ravnoteže relativnog doprinosa razvijenih gospodarstava i gospodarstava u usponu sustavu predstavlja ključan uvjet za napredovanje u budućnosti;

| 47. | naglašava da trgovinski sporazumi EU-a ne smiju dovesti do toga da razina zaštite potrošača, zaštite okoliša ili socijalne zaštite i zaštite radnika u Europskoj uniji i pojedinačnim državama članicama bude niža nego što je danas. Također mora biti moguće dodatno unaprijediti tu razinu zaštite. Preporučuje da se ta načela dodatno učvrste te da se pojasni da se ona odnose i na sigurnost proizvoda i očuvanje zdravlja, dobrobiti životinja i zaštite podataka; očekuje se da se osigura područje djelovanja Europske unije te parlamenata i vlada država članica i da se na taj način očuva demokratska mogućnost utjecaja javnosti; |
| --- | --- |

47.

naglašava da trgovinski sporazumi EU-a ne smiju dovesti do toga da razina zaštite potrošača, zaštite okoliša ili socijalne zaštite i zaštite radnika u Europskoj uniji i pojedinačnim državama članicama bude niža nego što je danas. Također mora biti moguće dodatno unaprijediti tu razinu zaštite. Preporučuje da se ta načela dodatno učvrste te da se pojasni da se ona odnose i na sigurnost proizvoda i očuvanje zdravlja, dobrobiti životinja i zaštite podataka; očekuje se da se osigura područje djelovanja Europske unije te parlamenata i vlada država članica i da se na taj način očuva demokratska mogućnost utjecaja javnosti;

| 48. | poziva na uvođenje mjera kojima bi se pružila podrška potrošačima u kontekstu prekogranične trgovine robom i uslugama s trećim zemljama, primjerice u obliku internetskih službi za korisničku podršku koje bi pružale informacije ili savjete u vezi sa sporovima; |
| --- | --- |

48.

poziva na uvođenje mjera kojima bi se pružila podrška potrošačima u kontekstu prekogranične trgovine robom i uslugama s trećim zemljama, primjerice u obliku internetskih službi za korisničku podršku koje bi pružale informacije ili savjete u vezi sa sporovima;

| 49. | podupire uključivanje odredbi o borbi protiv korupcije u trgovinske sporazume kao dodatnu mjeru kojom se osigurava da sva poduzeća i potrošači mogu ostvariti koristi od sporazuma, čime se smanjuje regionalna podjela; |
| --- | --- |

49.

podupire uključivanje odredbi o borbi protiv korupcije u trgovinske sporazume kao dodatnu mjeru kojom se osigurava da sva poduzeća i potrošači mogu ostvariti koristi od sporazuma, čime se smanjuje regionalna podjela;

| 50. | smatra da Odbor regija ima ključnu ulogu u tome da se osigura da se koristi trgovinskih sporazuma osjete na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i u preispitivanju onih sporazuma čije se koristi nisu osjetile na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

50.

smatra da Odbor regija ima ključnu ulogu u tome da se osigura da se koristi trgovinskih sporazuma osjete na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i u preispitivanju onih sporazuma čije se koristi nisu osjetile na lokalnoj razini.

| 51. | naglašava da EU treba uključiti javnu nabavu u međunarodne sporazume o trgovini, čime će istodobno osigurati svoj utjecaj u pregovorima kako bi se premostio raskorak između otvorenosti tržišta javne nabave EU-a i restriktivnih praksi glavnih trgovinskih partnera; |
| --- | --- |

51.

naglašava da EU treba uključiti javnu nabavu u međunarodne sporazume o trgovini, čime će istodobno osigurati svoj utjecaj u pregovorima kako bi se premostio raskorak između otvorenosti tržišta javne nabave EU-a i restriktivnih praksi glavnih trgovinskih partnera;

| 52. | pozdravlja revidirani prijedlog Europske komisije za instrument za međunarodnu nabavu te naglašava da bi taj instrument (1) mogao doprinijeti borbi protiv korupcije u trećim zemljama. Također poziva na uravnoteženu upotrebu tog instrumenta kako bi se spriječilo da se on koristi za zaštitu ili zatvaranje EU-ovih tržišta javne nabave; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja revidirani prijedlog Europske komisije za instrument za međunarodnu nabavu te naglašava da bi taj instrument (1) mogao doprinijeti borbi protiv korupcije u trećim zemljama. Također poziva na uravnoteženu upotrebu tog instrumenta kako bi se spriječilo da se on koristi za zaštitu ili zatvaranje EU-ovih tržišta javne nabave;

| 53. | ističe posebne potrebe malih i srednjih poduzeća u EU-u i poteškoće s kojima se ona mogu susresti pri sudjelovanju na tržištima javne nabave u trećim zemljama. S tim u vezi pozdravlja činjenicu da se taj instrument neće primjenjivati na ponude malih i srednjih poduzeća iz EU-a, kao i činjenicu da će se njegova primjena ograničiti na ugovore iznad određenog praga. |
| --- | --- |

53.

ističe posebne potrebe malih i srednjih poduzeća u EU-u i poteškoće s kojima se ona mogu susresti pri sudjelovanju na tržištima javne nabave u trećim zemljama. S tim u vezi pozdravlja činjenicu da se taj instrument neće primjenjivati na ponude malih i srednjih poduzeća iz EU-a, kao i činjenicu da će se njegova primjena ograničiti na ugovore iznad određenog praga.

Bruxelles, 8. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 34 final.

1

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/43

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Poboljšanje jedinstvenog tržišta

(2016/C 240/08)

| Izvjestitelj: | Alessandro PASTACCI (IT/PES), predsjednik Pokrajine Mantova |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća”
  COM(2015) 550 final |

Izvjestitelj:

Alessandro PASTACCI (IT/PES), predsjednik Pokrajine Mantova

Referentni dokument:

Komunikacija „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća”

COM(2015) 550 final

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | naglašava da je jedinstveno tržište, kao temelj slobodnog kretanja robe, usluga, osoba i kapitala unutar Europske unije, najvažniji gospodarski uspjeh EU-a te je pridonijelo povećanju blagostanja i zapošljavanja. Da bi funkcioniralo još bolje, potrebne su dodatne gospodarske i strukturne reforme kako bi se ispunili ciljevi rasta i zapošljavanja iz strategije Europa 2020., kao i ciljevi iz članka 3. Ugovora o EU-u koji se tiču održivog razvoja, iznimno konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva te gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; također ustraje u tome da su jedinstveno tržište, Schengenski sporazum o slobodnom kretanju osoba i dovršenje europske ekonomske i monetarne unije (1) neodvojivo povezani; stoga smatra da su dovršenje i provedba jedinstvenog tržišta od iznimne važnosti za iskorištavanje punog potencijala jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je jedinstveno tržište, kao temelj slobodnog kretanja robe, usluga, osoba i kapitala unutar Europske unije, najvažniji gospodarski uspjeh EU-a te je pridonijelo povećanju blagostanja i zapošljavanja. Da bi funkcioniralo još bolje, potrebne su dodatne gospodarske i strukturne reforme kako bi se ispunili ciljevi rasta i zapošljavanja iz strategije Europa 2020., kao i ciljevi iz članka 3. Ugovora o EU-u koji se tiču održivog razvoja, iznimno konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva te gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; također ustraje u tome da su jedinstveno tržište, Schengenski sporazum o slobodnom kretanju osoba i dovršenje europske ekonomske i monetarne unije (1) neodvojivo povezani; stoga smatra da su dovršenje i provedba jedinstvenog tržišta od iznimne važnosti za iskorištavanje punog potencijala jedinstvenog tržišta;

| 2. | slaže se da ažurirana strategija jedinstvenog tržišta, kako bi bila učinkovita, mora izvršavati tri zadaće: 1. stvarati prilike za potrošače, stručnjake i poduzeća; 2. poticati i omogućavati modernizaciju i inovacije u Europi; 3. osigurati ostvarivanje rezultata u praksi u cilju poboljšanja svakodnevnog života potrošača i poduzeća. Takva trosmjerna i integrirana strategija trebala bi biti usmjerena na suočavanje s izazovima nastalima uslijed spoja, s jedne strane, brze globalizacije i tehnoloških promjena te, s druge, tek postepene prilagodbe sustava školovanja i obuke; |
| --- | --- |

2.

slaže se da ažurirana strategija jedinstvenog tržišta, kako bi bila učinkovita, mora izvršavati tri zadaće: 1. stvarati prilike za potrošače, stručnjake i poduzeća; 2. poticati i omogućavati modernizaciju i inovacije u Europi; 3. osigurati ostvarivanje rezultata u praksi u cilju poboljšanja svakodnevnog života potrošača i poduzeća. Takva trosmjerna i integrirana strategija trebala bi biti usmjerena na suočavanje s izazovima nastalima uslijed spoja, s jedne strane, brze globalizacije i tehnoloških promjena te, s druge, tek postepene prilagodbe sustava školovanja i obuke;

| 3. | podržava poziv Europskog parlamenta na uključivanje stupa jedinstvenog tržišta u europski semestar (2), zajedno sa sustavom za redovno praćenje i ocjenjivanje integracije jedinstvenog tržišta koji obuhvaća niz kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja, referentne vrijednosti, stručnu reviziju i razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

3.

podržava poziv Europskog parlamenta na uključivanje stupa jedinstvenog tržišta u europski semestar (2), zajedno sa sustavom za redovno praćenje i ocjenjivanje integracije jedinstvenog tržišta koji obuhvaća niz kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja, referentne vrijednosti, stručnu reviziju i razmjenu najboljih praksi;

| 4. | smatra da se strategija jedinstvenog tržišta i inicijative EU-a za ulaganja, konkurentnost, pristup financiranju, unutarnje energetsko tržište, jedinstveno digitalno tržište i mobilnost radne snage trebaju međusobno nadopunjavati; stoga izražava žaljenje zbog toga što Komunikaciju Komisije ne prati prijedlog revizije Direktive o upućivanju radnika, što je trebala biti jedna od glavnih inicijativa ove Komisije za suzbijanje socijalnog dampinga i jačanje prava radnika te jamčenje kolektivnog pregovaranja kao okvira za radne odnose. Takvo stanje ne bi trebalo dovesti do jaza između plana za produbljivanje jedinstvenog tržišta i nužnih inicijativa za poboljšanje uvjeta za mobilnost radne snage te bi se trebalo razmatrati u okviru zakonodavnog postupka u vezi s prijedlogom Europske komisije o izmjeni Direktive o upućivanju radnika (Direktiva 96/71/EZ) predstavljenim 8. ožujka 2016.; |
| --- | --- |

4.

smatra da se strategija jedinstvenog tržišta i inicijative EU-a za ulaganja, konkurentnost, pristup financiranju, unutarnje energetsko tržište, jedinstveno digitalno tržište i mobilnost radne snage trebaju međusobno nadopunjavati; stoga izražava žaljenje zbog toga što Komunikaciju Komisije ne prati prijedlog revizije Direktive o upućivanju radnika, što je trebala biti jedna od glavnih inicijativa ove Komisije za suzbijanje socijalnog dampinga i jačanje prava radnika te jamčenje kolektivnog pregovaranja kao okvira za radne odnose. Takvo stanje ne bi trebalo dovesti do jaza između plana za produbljivanje jedinstvenog tržišta i nužnih inicijativa za poboljšanje uvjeta za mobilnost radne snage te bi se trebalo razmatrati u okviru zakonodavnog postupka u vezi s prijedlogom Europske komisije o izmjeni Direktive o upućivanju radnika (Direktiva 96/71/EZ) predstavljenim 8. ožujka 2016.;

| 5. | naglašava da je jedinstveno tržište međusektorska politika povezana s brojnim sektorskim politikama EU-a. OR je stoga očekivao da će u Komunikaciji Komisije o strategiji jedinstvenog tržišta biti jasnije iskazane te veze, posebice s trgovinskom politikom i politikom tržišnog natjecanja. U vezi s trgovinskom politikom bilo je opravdano očekivati da će se, prije nego što se Kini dodijeli status tržišnog gospodarstva do kraja 2016., u Komunikaciji najaviti analiza gospodarskog, socijalnog i teritorijalnog učinka te odluke, kao i njezina učinka na jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je jedinstveno tržište međusektorska politika povezana s brojnim sektorskim politikama EU-a. OR je stoga očekivao da će u Komunikaciji Komisije o strategiji jedinstvenog tržišta biti jasnije iskazane te veze, posebice s trgovinskom politikom i politikom tržišnog natjecanja. U vezi s trgovinskom politikom bilo je opravdano očekivati da će se, prije nego što se Kini dodijeli status tržišnog gospodarstva do kraja 2016., u Komunikaciji najaviti analiza gospodarskog, socijalnog i teritorijalnog učinka te odluke, kao i njezina učinka na jedinstveno tržište;

| 6. | poziva na dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta koje ima potencijal da premosti digitalni jaz među regijama i dodatno unaprijedi pristup informacijama, poboljša učinkovitost te uvede bolje poslovne i administrativne modele; ističe da e-trgovina i e-nabava donose konkretnu dobit potrošačima, dok e-uprava olakšava ispunjavanje zahtjeva i obveza na internetu te pristup radnim mjestima i poslovnim prilikama kako građanima tako i poduzećima, čime se doprinosi gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

6.

poziva na dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta koje ima potencijal da premosti digitalni jaz među regijama i dodatno unaprijedi pristup informacijama, poboljša učinkovitost te uvede bolje poslovne i administrativne modele; ističe da e-trgovina i e-nabava donose konkretnu dobit potrošačima, dok e-uprava olakšava ispunjavanje zahtjeva i obveza na internetu te pristup radnim mjestima i poslovnim prilikama kako građanima tako i poduzećima, čime se doprinosi gospodarskom rastu;

| 7. | skreće pozornost na posebnu ulogu europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) kao prekograničnih aktera na jedinstvenom tržištu, kao i drugih prekograničnih struktura poput europskih grupacija gospodarskih interesa ili Europske zadruge. To su laboratoriji za jedinstveno tržište i mogu pomoći pri utvrđivanju prepreka jedinstvenom tržištu s obzirom na to da mogu na lokalnoj razini identificirati i razmatrati pitanja poput javne nabave, prekograničnih ugovora, dvostrukog oporezivanja zaposlenika, mjerodavnog prava, zaštite potrošača i prekograničnih usluga; |
| --- | --- |

7.

skreće pozornost na posebnu ulogu europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) kao prekograničnih aktera na jedinstvenom tržištu, kao i drugih prekograničnih struktura poput europskih grupacija gospodarskih interesa ili Europske zadruge. To su laboratoriji za jedinstveno tržište i mogu pomoći pri utvrđivanju prepreka jedinstvenom tržištu s obzirom na to da mogu na lokalnoj razini identificirati i razmatrati pitanja poput javne nabave, prekograničnih ugovora, dvostrukog oporezivanja zaposlenika, mjerodavnog prava, zaštite potrošača i prekograničnih usluga;

| 8. | žali zbog toga što se izravno ne navode obrtnički sektor i posebne mjere namijenjene njegovu promicanju, iako postoji više od šesnaest milijuna obrtničkih poduzeća koja imaju važnu ulogu u stvaranju radnih mjesta i u gospodarskom razvoju; |
| --- | --- |

8.

žali zbog toga što se izravno ne navode obrtnički sektor i posebne mjere namijenjene njegovu promicanju, iako postoji više od šesnaest milijuna obrtničkih poduzeća koja imaju važnu ulogu u stvaranju radnih mjesta i u gospodarskom razvoju;

| 9. | ponavlja da bi u cilju utvrđivanja posljedica politika EU-a države članice i Europska unija trebale uvesti procjene teritorijalnog učinka kao standardnu praksu u postupku izrade politika, kao i tijekom izrade programa i provedbe sektorskih politika (3); |
| --- | --- |

9.

ponavlja da bi u cilju utvrđivanja posljedica politika EU-a države članice i Europska unija trebale uvesti procjene teritorijalnog učinka kao standardnu praksu u postupku izrade politika, kao i tijekom izrade programa i provedbe sektorskih politika (3);

U vezi s razvojem ekonomije suradnje

| 10. | pozdravlja najavljenu inicijativu Komisije o europskom programu za ekonomiju suradnje/dijeljenja (uključujući pružanje smjernica o tome kako se zakonodavstvo EU-a primjenjuje na taj novi sektor), njezinu želju da podrži potencijal te ekonomije u pogledu održivog rasta i otvaranja radnih mjesta, kao i njezinu namjeru da ispita u kojoj se mjeri odredbe Direktive o uslugama, Direktive o e-trgovini i pravne stečevine EU-a na polju zaštite potrošača primjenjuju na ekonomiju suradnje/dijeljenja te postoji li potreba za daljnjom regulacijom, posebice u vezi sa socijalnom sigurnošću i pravima radnika na području zapošljavanja, zdravstvenim i sigurnosnim propisima, oporezivanjem i izdavanjem dozvola; ponovno ističe svoje uvjerenje da bi se svaka imperativna regulatorna inicijativa trebala temeljiti na sektorskom pristupu, pri čemu, kao kriterij za izradu regulatornih smjernica, treba uzeti u obzir razmjere inicijative ekonomije dijeljenja; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja najavljenu inicijativu Komisije o europskom programu za ekonomiju suradnje/dijeljenja (uključujući pružanje smjernica o tome kako se zakonodavstvo EU-a primjenjuje na taj novi sektor), njezinu želju da podrži potencijal te ekonomije u pogledu održivog rasta i otvaranja radnih mjesta, kao i njezinu namjeru da ispita u kojoj se mjeri odredbe Direktive o uslugama, Direktive o e-trgovini i pravne stečevine EU-a na polju zaštite potrošača primjenjuju na ekonomiju suradnje/dijeljenja te postoji li potreba za daljnjom regulacijom, posebice u vezi sa socijalnom sigurnošću i pravima radnika na području zapošljavanja, zdravstvenim i sigurnosnim propisima, oporezivanjem i izdavanjem dozvola; ponovno ističe svoje uvjerenje da bi se svaka imperativna regulatorna inicijativa trebala temeljiti na sektorskom pristupu, pri čemu, kao kriterij za izradu regulatornih smjernica, treba uzeti u obzir razmjere inicijative ekonomije dijeljenja;

| 11. | ističe da bi se ex-ante procjene urbanog i teritorijalnog učinka mogle provoditi i razvijati u bliskom partnerstvu sa svim razinama vlasti kako bi se utvrdili metodološki protokoli. Navodi da bi se te procjene trebale osmisliti na takav način da nepotrebno ne opterećuju promicanje i razvoj novih aktivnosti odnosno da dodatno ne opterećuju svakodnevne aktivnosti postojećih poduzeća, neovisno o njihovoj veličini; |
| --- | --- |

11.

ističe da bi se ex-ante procjene urbanog i teritorijalnog učinka mogle provoditi i razvijati u bliskom partnerstvu sa svim razinama vlasti kako bi se utvrdili metodološki protokoli. Navodi da bi se te procjene trebale osmisliti na takav način da nepotrebno ne opterećuju promicanje i razvoj novih aktivnosti odnosno da dodatno ne opterećuju svakodnevne aktivnosti postojećih poduzeća, neovisno o njihovoj veličini;

U vezi s poticanjem rasta MSP-ova i novoosnovanih poduzeća

| 12. | podržava namjeru Komisije da predstavi inicijative usmjerene na smanjenje velikog opterećenja koje za novoosnovana poduzeća i MSP-ove predstavljaju obveze registriranja i prijave PDV-a, posebice u prekograničnom poslovanju; ističe da je u okviru savjetovanja s europskim poduzetničkim regijama koje je OR proveo u travnju 2014. godine pojednostavljenje zahtjeva za prijavu PDV-a u slučaju MSP-ova i mikropoduzeća također prepoznato kao prilika za daljnje djelovanje. To je od posebne važnosti za maloprodaju, hotele i restorane jer u tim sektorima prevelika birokracija može kočiti interes malih operatera da razvijaju prekograničnu djelatnost, na štetu različitih kategorija potrošača; |
| --- | --- |

12.

podržava namjeru Komisije da predstavi inicijative usmjerene na smanjenje velikog opterećenja koje za novoosnovana poduzeća i MSP-ove predstavljaju obveze registriranja i prijave PDV-a, posebice u prekograničnom poslovanju; ističe da je u okviru savjetovanja s europskim poduzetničkim regijama koje je OR proveo u travnju 2014. godine pojednostavljenje zahtjeva za prijavu PDV-a u slučaju MSP-ova i mikropoduzeća također prepoznato kao prilika za daljnje djelovanje. To je od posebne važnosti za maloprodaju, hotele i restorane jer u tim sektorima prevelika birokracija može kočiti interes malih operatera da razvijaju prekograničnu djelatnost, na štetu različitih kategorija potrošača;

| 13. | prepoznaje ključnu ulogu pomoćnog faktora za MSP-ove u omogućavanju njihova pristupa financiranju te se nada produženju tog instrumenta u predstojećim godinama; |
| --- | --- |

13.

prepoznaje ključnu ulogu pomoćnog faktora za MSP-ove u omogućavanju njihova pristupa financiranju te se nada produženju tog instrumenta u predstojećim godinama;

| 14. | pozdravlja namjeru Komisije da iznese zakonodavni prijedlog o nesolventnosti poduzeća kako bi se poduzetnicima pružila druga prilika. Taj će pristup vjerojatno potaknuti poduzetništvo i inovacije u Europi jer će poduzetnici koji posluju u okruženju koje ne stigmatizira neuspjeh biti skloniji pokretanju većeg broja inovativnih projekata; napominje da se zakonodavnim okvirom za nesolventnost mora, međutim, jamčiti poticanje samo odgovornog preuzimanja rizika, a vjerovnicima pružiti sigurnost i osigurati pošteno postupanje; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja namjeru Komisije da iznese zakonodavni prijedlog o nesolventnosti poduzeća kako bi se poduzetnicima pružila druga prilika. Taj će pristup vjerojatno potaknuti poduzetništvo i inovacije u Europi jer će poduzetnici koji posluju u okruženju koje ne stigmatizira neuspjeh biti skloniji pokretanju većeg broja inovativnih projekata; napominje da se zakonodavnim okvirom za nesolventnost mora, međutim, jamčiti poticanje samo odgovornog preuzimanja rizika, a vjerovnicima pružiti sigurnost i osigurati pošteno postupanje;

| 15. | poziva Komisiju da pomno prati primjenjuju li države članice i mjerodavna podnacionalna tijela na učinkovit način mjere prenošenja Direktive 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama te da pokrene brze postupke zbog povrede u slučaju nepropisne primjene Direktive s obzirom na to da, suočena s poduzećem u dominantnom položaju ili s tijelom javnog sektora, mala i srednja poduzeća često nisu u mogućnosti ostvariti prava koja im ta direktiva pruža; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da pomno prati primjenjuju li države članice i mjerodavna podnacionalna tijela na učinkovit način mjere prenošenja Direktive 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama te da pokrene brze postupke zbog povrede u slučaju nepropisne primjene Direktive s obzirom na to da, suočena s poduzećem u dominantnom položaju ili s tijelom javnog sektora, mala i srednja poduzeća često nisu u mogućnosti ostvariti prava koja im ta direktiva pruža;

| 16. | poziva Komisiju da primijeni načelo „počnimo od malih”, što znači da zakonodavne prijedloge treba sastavljati samo kad je to nužno, i to imajući na umu najmanja poduzeća. Poziva Komisiju da prati uvode li i primjenjuju države članice na učinkovit način načelo „samo jednom” kako bi se smanjilo nepotrebno administrativno opterećenje za mala i srednja poduzeća i građane; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da primijeni načelo „počnimo od malih”, što znači da zakonodavne prijedloge treba sastavljati samo kad je to nužno, i to imajući na umu najmanja poduzeća. Poziva Komisiju da prati uvode li i primjenjuju države članice na učinkovit način načelo „samo jednom” kako bi se smanjilo nepotrebno administrativno opterećenje za mala i srednja poduzeća i građane;

| 17. | poziva Komisiju da potiče izravno sudjelovanje u kreditnim rizicima i pristup inovativnim instrumentima za prikupljanje rizičnog kapitala poput skupnog financiranja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da potiče izravno sudjelovanje u kreditnim rizicima i pristup inovativnim instrumentima za prikupljanje rizičnog kapitala poput skupnog financiranja;

| 18. | poziva Komisiju da malim i srednjim poduzećima pruži bolje informacije, i to na pristupačniji način, putem predstavničkih organizacija MSP-ova; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da malim i srednjim poduzećima pruži bolje informacije, i to na pristupačniji način, putem predstavničkih organizacija MSP-ova;

U vezi s liberalizacijom profesionalnih usluga

| 19. | ističe važnost daljnjeg otvaranja tržišta usluga u Europi s obzirom na relativno nisku razinu prekogranične trgovine uslugama, sve veći udio usluga u BDP-u i zaposlenosti u europskim regijama i gradovima te trend sve većeg uključivanja usluga kao dodatne vrijednosti u ponudu industrije; uvažava napore koje Komisija poduzima za otvaranje tržišta usluga u okviru parametara Direktive o uslugama te naglašava da u okviru nastojanja za daljnje otvaranje tržišta usluga treba očuvati postignute pravne standarde i standarde kvalitete; |
| --- | --- |

19.

ističe važnost daljnjeg otvaranja tržišta usluga u Europi s obzirom na relativno nisku razinu prekogranične trgovine uslugama, sve veći udio usluga u BDP-u i zaposlenosti u europskim regijama i gradovima te trend sve većeg uključivanja usluga kao dodatne vrijednosti u ponudu industrije; uvažava napore koje Komisija poduzima za otvaranje tržišta usluga u okviru parametara Direktive o uslugama te naglašava da u okviru nastojanja za daljnje otvaranje tržišta usluga treba očuvati postignute pravne standarde i standarde kvalitete;

| 20. | slaže se da treba procijeniti i riješiti, s jedne strane, regulatorne manjkavosti te, s druge strane, problem propisa koji se međusobno preklapaju ili su proturječni na određenim područjima jedinstvenog tržišta, kao i ukloniti kontinuirane prepreke slobodnom kretanju koje europskim poduzećima i potrošačima ne dopuštaju da potencijal jedinstvenog tržišta iskoriste u cijelosti; |
| --- | --- |

20.

slaže se da treba procijeniti i riješiti, s jedne strane, regulatorne manjkavosti te, s druge strane, problem propisa koji se međusobno preklapaju ili su proturječni na određenim područjima jedinstvenog tržišta, kao i ukloniti kontinuirane prepreke slobodnom kretanju koje europskim poduzećima i potrošačima ne dopuštaju da potencijal jedinstvenog tržišta iskoriste u cijelosti;

| 21. | preporučuje da se u „analitički okvir kojim se države članice mogu poslužiti pri preispitivanju postojećih ili predlaganju novih propisa” uključe kriteriji za klasifikaciju određenog sektora kao „prioritetnog sektora”. U Komunikaciji se ne objašnjava zašto bi određene usluge trebale imati prednost (4); |
| --- | --- |

21.

preporučuje da se u „analitički okvir kojim se države članice mogu poslužiti pri preispitivanju postojećih ili predlaganju novih propisa” uključe kriteriji za klasifikaciju određenog sektora kao „prioritetnog sektora”. U Komunikaciji se ne objašnjava zašto bi određene usluge trebale imati prednost (4);

Schengenski sporazum

| 22. | u skladu s nedavnom studijom Europskog parlamenta predstavljenom Odboru za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, uviđa da bi dugotrajno ukidanje Schengenskog sporazuma imalo znatne negativne posljedice po čak sedam gospodarskih područja: BDP, trgovinu, izravna strana ulaganja, zapošljavanje, mobilnost, potrošnju i MSP-ove. Stoga je, radi zaštite jedinstvenog tržišta i važnih postignuća stečenih tijekom godina, iznimno važno očuvati te norme (5); |
| --- | --- |

22.

u skladu s nedavnom studijom Europskog parlamenta predstavljenom Odboru za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, uviđa da bi dugotrajno ukidanje Schengenskog sporazuma imalo znatne negativne posljedice po čak sedam gospodarskih područja: BDP, trgovinu, izravna strana ulaganja, zapošljavanje, mobilnost, potrošnju i MSP-ove. Stoga je, radi zaštite jedinstvenog tržišta i važnih postignuća stečenih tijekom godina, iznimno važno očuvati te norme (5);

U vezi s jačanjem jedinstvenog tržišta za robe

| 23. | podržava predanost Komisije modernizaciji sustava normi u suradnji sa svim dionicima uključenim u normizaciju jer su se norme, zahvaljujući svom utjecaju na troškove industrije, interoperabilnost, pristup tržištima i izvoz, pokazale vrlo učinkovitima u podupiranju integracije tržišta; svaka reforma normi mora uzeti u obzir potrebe malih i srednjih proizvođača; |
| --- | --- |

23.

podržava predanost Komisije modernizaciji sustava normi u suradnji sa svim dionicima uključenim u normizaciju jer su se norme, zahvaljujući svom utjecaju na troškove industrije, interoperabilnost, pristup tržištima i izvoz, pokazale vrlo učinkovitima u podupiranju integracije tržišta; svaka reforma normi mora uzeti u obzir potrebe malih i srednjih proizvođača;

| 24. | pozdravlja činjenicu da je Komisija 16. ožujka 2016. predstavila komunikaciju o izazovima s kojima se suočava industrija čelika, iako je OR očekivao da će se već u svojoj komunikaciji o jedinstvenom tržištu baviti mjerama koje se nastavljaju na „Akcijski plan za konkurentnu i održivu industriju čelika u Europi” iz lipnja 2013. s obzirom na to da su izazovi s kojima se suočava industrija čelika povezani s mnogim aspektima strategije jedinstvenog tržišta; skreće pozornost na činjenicu da će OR izraditi posebno mišljenje o izazovima s kojima se suočava industrija čelika, a koje će se posebice oslanjati na Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. prosinca 2015. o razvoju održive europske industrije osnovnih metala (6); |
| --- | --- |

24.

pozdravlja činjenicu da je Komisija 16. ožujka 2016. predstavila komunikaciju o izazovima s kojima se suočava industrija čelika, iako je OR očekivao da će se već u svojoj komunikaciji o jedinstvenom tržištu baviti mjerama koje se nastavljaju na „Akcijski plan za konkurentnu i održivu industriju čelika u Europi” iz lipnja 2013. s obzirom na to da su izazovi s kojima se suočava industrija čelika povezani s mnogim aspektima strategije jedinstvenog tržišta; skreće pozornost na činjenicu da će OR izraditi posebno mišljenje o izazovima s kojima se suočava industrija čelika, a koje će se posebice oslanjati na Rezoluciju Europskog parlamenta od 16. prosinca 2015. o razvoju održive europske industrije osnovnih metala (6);

| 25. | kao što je već istaknuo u nedavnom mišljenju (1), ponovno poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda u EU-u; to bi doprinijelo jačanju unutarnjeg tržišta povećanjem prepoznatljivosti i jamčenjem kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

25.

kao što je već istaknuo u nedavnom mišljenju (1), ponovno poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda u EU-u; to bi doprinijelo jačanju unutarnjeg tržišta povećanjem prepoznatljivosti i jamčenjem kvalitete proizvoda;

| 26. | uviđa da je načelo uzajamnog priznavanja ključno za proizvode koji nisu obuhvaćeni normama EU-a, ali i da je njegova primjena neujednačena te da je treba poboljšati kako bi se osigurao predvidljiviji regulatorni okvir za slobodno kretanje proizvoda. Međutim, trebalo bi istodobno osigurati ispravno informiranje potrošača o tim proizvodima, dati odgovarajuće priznanje kvalitetnim proizvodima i navesti podrijetlo proizvoda; |
| --- | --- |

26.

uviđa da je načelo uzajamnog priznavanja ključno za proizvode koji nisu obuhvaćeni normama EU-a, ali i da je njegova primjena neujednačena te da je treba poboljšati kako bi se osigurao predvidljiviji regulatorni okvir za slobodno kretanje proizvoda. Međutim, trebalo bi istodobno osigurati ispravno informiranje potrošača o tim proizvodima, dati odgovarajuće priznanje kvalitetnim proizvodima i navesti podrijetlo proizvoda;

| 27. | ističe svoju potporu mjerama kojima se nezakonitim proizvodima i proizvodima koji ne ispunjavaju uvjete ne dopušta pristup tržištu EU-a s obzirom na sve veću učestalost takve trgovine koja narušava tržišno natjecanje i potrošače dovodi u opasnost. Strože praćenje krivotvorenja na praktičan bi način pomoglo ostvarivanju cilja „stvaranja prilika za potrošače, stručnjake i poduzeća”, posebice za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

27.

ističe svoju potporu mjerama kojima se nezakonitim proizvodima i proizvodima koji ne ispunjavaju uvjete ne dopušta pristup tržištu EU-a s obzirom na sve veću učestalost takve trgovine koja narušava tržišno natjecanje i potrošače dovodi u opasnost. Strože praćenje krivotvorenja na praktičan bi način pomoglo ostvarivanju cilja „stvaranja prilika za potrošače, stručnjake i poduzeća”, posebice za mala i srednja poduzeća;

U vezi s javnom nabavom

| 28. | pozdravlja opći pristup koji se u Komunikaciji zauzima prema javnoj nabavi; posebice podupire umrežavanje tijela prve instance za provjeru, kao i tehničku pomoć državama članicama te poboljšane instrumente praćenja, što bi lokalnim i regionalnim vlastima trebalo pomoći pri provedbi pravila javne nabave; s tim u vezi ističe ulogu koju bi centri znanja na polju javne nabave mogli imati u pružanju pomoći, savjeta i informacija; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja opći pristup koji se u Komunikaciji zauzima prema javnoj nabavi; posebice podupire umrežavanje tijela prve instance za provjeru, kao i tehničku pomoć državama članicama te poboljšane instrumente praćenja, što bi lokalnim i regionalnim vlastima trebalo pomoći pri provedbi pravila javne nabave; s tim u vezi ističe ulogu koju bi centri znanja na polju javne nabave mogli imati u pružanju pomoći, savjeta i informacija;

| 29. | slaže se i s načelom uspostave dobrovoljnog ex-ante mehanizma za javnu nabavu u slučaju velikih infrastrukturnih projekata, no pita se iz kojeg je razloga Komisija postavila tako visok prag (700 milijuna EUR); stoga predlaže da se taj prag znatno smanji, posebice u kontekstu tematskog izvješća br. 10/2015 Europskog revizorskog suda „Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju”; |
| --- | --- |

29.

slaže se i s načelom uspostave dobrovoljnog ex-ante mehanizma za javnu nabavu u slučaju velikih infrastrukturnih projekata, no pita se iz kojeg je razloga Komisija postavila tako visok prag (700 milijuna EUR); stoga predlaže da se taj prag znatno smanji, posebice u kontekstu tematskog izvješća br. 10/2015 Europskog revizorskog suda „Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju”;

| 30. | međutim, traži da se registri ugovora i alati za analizu podataka koje Komisija predviđa u cilju transparentnosti izrade tako da ne prouzroče dodatne troškove javnim naručiteljima. Europska komisija već raspolaže znatnom količinom podataka jer se za svaki ugovor koji prelazi prag mora raspisati natječaj u cijelom EU-u, tako da bi dodatne obaveze koje se odnose na informacije ili statističke podatke za cijeli EU bile suvišne; |
| --- | --- |

30.

međutim, traži da se registri ugovora i alati za analizu podataka koje Komisija predviđa u cilju transparentnosti izrade tako da ne prouzroče dodatne troškove javnim naručiteljima. Europska komisija već raspolaže znatnom količinom podataka jer se za svaki ugovor koji prelazi prag mora raspisati natječaj u cijelom EU-u, tako da bi dodatne obaveze koje se odnose na informacije ili statističke podatke za cijeli EU bile suvišne;

U vezi s uslugama i Direktivom o uslugama

| 31. | pozdravlja nastojanja Komisije da kontinuirano ocjenjuje provedbu Direktive o uslugama u zemljama EU-a i provodi niz postupaka evaluacije (stručni pregledi, eng. peer reviews) radi uklanjanja preostalih prepreka prekograničnoj trgovini uslugama u EU-u, posebice uzimajući u obzir pitanje uskraćivanja pristupa digitalnim uslugama na temelju lokacije; međutim, smatra da Komisija ne bi trebala unaprijed isključiti rezultate tih postupaka tvrdeći da nisu predviđene revizija ili izmjene Direktive o uslugama. |
| --- | --- |

31.

pozdravlja nastojanja Komisije da kontinuirano ocjenjuje provedbu Direktive o uslugama u zemljama EU-a i provodi niz postupaka evaluacije (stručni pregledi, eng. peer reviews) radi uklanjanja preostalih prepreka prekograničnoj trgovini uslugama u EU-u, posebice uzimajući u obzir pitanje uskraćivanja pristupa digitalnim uslugama na temelju lokacije; međutim, smatra da Komisija ne bi trebala unaprijed isključiti rezultate tih postupaka tvrdeći da nisu predviđene revizija ili izmjene Direktive o uslugama.

| 32. | podsjeća da su jedinstvene kontaktne točke ključni element Direktive o uslugama. Ipak, Direktivom nije obuhvaćeno više aspekata usko povezanih s pružanjem usluga (npr. upućivanje radnika, porezna pitanja, odredbe o socijalnoj sigurnosti, stručne kvalifikacije). Kako bi imale stvarnu dodanu vrijednost i djelovale prema načelu „sve na jednom mjestu”, jedinstvene kontaktne točke ipak bi trebale pružati informacije o tim aspektima. Nadalje, te bi se informacije, osim na nacionalnom, trebale pružati barem još i na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

32.

podsjeća da su jedinstvene kontaktne točke ključni element Direktive o uslugama. Ipak, Direktivom nije obuhvaćeno više aspekata usko povezanih s pružanjem usluga (npr. upućivanje radnika, porezna pitanja, odredbe o socijalnoj sigurnosti, stručne kvalifikacije). Kako bi imale stvarnu dodanu vrijednost i djelovale prema načelu „sve na jednom mjestu”, jedinstvene kontaktne točke ipak bi trebale pružati informacije o tim aspektima. Nadalje, te bi se informacije, osim na nacionalnom, trebale pružati barem još i na engleskom jeziku.

| 33. | smatra da bi inicijativa o putovnici za usluge trebala biti ograničena na usluge regulirane Direktivom 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu, odnosno da se ne bi trebala primjenjivati na pružatelje javnih usluga koji ne obavljaju komercijalnu djelatnost ili na usluge koje nemaju prekogranični učinak, a podliježu propisima na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini; |
| --- | --- |

33.

smatra da bi inicijativa o putovnici za usluge trebala biti ograničena na usluge regulirane Direktivom 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu, odnosno da se ne bi trebala primjenjivati na pružatelje javnih usluga koji ne obavljaju komercijalnu djelatnost ili na usluge koje nemaju prekogranični učinak, a podliježu propisima na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini;

| 34. | pozdravlja inicijativu Komisije za sprečavanje diskriminacije korisnika i poduzetnika u prekograničnoj trgovini, posebice internetskoj; međutim, ustraje u tome da se određene pogodnosti, to jest niže cijene, koje nisu važne za jedinstveno tržište, mogu odobriti za određene korisnike usluga pod uvjetom da se temelje na osnovanim i objektivnim kriterijima; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja inicijativu Komisije za sprečavanje diskriminacije korisnika i poduzetnika u prekograničnoj trgovini, posebice internetskoj; međutim, ustraje u tome da se određene pogodnosti, to jest niže cijene, koje nisu važne za jedinstveno tržište, mogu odobriti za određene korisnike usluga pod uvjetom da se temelje na osnovanim i objektivnim kriterijima;

U vezi sa socijalnom ekonomijom i uslugama od općeg gospodarskog interesa

| 35. | izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji Komisije ne najavljuje nijedan prijedlog u vezi sa socijalnom ekonomijom iako ona ima ključnu ulogu u društvenom i gospodarskom razvoju EU-a jer obuhvaća dva milijuna poduzeća uključujući udruge, zadruge i uzajamna društva te osigurava 11 milijuna radnih mjesta, odnosno predstavlja 10 % svih poduzeća u Europi i 6 % zaposlenog stanovništva; u tom kontekstu podsjeća da je OR „(pozvao) Europsku komisiju da predstavi pravni okvir koji bi obuhvaćao skup zajedničkih definicija koje se odnose na različite europske oblike socijalne ekonomije poput zadruga, zaklada, uzajamnih društava i udruga kako bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućilo da posluju na sigurnoj pravnoj osnovi i na taj način iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta i slobodnog kretanja [...]” (2); |
| --- | --- |

35.

izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji Komisije ne najavljuje nijedan prijedlog u vezi sa socijalnom ekonomijom iako ona ima ključnu ulogu u društvenom i gospodarskom razvoju EU-a jer obuhvaća dva milijuna poduzeća uključujući udruge, zadruge i uzajamna društva te osigurava 11 milijuna radnih mjesta, odnosno predstavlja 10 % svih poduzeća u Europi i 6 % zaposlenog stanovništva; u tom kontekstu podsjeća da je OR „(pozvao) Europsku komisiju da predstavi pravni okvir koji bi obuhvaćao skup zajedničkih definicija koje se odnose na različite europske oblike socijalne ekonomije poput zadruga, zaklada, uzajamnih društava i udruga kako bi se poduzećima socijalne ekonomije omogućilo da posluju na sigurnoj pravnoj osnovi i na taj način iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta i slobodnog kretanja [...]” (2);

| 36. | smatra da socijalnu ekonomiju treba podržati ne samo uspostavom općeg pravnog okvira na europskoj razini, već i razvojem primjerenih programa financiranja; |
| --- | --- |

36.

smatra da socijalnu ekonomiju treba podržati ne samo uspostavom općeg pravnog okvira na europskoj razini, već i razvojem primjerenih programa financiranja;

| 37. | žali zbog toga što se u Komunikaciji Komisije ne predstavlja nijedan prijedlog u vezi s uslugama od općeg gospodarskog interesa, odnosno u vezi sa zahtjevima u pogledu kvalitete, osobito na polju socijalne i teritorijalne kohezije, iako članak 14. Ugovora o funkcioniranju EU-a pruža pravni temelj za to; izražava zabrinutost zbog toga što je u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa fokus Komisije ograničen samo na pitanja povezana s državnim potporama iako te usluge imaju ključnu ulogu na unutarnjem tržištu. Posebno naglašava da je pri pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa najvažnije da se obveze javnih službi temelje na transparentnim smjernicama i učinkovitim kontrolama te da su usmjerene na pružanje visokokvalitetnih i isplativih usluga; stoga od Komisije traži da, poštujući podjelu nadležnosti između EU-a, država članica te regija i teritorijalnih tijela vlasti, ojača svoje napore za poticanje usluga od općeg gospodarskog interesa unutar EU-a u cilju poboljšanja kvalitete života europskih građana na svim razinama; |
| --- | --- |

37.

žali zbog toga što se u Komunikaciji Komisije ne predstavlja nijedan prijedlog u vezi s uslugama od općeg gospodarskog interesa, odnosno u vezi sa zahtjevima u pogledu kvalitete, osobito na polju socijalne i teritorijalne kohezije, iako članak 14. Ugovora o funkcioniranju EU-a pruža pravni temelj za to; izražava zabrinutost zbog toga što je u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa fokus Komisije ograničen samo na pitanja povezana s državnim potporama iako te usluge imaju ključnu ulogu na unutarnjem tržištu. Posebno naglašava da je pri pružanju usluga od općeg gospodarskog interesa najvažnije da se obveze javnih službi temelje na transparentnim smjernicama i učinkovitim kontrolama te da su usmjerene na pružanje visokokvalitetnih i isplativih usluga; stoga od Komisije traži da, poštujući podjelu nadležnosti između EU-a, država članica te regija i teritorijalnih tijela vlasti, ojača svoje napore za poticanje usluga od općeg gospodarskog interesa unutar EU-a u cilju poboljšanja kvalitete života europskih građana na svim razinama;

| 38. | primjećuje da je provedba zajedničkog okvira za dodjelu koncesija (od travnja 2016.) posebice osjetljiva na polju usluga infrastrukture (luke, željeznice, autoceste) i ključna za dovršenje jedinstvenog tržišta jer je pošteno tržišno natjecanje preduvjet za to da se bolje zajamče prava potrošača te osigura što veća korist za potrošače, koncesionare i davatelja koncesije; |
| --- | --- |

38.

primjećuje da je provedba zajedničkog okvira za dodjelu koncesija (od travnja 2016.) posebice osjetljiva na polju usluga infrastrukture (luke, željeznice, autoceste) i ključna za dovršenje jedinstvenog tržišta jer je pošteno tržišno natjecanje preduvjet za to da se bolje zajamče prava potrošača te osigura što veća korist za potrošače, koncesionare i davatelja koncesije;

| 39. | poziva na to da se uzme u obzir poseban položaj otočnih ili udaljenih regija u pogledu trgovinskih poteškoća, a posebice dodatnih troškova prijevoza. |
| --- | --- |

39.

poziva na to da se uzme u obzir poseban položaj otočnih ili udaljenih regija u pogledu trgovinskih poteškoća, a posebice dodatnih troškova prijevoza.

Bruxelles, 8. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Vidjeti: mišljenje OR-a od 7. i 8. travnja 2016. „Praćenje Izvješća petorice predsjednika o dovršenju europske ekonomske i monetarne unije”.

1

(2)  Vidjeti: Rezolucija Europskog parlamenta o upravljanju jedinstvenim tržištem u europskom semestru 2016. (2015/2256(INI)).

2

(3)  Mišljenje OR-a „Teritorijalna vizija za 2050. – što donosi budućnost?” CDR-2015-4285 od 3. prosinca 2015.

3

(4)  Popis prioritetnih sektora/profesija navodi se u fusnoti 26: „inženjeri građevinarstva, arhitekti, računovođe, odvjetnici, posrednici u prometu nekretnina, turistički vodiči i patentni zastupnici”.

4

(5)  Kao što se naglašava u rezoluciji OR-a COR-2016-00726-RES.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0460+0+DOC+XML+V0//HR

6

(1)  Mišljenje Odbora regija ECOS-V-064 „Proširenje zaštite oznake zemljopisnog podrijetla na nepoljoprivredne proizvode” (COR-2014-05386-AC), usvojeno 11. veljače 2015.

1

(2)  Vidjeti: mišljenje OR-a „Uloga socijalne ekonomije u obnovi gospodarskog rasta i borbi protiv nezaposlenosti”, 3.–4. prosinca 2015., točka 12.

2

---

III Pripremni akti

ODBOR REGIJA

117. plenarno zasjedanje, 7. – 8. travnja 2016.

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/49

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Program potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020.

(2016/C 240/09)

| Izvjestiteljica gđa: | Olga ZRIHEN (BE/PES), zastupnica u Parlamentu Valonije |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013
  COM(2015) 701 final |

Izvjestiteljica gđa:

Olga ZRIHEN (BE/PES), zastupnica u Parlamentu Valonije

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013

COM(2015) 701 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju potpuni niz visoko specijaliziranih znanja i vještina. Strukturne reforme u raznim područjima javne politike jesu izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazale njihove koristi. Stoga je od ključne važnosti rana i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima koja su pogođena krizom ili strukturno slaba. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u vidu tehničke pomoći
  bilo je ključno za potporu
  ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih godina. | Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju
  političku volju, sposobnost dijaloga i partnerstva na više razina, proračunska i administrativna sredstva i pokreću
  potpuni niz visoko specijaliziranih znanja i vještina. Strukturne reforme u raznim područjima javne politike jesu izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazale njihove koristi. Stoga je od ključne važnosti rana i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima koja su pogođena krizom ili strukturno slaba. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u vidu tehničke pomoći
  trebat će se temeljiti na iskustvu u pogledu programa namijenjenih potpori
  ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih godina.
  Usvajanje strukturnih reformi na terenu, osobito zahvaljujući lokalnim i regionalnim vlastima i socijalnim partnerima, temeljni je uvjet za uspjeh programa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju potpuni niz visoko specijaliziranih znanja i vještina. Strukturne reforme u raznim područjima javne politike jesu izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazale njihove koristi. Stoga je od ključne važnosti rana i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima koja su pogođena krizom ili strukturno slaba. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u vidu tehničke pomoći
  bilo je ključno za potporu
  ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih godina.

Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju
  političku volju, sposobnost dijaloga i partnerstva na više razina, proračunska i administrativna sredstva i pokreću
  potpuni niz visoko specijaliziranih znanja i vještina. Strukturne reforme u raznim područjima javne politike jesu izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazale njihove koristi. Stoga je od ključne važnosti rana i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima koja su pogođena krizom ili strukturno slaba. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u vidu tehničke pomoći
  trebat će se temeljiti na iskustvu u pogledu programa namijenjenih potpori
  ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih godina.
  Usvajanje strukturnih reformi na terenu, osobito zahvaljujući lokalnim i regionalnim vlastima i socijalnim partnerima, temeljni je uvjet za uspjeh programa.

Obrazloženje

Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda (1) br. 19/2015 o tehničkoj pomoći Grčkoj pruža nekoliko korisnih naputaka o mogućim poboljšanjima u pogledu tehničke pomoći za bolju ekonomsku prilagodbu država članica korisnica.

Amandman 2.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice mogu imati koristi od potpore u smislu rješavanja izazova povezanih s izradom i provedbom strukturnih reformi. Ti izazovi mogu ovisiti o različitim čimbenicima, uključujući ograničenu administrativnu i institucijsku sposobnost te neprimjerenu primjenu i provedbu zakonodavstva Unije. | Države članice mogu imati koristi od potpore u smislu rješavanja izazova povezanih s izradom i provedbom strukturnih reformi. Ti izazovi mogu ovisiti o različitim čimbenicima, uključujući ograničenu administrativnu i institucijsku sposobnost
  na različitim razinama vlasti
  te neprimjerenu primjenu i provedbu zakonodavstva Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice mogu imati koristi od potpore u smislu rješavanja izazova povezanih s izradom i provedbom strukturnih reformi. Ti izazovi mogu ovisiti o različitim čimbenicima, uključujući ograničenu administrativnu i institucijsku sposobnost te neprimjerenu primjenu i provedbu zakonodavstva Unije.

Države članice mogu imati koristi od potpore u smislu rješavanja izazova povezanih s izradom i provedbom strukturnih reformi. Ti izazovi mogu ovisiti o različitim čimbenicima, uključujući ograničenu administrativnu i institucijsku sposobnost
  na različitim razinama vlasti
  te neprimjerenu primjenu i provedbu zakonodavstva Unije.

Amandman 3.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Unija ima dugotrajno iskustvo u pružanju specifične potpore nacionalnim administracijama i ostalim tijelima država članica u pogledu izgradnje sposobnosti i sličnih mjera u određenim sektorima (npr. oporezivanje, carina, potpora za mala i srednja poduzeća) i u vezi s provedbom kohezijske politike.
  Iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim tijelima u vezi s provedbom reformi
  trebalo bi iskoristiti za unapređenje njezine sposobnosti za pružanje potpore državama članicama
  .
  Potrebne su sveobuhvatne i integrirane
  mjere
  kako bi se pružila potpora
  onim državama članicama koje provode reforme za poticanje rasta
  i
  s tim u vezi zatraže pomoć Unije. | Trebalo bi iskoristiti
  iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim
  i/ili podnacionalnim
  tijelima u vezi s provedbom reformi
  u području jačanja sposobnosti nacionalnih administracija, lokalnih i regionalnih vlasti i drugih državnih tijela, kao i za slične aktivnosti u određenim sektorima (na primjer, oporezivanje, carina, potpora malim i srednjim poduzećima).
  Mjere
  potpore
  onim državama članicama koje provode reforme za poticanje
  održivog
  rasta,
  društvenog blagostanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i obrazovanju te koje
  s tim u vezi zatraže pomoć Unije,
  mogu prema tome biti potrebne ako te reforme već nisu obuhvaćene drugim programima tehničke podrške
  .
  Ove mjere potpore temeljit će se na integriranom pristupu koji će uzeti u obzir povezanost između različitih područja strukturnih reformi i sposobnost suradnje između svih razina vlasti – uz poštovanje institucijskog okvira svake države članice i angažirajući jednako sve dionike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Unija ima dugotrajno iskustvo u pružanju specifične potpore nacionalnim administracijama i ostalim tijelima država članica u pogledu izgradnje sposobnosti i sličnih mjera u određenim sektorima (npr. oporezivanje, carina, potpora za mala i srednja poduzeća) i u vezi s provedbom kohezijske politike.
  Iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim tijelima u vezi s provedbom reformi
  trebalo bi iskoristiti za unapređenje njezine sposobnosti za pružanje potpore državama članicama
  .
  Potrebne su sveobuhvatne i integrirane
  mjere
  kako bi se pružila potpora
  onim državama članicama koje provode reforme za poticanje rasta
  i
  s tim u vezi zatraže pomoć Unije.

Trebalo bi iskoristiti
  iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim
  i/ili podnacionalnim
  tijelima u vezi s provedbom reformi
  u području jačanja sposobnosti nacionalnih administracija, lokalnih i regionalnih vlasti i drugih državnih tijela, kao i za slične aktivnosti u određenim sektorima (na primjer, oporezivanje, carina, potpora malim i srednjim poduzećima).
  Mjere
  potpore
  onim državama članicama koje provode reforme za poticanje
  održivog
  rasta,
  društvenog blagostanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i obrazovanju te koje
  s tim u vezi zatraže pomoć Unije,
  mogu prema tome biti potrebne ako te reforme već nisu obuhvaćene drugim programima tehničke podrške
  .
  Ove mjere potpore temeljit će se na integriranom pristupu koji će uzeti u obzir povezanost između različitih područja strukturnih reformi i sposobnost suradnje između svih razina vlasti – uz poštovanje institucijskog okvira svake države članice i angažirajući jednako sve dionike.

Amandman 4.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Potporu u okviru Programa Komisija bi trebala pružati na zahtjev države članice u područjima
  kao što su proračun i oporezivanje, javne službe, institucijske i administrativne reforme
  , pravosudni sustav, borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, tržišno natjecanje, javna nabava,
  postupci privatizacije,
  pristup financiranju, ulaganja, trgovina, održivi razvoj, inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje
  , azil, politike migracija, poljoprivreda i ruralni razvoj
  te politike financijskog sektora. | Potporu u okviru Programa Komisija bi trebala pružati na zahtjev države članice u područjima
  za koja su nadležne Unija i države članice i koja nisu već obuhvaćena programima tehničke pomoći, kao što su administrativna sposobnost javnih službi
  , pravosudni sustav
  i vladavina prava, oporezivanje,
  borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, tržišno natjecanje, javna nabava,
  postupci privatizacije, (re)nacionalizacije ili (re)komunalizacije,
  pristup financiranju, ulaganja, trgovina, održivi razvoj, inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje te politike financijskog sektora.
  Država članica koja želi koristiti program mora se pobrinuti da u pripremi zahtjeva sudjeluju lokalna i regionalna tijela kao i socijalni partneri, civilno društvo i drugi dionici, pridržavajući se važećeg kodeksa ponašanja o partnerstvu u okviru kohezijske politike
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Potporu u okviru Programa Komisija bi trebala pružati na zahtjev države članice u područjima
  kao što su proračun i oporezivanje, javne službe, institucijske i administrativne reforme
  , pravosudni sustav, borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, tržišno natjecanje, javna nabava,
  postupci privatizacije,
  pristup financiranju, ulaganja, trgovina, održivi razvoj, inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje
  , azil, politike migracija, poljoprivreda i ruralni razvoj
  te politike financijskog sektora.

Potporu u okviru Programa Komisija bi trebala pružati na zahtjev države članice u područjima
  za koja su nadležne Unija i države članice i koja nisu već obuhvaćena programima tehničke pomoći, kao što su administrativna sposobnost javnih službi
  , pravosudni sustav
  i vladavina prava, oporezivanje,
  borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, tržišno natjecanje, javna nabava,
  postupci privatizacije, (re)nacionalizacije ili (re)komunalizacije,
  pristup financiranju, ulaganja, trgovina, održivi razvoj, inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje te politike financijskog sektora.
  Država članica koja želi koristiti program mora se pobrinuti da u pripremi zahtjeva sudjeluju lokalna i regionalna tijela kao i socijalni partneri, civilno društvo i drugi dionici, pridržavajući se važećeg kodeksa ponašanja o partnerstvu u okviru kohezijske politike
  .

Obrazloženje

Nije logično da se iz europskih fondova financira tehnička pomoć u područjima koja ne pripadaju nadležnostima koja dijele Unija i države članice. Načelo partnerstva zajamčit će učinkovitost tehničke pomoći koju Program omogućuje, zahvaljujući uključenosti dionika na terenu.

Amandman 5.

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, uključujući u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, širine i dubine utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti te države članice. Komisija bi osim toga trebala u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrditi prioritetna područja, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu, uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa. | Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, uključujući u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela
  supsidijarnosti,
  transparentnosti, jednakog postupanja,
  partnerstva
  i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, širine i dubine utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti te države članice.
  Unija će u cilju pripreme stupanja na snagu Programa sastaviti strateški dokument za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja, transparentno i pravedno utvrđujući kriterije za određivanje stupnja prioriteta u pogledu mjera Programa i dodjele raspoloživih sredstava, kao i kriterije i mehanizme za koordinaciju intervencija na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.
  Komisija bi osim toga trebala u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrditi prioritetna područja, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu, uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa;
  pritom će Komisija i predmetna država članica uzeti u obzir postojeću podjelu ovlasti između različitih razina vlasti, kojom je često predviđena važna uloga za lokalna i regionalna tijela, kao i činjenicu da je dio posebnih preporuka po državama članicama namijenjen lokalnim i regionalnim vlastima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, uključujući u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, širine i dubine utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti te države članice. Komisija bi osim toga trebala u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrditi prioritetna područja, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu, uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa.

Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, uključujući u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela
  supsidijarnosti,
  transparentnosti, jednakog postupanja,
  partnerstva
  i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, širine i dubine utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti te države članice.
  Unija će u cilju pripreme stupanja na snagu Programa sastaviti strateški dokument za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja, transparentno i pravedno utvrđujući kriterije za određivanje stupnja prioriteta u pogledu mjera Programa i dodjele raspoloživih sredstava, kao i kriterije i mehanizme za koordinaciju intervencija na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.
  Komisija bi osim toga trebala u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrditi prioritetna područja, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu, uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa;
  pritom će Komisija i predmetna država članica uzeti u obzir postojeću podjelu ovlasti između različitih razina vlasti, kojom je često predviđena važna uloga za lokalna i regionalna tijela, kao i činjenicu da je dio posebnih preporuka po državama članicama namijenjen lokalnim i regionalnim vlastima.

Obrazloženje

Načelo partnerstva stup je upravljanja u području europskih strukturnih i investicijskih fondova iz kojih se dio sredstava mora namijeniti financiranju programa potpore strukturnim reformama. Prema tome, logično je analogno primijeniti načelo partnerstva na Program potpore strukturnim reformama.

Amandman 6.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U komunikacijama Komisije „Preispitivanje proračuna EU-a” (2) i „Proračun za Europu 2020.” (3) naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednošću, tj. onih u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u odnosu na mjere pojedinačnih država članica. U tom kontekstu mjerama potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije. Mjerama u okviru Programa trebalo bi omogućiti osmišljavanje i provedbu rješenja za nacionalne izazove koji imaju prekogranični utjecaj odnosno izazove na razini Unije te ostvariti dosljednu i koherentnu provedbu zakonodavstva Unije. Osim toga, tim mjerama trebalo bi se pridonijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te mobilizirati stručno znanje. | U komunikacijama Komisije „Preispitivanje proračuna EU-a” (4) i „Proračun za Europu 2020.” (5) naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednošću, tj. onih u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u odnosu na mjere pojedinačnih država članica. U tom kontekstu mjerama potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na nacionalnoj,
  regionalnoj, lokalnoj
  i međunarodnoj razini te razini Unije. Mjerama u okviru Programa trebalo bi omogućiti osmišljavanje i provedbu rješenja za nacionalne izazove koji imaju prekogranični utjecaj odnosno izazove na razini Unije te ostvariti dosljednu i koherentnu provedbu zakonodavstva Unije. Osim toga, tim mjerama trebalo bi se pridonijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te mobilizirati stručno znanje
  kako bi se razvila odgovarajuća rješenja prilagođena konkretnoj situaciji država članica koje zatraže potporu
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U komunikacijama Komisije „Preispitivanje proračuna EU-a” (2) i „Proračun za Europu 2020.” (3) naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednošću, tj. onih u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u odnosu na mjere pojedinačnih država članica. U tom kontekstu mjerama potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije. Mjerama u okviru Programa trebalo bi omogućiti osmišljavanje i provedbu rješenja za nacionalne izazove koji imaju prekogranični utjecaj odnosno izazove na razini Unije te ostvariti dosljednu i koherentnu provedbu zakonodavstva Unije. Osim toga, tim mjerama trebalo bi se pridonijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te mobilizirati stručno znanje.

U komunikacijama Komisije „Preispitivanje proračuna EU-a” (4) i „Proračun za Europu 2020.” (5) naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednošću, tj. onih u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u odnosu na mjere pojedinačnih država članica. U tom kontekstu mjerama potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na nacionalnoj,
  regionalnoj, lokalnoj
  i međunarodnoj razini te razini Unije. Mjerama u okviru Programa trebalo bi omogućiti osmišljavanje i provedbu rješenja za nacionalne izazove koji imaju prekogranični utjecaj odnosno izazove na razini Unije te ostvariti dosljednu i koherentnu provedbu zakonodavstva Unije. Osim toga, tim mjerama trebalo bi se pridonijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te mobilizirati stručno znanje
  kako bi se razvila odgovarajuća rješenja prilagođena konkretnoj situaciji država članica koje zatraže potporu
  .

Amandman 7.

Uvodna izjava 21.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom njegove provedbe, Komisiji bi u pogledu izmjena tog popisa trebalo delegirati ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući i ona na razini stručnjaka
  . Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. | Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom njegove provedbe, Komisiji bi u pogledu izmjena tog popisa trebalo delegirati ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  kojima bi, u skladu s načelom partnerstva, obuhvatila lokalne i regionalne vlasti, socijalne partnere i relevantne dionike civilnog društva
  . Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata
  Odboru regija,
  Europskom parlamentu i Vijeću. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom njegove provedbe, Komisiji bi u pogledu izmjena tog popisa trebalo delegirati ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući i ona na razini stručnjaka
  . Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom njegove provedbe, Komisiji bi u pogledu izmjena tog popisa trebalo delegirati ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  kojima bi, u skladu s načelom partnerstva, obuhvatila lokalne i regionalne vlasti, socijalne partnere i relevantne dionike civilnog društva
  . Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata
  Odboru regija,
  Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 8.

Članak 3. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Programom se financiraju mjere
  s europskom dodanom vrijednošć
  u. Komisija u tom cilju osigurava da su za financiranje odabrane mjere za koje je vjerojatno da će proizvesti rezultate s europskom dodanom vrijednošću te prate je li ta europska dodana vrijednost stvarno postignuta. | Programom se financiraju mjere
  tehničke pomoći koje, u skladu s načelom supsidijarnosti, imaju europsku dodanu vrijednost i pripadaju nadležnostima koje dijele Unija i države članice te nisu već obuhvaćene programima tehničke pomoći.
  Komisija u tom cilju osigurava da su za financiranje odabrane mjere za koje je vjerojatno da će proizvesti rezultate s europskom dodanom vrijednošću te prate je li ta europska dodana vrijednost stvarno postignuta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Programom se financiraju mjere
  s europskom dodanom vrijednošć
  u. Komisija u tom cilju osigurava da su za financiranje odabrane mjere za koje je vjerojatno da će proizvesti rezultate s europskom dodanom vrijednošću te prate je li ta europska dodana vrijednost stvarno postignuta.

Programom se financiraju mjere
  tehničke pomoći koje, u skladu s načelom supsidijarnosti, imaju europsku dodanu vrijednost i pripadaju nadležnostima koje dijele Unija i države članice te nisu već obuhvaćene programima tehničke pomoći.
  Komisija u tom cilju osigurava da su za financiranje odabrane mjere za koje je vjerojatno da će proizvesti rezultate s europskom dodanom vrijednošću te prate je li ta europska dodana vrijednost stvarno postignuta.

Obrazloženje

Financiranje sredstvima iz proračuna EU-a nacionalnih mjera za koje EU nema nadležnosti bilo bi protivno duhu načela supsidijarnosti

Amandman 9.

Članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mjerama i aktivnostima u okviru Programa europska dodana vrijednost posebno se osigurava na sljedeće načine: | Mjerama i aktivnostima u okviru Programa europska dodana vrijednost posebno se osigurava na sljedeće načine: |
| (a) | razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na
  nacionalne
  izazove koji imaju prekogranični utjecaj ili izazove na razini Unije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mjerama i aktivnostima u okviru Programa europska dodana vrijednost posebno se osigurava na sljedeće načine:

Mjerama i aktivnostima u okviru Programa europska dodana vrijednost posebno se osigurava na sljedeće načine:

(a)

razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na
  nacionalne
  izazove koji imaju prekogranični utjecaj ili izazove na razini Unije;

| (a) | razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na izazove koji imaju prekogranični utjecaj ili izazove na razini Unije; |
| --- | --- |

(a)

razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na izazove koji imaju prekogranični utjecaj ili izazove na razini Unije;

| (b) | njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije;

| (b) | njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na nacionalnoj
  , regionalnoj, lokalnoj
  i međunarodnoj razini te razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na nacionalnoj
  , regionalnoj, lokalnoj
  i međunarodnoj razini te razini Unije;

| (c) | njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

(c)

njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi zakonodavstva Unije;

| (c) | njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

(c)

njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi zakonodavstva Unije;

| (d) | njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse te izgradnji platforme na razini Unije i mreže stručnog znanja; |
| --- | --- |

(d)

njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse te izgradnji platforme na razini Unije i mreže stručnog znanja;

| (d) | njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse te izgradnji platforme na razini Unije i mreže stručnog znanja; |
| --- | --- |

(d)

njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse te izgradnji platforme na razini Unije i mreže stručnog znanja;

| (e) | promicanjem međusobnog povjerenja između država članica korisnica i Komisije i suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

(e)

promicanjem međusobnog povjerenja između država članica korisnica i Komisije i suradnje među državama članicama.

Obrazloženje

Povjerenje između država članica i Komisije opće je načelo i uvjet za funkcioniranje Europske unije, koje ne može biti svedeno na provedbu tog programa.

Amandman 10.

Članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Opći je cilj programa pridonijeti strukturnim
  , institucijskim i administrativnim
  reformama u državama članicama pružanjem potpore
  nacionalnim
  tijelima
  u vezi s mjerama usmjerenima na
  reformiranje
  institucija, vlasti, uprave te
  gospodarskih i socijalnih sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a u cilju poticanja konkurentnosti, rasta, otvaranja radnih mjesta i ulaganja, osobito
  u kontekstu postupaka ekonomskog upravljanja, uključujući
  putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. | Opći je cilj programa pridonijeti strukturnim reformama u državama članicama
  koje stvaraju europsku dodanu vrijednost u područjima mjera za koje nadležnost dijele Europska unija i države članice i koje nisu već obuhvaćene programima tehničke pomoći,
  pružanjem potpore tijelima
  javne vlasti država članica kako bi se osigurala potrebna administrativna sposobnost za osmišljavanje i provedbu mjera za
  reformiranje gospodarskih i socijalnih sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a u cilju poticanja konkurentnosti,
  održivog
  rasta, otvaranja radnih mjesta, ulaganja
  i gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije
  , osobito putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije
  koje obuhvaća sve razine vlasti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Opći je cilj programa pridonijeti strukturnim
  , institucijskim i administrativnim
  reformama u državama članicama pružanjem potpore
  nacionalnim
  tijelima
  u vezi s mjerama usmjerenima na
  reformiranje
  institucija, vlasti, uprave te
  gospodarskih i socijalnih sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a u cilju poticanja konkurentnosti, rasta, otvaranja radnih mjesta i ulaganja, osobito
  u kontekstu postupaka ekonomskog upravljanja, uključujući
  putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije.

Opći je cilj programa pridonijeti strukturnim reformama u državama članicama
  koje stvaraju europsku dodanu vrijednost u područjima mjera za koje nadležnost dijele Europska unija i države članice i koje nisu već obuhvaćene programima tehničke pomoći,
  pružanjem potpore tijelima
  javne vlasti država članica kako bi se osigurala potrebna administrativna sposobnost za osmišljavanje i provedbu mjera za
  reformiranje gospodarskih i socijalnih sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a u cilju poticanja konkurentnosti,
  održivog
  rasta, otvaranja radnih mjesta, ulaganja
  i gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije
  , osobito putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije
  koje obuhvaća sve razine vlasti.

Obrazloženje

Pojašnjenje u skladu sa zakonodavnim amandmanima predloženima u članku 3. stavku 1. i članku 3. stavku 2. te u uvodnoj izjavi 9.

Amandman 11.

Članak 5. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi ostvario opći cilj utvrđen u članku 4., Program treba imati sljedeće posebne ciljeve: | Kako bi ostvario opći cilj utvrđen u članku 4., Program treba imati sljedeće posebne ciljeve: |
| (a) | doprinos inicijativama
  nacionalnih
  tijela kako bi svoje reforme izradila u skladu s prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi ostvario opći cilj utvrđen u članku 4., Program treba imati sljedeće posebne ciljeve:

Kako bi ostvario opći cilj utvrđen u članku 4., Program treba imati sljedeće posebne ciljeve:

(a)

doprinos inicijativama
  nacionalnih
  tijela kako bi svoje reforme izradila u skladu s prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke;

| (a) | doprinos inicijativama tijela
  javne vlasti
  kako bi svoje reforme izradila u skladu s prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke; |
| --- | --- |

(a)

doprinos inicijativama tijela
  javne vlasti
  kako bi svoje reforme izradila u skladu s prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke;

| (b) | pružanje podrške
  nacionalnim
  tijelima kako bi unaprijedila svoje sposobnosti za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te primijenila integrirani pristup kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava; |
| --- | --- |

(b)

pružanje podrške
  nacionalnim
  tijelima kako bi unaprijedila svoje sposobnosti za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te primijenila integrirani pristup kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava;

| (b) | pružanje podrške tijelima
  javne vlasti
  kako bi unaprijedila svoje sposobnosti za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te primijenila integrirani pristup kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava; |
| --- | --- |

(b)

pružanje podrške tijelima
  javne vlasti
  kako bi unaprijedila svoje sposobnosti za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te primijenila integrirani pristup kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava;

| (c) | potpora naporima
  nacionalnih
  tijela u definiranju i provedbi odgovarajućih postupaka i metodologija uzimajući u obzir dobru praksu i stečena iskustva u rješavanju
  sličnih
  situacija iz drugih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

potpora naporima
  nacionalnih
  tijela u definiranju i provedbi odgovarajućih postupaka i metodologija uzimajući u obzir dobru praksu i stečena iskustva u rješavanju
  sličnih
  situacija iz drugih zemalja;

| (c) | potpora naporima tijela
  javne vlasti
  u definiranju i provedbi odgovarajućih postupaka i metodologija uzimajući u obzir dobru praksu i stečena iskustva u rješavanju situacija iz drugih zemalja
  koje imaju sličnosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

potpora naporima tijela
  javne vlasti
  u definiranju i provedbi odgovarajućih postupaka i metodologija uzimajući u obzir dobru praksu i stečena iskustva u rješavanju situacija iz drugih zemalja
  koje imaju sličnosti
  ;

| (d) | pružanje pomoći
  nacionalnim
  tijelima kako bi unaprijedila učinkovitost i djelotvornost upravljanja ljudskim resursima, prema potrebi, definiranjem jasnih odgovornosti i razvojem stručnih znanja i vještina. |
| --- | --- |

(d)

pružanje pomoći
  nacionalnim
  tijelima kako bi unaprijedila učinkovitost i djelotvornost upravljanja ljudskim resursima, prema potrebi, definiranjem jasnih odgovornosti i razvojem stručnih znanja i vještina.

| (d) | pružanje pomoći tijelima
  javne vlasti
  kako bi unaprijedila učinkovitost i djelotvornost upravljanja ljudskim resursima, prema potrebi, definiranjem jasnih odgovornosti i razvojem stručnih znanja i vještina
  , posebice u okviru mogućih kolektivnih ugovora o radu utvrđenih postupkom socijalnog dogovora na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini
  ; |
| --- | --- |

(d)

pružanje pomoći tijelima
  javne vlasti
  kako bi unaprijedila učinkovitost i djelotvornost upravljanja ljudskim resursima, prema potrebi, definiranjem jasnih odgovornosti i razvojem stručnih znanja i vještina
  , posebice u okviru mogućih kolektivnih ugovora o radu utvrđenih postupkom socijalnog dogovora na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini
  ;

| (e) | pomoć tijelima javne vlasti u jačanju njihove sposobnosti da rade u međusobnom partnerstvu, kao i s dionicima, posebno sa socijalnim partnerima i privatnim poslovnim subjektima. |
| --- | --- |

(e)

pomoć tijelima javne vlasti u jačanju njihove sposobnosti da rade u međusobnom partnerstvu, kao i s dionicima, posebno sa socijalnim partnerima i privatnim poslovnim subjektima.

Ti ciljevi ostvaruju se
  u bliskoj suradnji s državama članicama korisnicama
  .

Ti ciljevi ostvaruju se
  na zahtjev država članica korisnica te u uskoj suradnji s njima kao i s lokalnim i regionalnim vlastima, u skladu s podjelom ovlasti i nadležnosti koja je na snazi u svakoj državi članici i posebnim preporukama po državama članicama upućenim lokalnim i regionalnim tijelima.

Obrazloženje

Strukturne reforme nisu povlastica nacionalnih tijela, posebno u državama članicama s federalnom strukturom. Naime, regionalnim i lokalnim vlastima upućeno je više posebnih preporuka po državama članicama. Osim toga, nije naodmet naglasiti da se program primjenjuje tek na zahtjev država članica korisnica.

Amandman 12.

Članak 5. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Posebni ciljevi utvrđeni u stavku 1. odnose se na područja politike povezana s konkurentnošću, rastom, otvaranjem radnih mjesta
  i
  ulaganjima, a osobito sa sljedećim: | Posebni ciljevi utvrđeni u stavku 1. odnose se na područja politike povezana s konkurentnošću,
  održivim
  rastom, otvaranjem radnih mjesta, ulaganjima
  te gospodarskom, socijalnom i teritorijalnom kohezijom u okviru ciljeva strategije Europa 2020.,
  a osobito sa sljedećim: |
| (a) | upravljanje javnim financijama, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Posebni ciljevi utvrđeni u stavku 1. odnose se na područja politike povezana s konkurentnošću, rastom, otvaranjem radnih mjesta
  i
  ulaganjima, a osobito sa sljedećim:

Posebni ciljevi utvrđeni u stavku 1. odnose se na područja politike povezana s konkurentnošću,
  održivim
  rastom, otvaranjem radnih mjesta, ulaganjima
  te gospodarskom, socijalnom i teritorijalnom kohezijom u okviru ciljeva strategije Europa 2020.,
  a osobito sa sljedećim:

(a)

upravljanje javnim financijama, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima;

| (a) | upravljanje javnim financijama, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje javnim financijama, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima;

| (b) | institucijska reforma te
  učinkovito
  i uslužno
  funkcioniranje javne uprave, efektivna vladavina prava, reforma pravosudnog sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca; |
| --- | --- |

(b)

institucijska reforma te
  učinkovito
  i uslužno
  funkcioniranje javne uprave, efektivna vladavina prava, reforma pravosudnog sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca;

| (b) | učinkovito funkcioniranje javne uprave
  u općem interesu
  , efektivna vladavina prava, reforma pravosudnog sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito funkcioniranje javne uprave
  u općem interesu
  , efektivna vladavina prava, reforma pravosudnog sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca;

| (c) | poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, postupci privatizacije,
  trgovina i izravna strana ulaganja,
  tržišno natjecanje i javna nabava, održivi sektorski razvoj i potpora inovacijama; |
| --- | --- |

(c)

poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, postupci privatizacije,
  trgovina i izravna strana ulaganja,
  tržišno natjecanje i javna nabava, održivi sektorski razvoj i potpora inovacijama;

| (c) | poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, postupci privatizacije
  , (re)nacionalizacije ili (re)komunalizacije
  , tržišno natjecanje i javna nabava, održivi sektorski razvoj i potpora inovacijama; |
| --- | --- |

(c)

poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, ulaganja, postupci privatizacije
  , (re)nacionalizacije ili (re)komunalizacije
  , tržišno natjecanje i javna nabava, održivi sektorski razvoj i potpora inovacijama;

| (d) | obrazovanje i osposobljavanje, politike tržišta rada, društvena uključenost, sustavi socijalne sigurnosti i socijalne skrbi, javno zdravlje i zdravstveni sustavi,
  politike u području azila, migracija i granica
  ; |
| --- | --- |

(d)

obrazovanje i osposobljavanje, politike tržišta rada, društvena uključenost, sustavi socijalne sigurnosti i socijalne skrbi, javno zdravlje i zdravstveni sustavi,
  politike u području azila, migracija i granica
  ;

| (d) | obrazovanje i osposobljavanje, politike tržišta rada, društvena uključenost
  i borba protiv siromaštva
  , sustavi socijalne sigurnosti i socijalne skrbi, javno zdravlje i zdravstveni sustavi; |
| --- | --- |

(d)

obrazovanje i osposobljavanje, politike tržišta rada, društvena uključenost
  i borba protiv siromaštva
  , sustavi socijalne sigurnosti i socijalne skrbi, javno zdravlje i zdravstveni sustavi;

| (e) | politike za poljoprivredni sektor i održivi razvoj ruralnih područja; |
| --- | --- |

(e)

politike za poljoprivredni sektor i održivi razvoj ruralnih područja;

| (e) | politike financijskog sektora i pristup financiranju. |
| --- | --- |

(e)

politike financijskog sektora i pristup financiranju.

| (f) | politike financijskog sektora i pristup financiranju. |
| --- | --- |

(f)

politike financijskog sektora i pristup financiranju.

Obrazloženje

Brisanje političkih područja koja su već obuhvaćena programima tehničke pomoći i usklađivanje s člankom 345. UFEU-a koji propisuje neutralnost prava Unije u pogledu mehanizama vlasništva. Osim toga, kriza je pokazala da su i tijela javne vlasti bila primorana provoditi racionalizaciju, barem privremenu, određenih gospodarskih aktivnosti.

Amandman 13.

Članak 7. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, Komisija nakon dijaloga s
  državom članicom
  , uključujući u kontekstu europskog semestra, analizira zahtjev za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u vezi s predmetnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti države članice. Uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa, Komisija u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrđuje prioritetna područja za potporu, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu. | Uzimajući u obzir načela
  supsidijarnosti,
  transparentnosti, jednakog postupanja
  , partnerstva
  i dobrog financijskog upravljanja, Komisija nakon dijaloga s
  nadležnim tijelima javne vlasti države članice
  , uključujući u kontekstu europskog semestra, analizira zahtjev za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u vezi s predmetnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti države članice. Uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa,
  a u kontekstu uspostavljenom jedinstvenim strateškim dokumentom Unije za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja


  kojim se transparentno i pravedno utvrđuju kriteriji koji će se usvojiti za određivanje stupnja prioriteta mjera u okviru Programa i dodjele raspoloživih sredstava, kao i kriterije i mehanizme za koordinaciju djelovanja na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , Komisija u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrđuje prioritetna područja za potporu, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, Komisija nakon dijaloga s
  državom članicom
  , uključujući u kontekstu europskog semestra, analizira zahtjev za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u vezi s predmetnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti države članice. Uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa, Komisija u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrđuje prioritetna područja za potporu, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu.

Uzimajući u obzir načela
  supsidijarnosti,
  transparentnosti, jednakog postupanja
  , partnerstva
  i dobrog financijskog upravljanja, Komisija nakon dijaloga s
  nadležnim tijelima javne vlasti države članice
  , uključujući u kontekstu europskog semestra, analizira zahtjev za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u vezi s predmetnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja i opće administrativne sposobnosti države članice. Uzimajući u obzir postojeće mjere i djelovanja koji se financiraju iz fondova Unije ili njezinih drugih programa,
  a u kontekstu uspostavljenom jedinstvenim strateškim dokumentom Unije za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja


  kojim se transparentno i pravedno utvrđuju kriteriji koji će se usvojiti za određivanje stupnja prioriteta mjera u okviru Programa i dodjele raspoloživih sredstava, kao i kriterije i mehanizme za koordinaciju djelovanja na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini
  , Komisija u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom utvrđuje prioritetna područja za potporu, područje primjene mjera potpore koju treba pružiti i globalni financijski doprinos za takvu potporu.

Amandman 14.

Članak 8. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U suradnji s Komisijom država članica korisnica može sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih
  koje djeluju
  kao partneri u reformi u odnosu na posebna područja reforme. U suradnji s Komisijom partner u reformi pomaže u oblikovanju strategije, reformiranju planova, osmišljavanju visokokvalitetne pomoći odnosno nadzoru provedbe strategije i projekata. | U suradnji s Komisijom država članica korisnica može sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih
  i, po potrebi, ojačati to partnerstvo ili partnerstva s najprikladnijom razinom vlasti za primjenu i provođenje reforme, kako bi djelovale
  kao partneri u reformi u odnosu na posebna područja reforme. U suradnji s Komisijom partner u reformi pomaže u oblikovanju strategije, reformiranju planova, osmišljavanju visokokvalitetne pomoći odnosno nadzoru provedbe strategije i projekata. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U suradnji s Komisijom država članica korisnica može sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih
  koje djeluju
  kao partneri u reformi u odnosu na posebna područja reforme. U suradnji s Komisijom partner u reformi pomaže u oblikovanju strategije, reformiranju planova, osmišljavanju visokokvalitetne pomoći odnosno nadzoru provedbe strategije i projekata.

U suradnji s Komisijom država članica korisnica može sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih
  i, po potrebi, ojačati to partnerstvo ili partnerstva s najprikladnijom razinom vlasti za primjenu i provođenje reforme, kako bi djelovale
  kao partneri u reformi u odnosu na posebna područja reforme. U suradnji s Komisijom partner u reformi pomaže u oblikovanju strategije, reformiranju planova, osmišljavanju visokokvalitetne pomoći odnosno nadzoru provedbe strategije i projekata.

Amandman 15.

Članak 12. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti
  nacionalnim
  tijelima država članica, Europskoj investicijskoj banci, međunarodnim organizacijama, javnim i/ili privatnim tijelima te subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u sljedećim zemljama: | Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti tijelima
  javne vlasti
  država članica, Europskoj investicijskoj banci, međunarodnim organizacijama, javnim i/ili privatnim tijelima te subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u sljedećim zemljama: |
| (a) | države članice; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti
  nacionalnim
  tijelima država članica, Europskoj investicijskoj banci, međunarodnim organizacijama, javnim i/ili privatnim tijelima te subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u sljedećim zemljama:

Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti tijelima
  javne vlasti
  država članica, Europskoj investicijskoj banci, međunarodnim organizacijama, javnim i/ili privatnim tijelima te subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u sljedećim zemljama:

(a)

države članice;

| (a) | države članice; |
| --- | --- |

(a)

države članice;

| (b) | zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru u skladu s uvjetima određenima Sporazumom o EGP-u. |
| --- | --- |

(b)

zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru u skladu s uvjetima određenima Sporazumom o EGP-u.

| (b) | zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru u skladu s uvjetima određenima Sporazumom o EGP-u. |
| --- | --- |

(b)

zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru u skladu s uvjetima određenima Sporazumom o EGP-u.

Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi do 100 % prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načela sufinanciranja i neprofitnosti.

Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi do 100 % prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načela sufinanciranja i neprofitnosti.

Amandman 16.

Članak 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Komisija i države članice korisnice u skladu sa svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju između Programa i drugih programa i instrumenata Unije, a posebice koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije. U tu svrhu one čine sljedeće: | Komisija i države članice korisnice u skladu sa svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju između Programa i drugih programa i instrumenata Unije, a posebice koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije
  na temelju jedinstvenog strateškog dokumenta iz članka 7.
  U tu svrhu one čine sljedeće: |
| (a) | osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije i na nacionalnoj razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Komisija i države članice korisnice u skladu sa svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju između Programa i drugih programa i instrumenata Unije, a posebice koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije. U tu svrhu one čine sljedeće:

Komisija i države članice korisnice u skladu sa svojim nadležnostima potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju između Programa i drugih programa i instrumenata Unije, a posebice koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije
  na temelju jedinstvenog strateškog dokumenta iz članka 7.
  U tu svrhu one čine sljedeće:

(a)

osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije i na nacionalnoj razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

| (a) | osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

| (b) | optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora; |
| --- | --- |

(b)

optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora;

| (b) | optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora; |
| --- | --- |

(b)

optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora;

| (c) | osiguravaju blisku suradnju s nadležnima za provedbu na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene mjere potpore. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju blisku suradnju s nadležnima za provedbu na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene mjere potpore.

| (c) | osiguravaju blisku suradnju s nadležnima za provedbu na razini Unije i na nacionalnoj,
  regionalnoj i lokalnoj
  razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene mjere potpore. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju blisku suradnju s nadležnima za provedbu na razini Unije i na nacionalnoj,
  regionalnoj i lokalnoj
  razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene mjere potpore.

[...]

[...]

Amandman 17.

Članak 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Praćenje i evaluacija | Praćenje i evaluacija |
| 1.   Komisija prati provedbu mjera financiranih Programom i mjeri postizanje posebnih ciljeva iz članka 5. stavka 1. u skladu s pokazateljima utvrđenima u Prilogu. | 1.   Komisija prati provedbu mjera financiranih Programom i mjeri postizanje posebnih ciljeva iz članka 5. stavka 1. u skladu s pokazateljima utvrđenima u Prilogu. |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. u pogledu izmjena popisa pokazatelja iz Priloga. | Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. u pogledu izmjena popisa pokazatelja iz Priloga. |
| 2.   Najkasnije do sredine 2019. Komisija Europskom parlamentu
  i
  Vijeću dostavlja izvješće o privremenoj evaluaciji te do kraja prosinca 2021. izvješće o ex post evaluaciji. | 2.   Najkasnije do sredine 2019. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću
  i savjetodavnim odborima
  dostavlja izvješće o privremenoj evaluaciji te do kraja prosinca 2021. izvješće o ex post evaluaciji. |
| 3.   Izvješće o privremenoj evaluaciji uključuje informacije o ostvarivanju ciljeva Programa, učinkovitosti iskorištavanja resursa i europskoj dodanoj vrijednosti Programa te procjenu o tome treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom prilagoditi
  ili
  produljiti nakon 2020. U njemu se isto tako razmatra trajna važnost svih ciljeva i mjera. Izvješće o ex post evaluaciji uključuje informacije o dugoročnom utjecaju Programa. | 3.   Izvješće o privremenoj evaluaciji uključuje informacije o ostvarivanju ciljeva Programa, učinkovitosti iskorištavanja resursa i europskoj dodanoj vrijednosti Programa te procjenu o tome treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom prilagoditi, produljiti nakon 2020.
  ili ukinuti
  . U njemu se isto tako razmatra trajna važnost svih ciljeva i mjera. Izvješće o ex post evaluaciji uključuje informacije o dugoročnom utjecaju Programa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Praćenje i evaluacija

Praćenje i evaluacija

1.   Komisija prati provedbu mjera financiranih Programom i mjeri postizanje posebnih ciljeva iz članka 5. stavka 1. u skladu s pokazateljima utvrđenima u Prilogu.

1.   Komisija prati provedbu mjera financiranih Programom i mjeri postizanje posebnih ciljeva iz članka 5. stavka 1. u skladu s pokazateljima utvrđenima u Prilogu.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. u pogledu izmjena popisa pokazatelja iz Priloga.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. u pogledu izmjena popisa pokazatelja iz Priloga.

2.   Najkasnije do sredine 2019. Komisija Europskom parlamentu
  i
  Vijeću dostavlja izvješće o privremenoj evaluaciji te do kraja prosinca 2021. izvješće o ex post evaluaciji.

2.   Najkasnije do sredine 2019. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću
  i savjetodavnim odborima
  dostavlja izvješće o privremenoj evaluaciji te do kraja prosinca 2021. izvješće o ex post evaluaciji.

3.   Izvješće o privremenoj evaluaciji uključuje informacije o ostvarivanju ciljeva Programa, učinkovitosti iskorištavanja resursa i europskoj dodanoj vrijednosti Programa te procjenu o tome treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom prilagoditi
  ili
  produljiti nakon 2020. U njemu se isto tako razmatra trajna važnost svih ciljeva i mjera. Izvješće o ex post evaluaciji uključuje informacije o dugoročnom utjecaju Programa.

3.   Izvješće o privremenoj evaluaciji uključuje informacije o ostvarivanju ciljeva Programa, učinkovitosti iskorištavanja resursa i europskoj dodanoj vrijednosti Programa te procjenu o tome treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom prilagoditi, produljiti nakon 2020.
  ili ukinuti
  . U njemu se isto tako razmatra trajna važnost svih ciljeva i mjera. Izvješće o ex post evaluaciji uključuje informacije o dugoročnom utjecaju Programa.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | odobrava načelo tog programa potpore koji je, na dobrovoljnoj osnovi i na zahtjev, namijenjen tehničkoj pomoći strukturnim reformama u državama članicama, u područjima mjera za koje nadležnost dijele Europska unija i države članice; smatra da je uvjet za uspjeh tog programa učinkovita koordinacija s programima tehničke pomoći koji postoje u EU-u i državama članicama korisnicama, uz aktivno sudjelovanje regionalnih i lokalnih zajednica u toj koordinaciji kako bi se osigurala lokalna perspektiva Programa; |
| --- | --- |

1.

odobrava načelo tog programa potpore koji je, na dobrovoljnoj osnovi i na zahtjev, namijenjen tehničkoj pomoći strukturnim reformama u državama članicama, u područjima mjera za koje nadležnost dijele Europska unija i države članice; smatra da je uvjet za uspjeh tog programa učinkovita koordinacija s programima tehničke pomoći koji postoje u EU-u i državama članicama korisnicama, uz aktivno sudjelovanje regionalnih i lokalnih zajednica u toj koordinaciji kako bi se osigurala lokalna perspektiva Programa;

| 2. | mišljenja je da poboljšanje administrativne sposobnosti nacionalne, regionalne i lokalne razine vlasti država članica koje zatraže potporu mora biti središnji cilj ovog programa potpore i da mora postati parametar za reviziju strategije Europa 2020. koja je u tijeku; |
| --- | --- |

2.

mišljenja je da poboljšanje administrativne sposobnosti nacionalne, regionalne i lokalne razine vlasti država članica koje zatraže potporu mora biti središnji cilj ovog programa potpore i da mora postati parametar za reviziju strategije Europa 2020. koja je u tijeku;

| 3. | zahtijeva da se Program temelji na jedinstvenom strateškom dokumentu Unije za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja; poziva Komisiju da predloži taj jedinstveni dokument kojim se, između ostaloga, trebaju na transparentan i pravedan način utvrditi kriteriji koji će se usvojiti za određivanje stupnja prioriteta mjera u okviru Programa i dodjele raspoloživih sredstava kao i kriteriji i mehanizmi za koordinaciju postojećih intervencija na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te jamčeći neovisnost i posebnosti različitih teritorijalnih razina. Na toj osnovi bit će izrađeni jedinstveni dokumenti iste vrste za države članice korisnice u suradnji s državom članicom i uz poštovanje načela partnerstva; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva da se Program temelji na jedinstvenom strateškom dokumentu Unije za poboljšanje institucionalne i administrativne sposobnosti tijela javne vlasti na svim razinama upravljanja; poziva Komisiju da predloži taj jedinstveni dokument kojim se, između ostaloga, trebaju na transparentan i pravedan način utvrditi kriteriji koji će se usvojiti za određivanje stupnja prioriteta mjera u okviru Programa i dodjele raspoloživih sredstava kao i kriteriji i mehanizmi za koordinaciju postojećih intervencija na razini Unije i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te jamčeći neovisnost i posebnosti različitih teritorijalnih razina. Na toj osnovi bit će izrađeni jedinstveni dokumenti iste vrste za države članice korisnice u suradnji s državom članicom i uz poštovanje načela partnerstva;

| 4. | naglašava da na temelju važeće podjele vlasti i nadležnosti u svakoj državi članici, kao i posebnih preporuka po državama članicama koje su često upućene lokalnim i regionalnim tijelima, Program mora biti dostupan lokalnim i regionalnim tijelima; poziva Komisiju da to osigura, primjerice provjeravajući jesu li, kada se zahtjevi za tehničku pomoć koje podnesu nacionalna tijela odnose na područje nadležnosti regionalnih i lokalnih tijela, ta tijela doista sudjelovala u osmišljavanju projekta predmetne strukturne reforme, uz poštovanje institucijskog konteksta svake zemlje; |
| --- | --- |

4.

naglašava da na temelju važeće podjele vlasti i nadležnosti u svakoj državi članici, kao i posebnih preporuka po državama članicama koje su često upućene lokalnim i regionalnim tijelima, Program mora biti dostupan lokalnim i regionalnim tijelima; poziva Komisiju da to osigura, primjerice provjeravajući jesu li, kada se zahtjevi za tehničku pomoć koje podnesu nacionalna tijela odnose na područje nadležnosti regionalnih i lokalnih tijela, ta tijela doista sudjelovala u osmišljavanju projekta predmetne strukturne reforme, uz poštovanje institucijskog konteksta svake zemlje;

| 5. | smatra da je Prijedlog uredbe u skladu s načelom supsidijarnosti, ako se osigurava tehnička pomoć u područjima u kojima EU i države članice imaju podijeljenu nadležnost (vidjeti amandmane na uvodnu izjavu 6., na članak 3. stavak 1. te na članak 4.). Budući da se Prijedlog temelji na dobrovoljnom mehanizmu, ne postavlja se pitanje proporcionalnosti; |
| --- | --- |

5.

smatra da je Prijedlog uredbe u skladu s načelom supsidijarnosti, ako se osigurava tehnička pomoć u područjima u kojima EU i države članice imaju podijeljenu nadležnost (vidjeti amandmane na uvodnu izjavu 6., na članak 3. stavak 1. te na članak 4.). Budući da se Prijedlog temelji na dobrovoljnom mehanizmu, ne postavlja se pitanje proporcionalnosti;

| 6. | smatra nužnim da se Program učinkovito koordinira s programima i instrumentima EU-a koji sufinanciraju tehničku pomoć u okviru Strukturnih fondova (članak 59. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i tematski cilj br. 11), Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Fonda za azil, migracije i integracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS), kao i programā EU-a za pojedinačne sektore (Instrument za povezivanje Europe, Obzor 2020., Europa za građane, Pravosuđe i Program o pravima, jednakosti i građanstvu); |
| --- | --- |

6.

smatra nužnim da se Program učinkovito koordinira s programima i instrumentima EU-a koji sufinanciraju tehničku pomoć u okviru Strukturnih fondova (članak 59. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i tematski cilj br. 11), Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), Fonda za azil, migracije i integracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS), kao i programā EU-a za pojedinačne sektore (Instrument za povezivanje Europe, Obzor 2020., Europa za građane, Pravosuđe i Program o pravima, jednakosti i građanstvu);

| 7. | ističe da financiranje programa prijenosom proračunskih sredstava za tehničku pomoć u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova može biti samo privremeno rješenje. Pored toga, protivi se tome da se tim načinom financiranja otvori put podređivanju kohezijske politike europskom semestru, s obzirom na to da, na temelju europskih ugovora, kohezijska politika posjeduje vlastitu legitimnost. |
| --- | --- |

7.

ističe da financiranje programa prijenosom proračunskih sredstava za tehničku pomoć u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova može biti samo privremeno rješenje. Pored toga, protivi se tome da se tim načinom financiranja otvori put podređivanju kohezijske politike europskom semestru, s obzirom na to da, na temelju europskih ugovora, kohezijska politika posjeduje vlastitu legitimnost.

| 8. | naglašava da ne postoji univerzalni recept za strukturne reforme i da dobra praksa može poslužiti samo kao nadahnuće za rješenja prilagođena različitim kontekstima te lokalnim i regionalnim posebnostima država članica koje zatraže potporu; |
| --- | --- |

8.

naglašava da ne postoji univerzalni recept za strukturne reforme i da dobra praksa može poslužiti samo kao nadahnuće za rješenja prilagođena različitim kontekstima te lokalnim i regionalnim posebnostima država članica koje zatraže potporu;

| 9. | potiče razmjenu dobre prakse između država članica u okviru provedbe strukturnih reformi i preporučuje da se partnerstva među državama članicama u kontekstu Programa učvrste sudjelovanjem lokalnih i regionalnih vlasti koje imaju socioekonomske ili geografske sličnosti ili prolaze kroz strukturne reforme prekograničnog karaktera; |
| --- | --- |

9.

potiče razmjenu dobre prakse između država članica u okviru provedbe strukturnih reformi i preporučuje da se partnerstva među državama članicama u kontekstu Programa učvrste sudjelovanjem lokalnih i regionalnih vlasti koje imaju socioekonomske ili geografske sličnosti ili prolaze kroz strukturne reforme prekograničnog karaktera;

| 10. | podsjeća da je temeljni uvjet za uspjeh Programa da teritorijalne zajednice, socijalni partneri i dionici civilnog društva na terenu u visokom postotku usvoje strukturne reforme, čime će on pridonijeti rastu povjerenja i promicanju suradnje između države članice koja zatraži potporu, Komisije i drugih država članica; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da je temeljni uvjet za uspjeh Programa da teritorijalne zajednice, socijalni partneri i dionici civilnog društva na terenu u visokom postotku usvoje strukturne reforme, čime će on pridonijeti rastu povjerenja i promicanju suradnje između države članice koja zatraži potporu, Komisije i drugih država članica;

| 11. | traži da se kroz potporu strukturnim reformama sustavna pažnja obraća na ciljeve održivog razvoja, društvene uključenosti, dostupnosti zdravstvene njege, otvaranja radnih mjesta i osposobljavanja, u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. Odbor regija po tom pitanju traži da ocjene programa koje provodi Komisija uzmu u obzir druge pokazatelje osim BDP-a (6), |
| --- | --- |

11.

traži da se kroz potporu strukturnim reformama sustavna pažnja obraća na ciljeve održivog razvoja, društvene uključenosti, dostupnosti zdravstvene njege, otvaranja radnih mjesta i osposobljavanja, u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. Odbor regija po tom pitanju traži da ocjene programa koje provodi Komisija uzmu u obzir druge pokazatelje osim BDP-a (6),

| 12. | smatra da je zajedničko financiranje država članica na osnovi programa potpore rezultat strukturne reforme Pakta o stabilnosti i rastu (7), |
| --- | --- |

12.

smatra da je zajedničko financiranje država članica na osnovi programa potpore rezultat strukturne reforme Pakta o stabilnosti i rastu (7),

| 13. | naglašava da Program treba smatrati pilot-projektom; preporučuje da se prije početka sljedećeg razdoblja financijskog programiranja 2021. provede pravovremena ocjena mehanizma kako bi se odredilo treba li on postati trajan ili ne te, ako treba, je li osnivanje fonda s vlastitim sredstvima za potporu strukturnim reformama potrebno, ostvarivo i poželjno. |
| --- | --- |

13.

naglašava da Program treba smatrati pilot-projektom; preporučuje da se prije početka sljedećeg razdoblja financijskog programiranja 2021. provede pravovremena ocjena mehanizma kako bi se odredilo treba li on postati trajan ili ne te, ako treba, je li osnivanje fonda s vlastitim sredstvima za potporu strukturnim reformama potrebno, ostvarivo i poželjno.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=35302

1

(2)  COM(2010) 700 final od 19. listopada 2010.

2

(3)  COM(2011) 500 final od 29. lipnja 2011.

3

(4)  COM(2010) 700 final od 19. listopada 2010.

4

(5)  COM(2011) 500 final od 29. lipnja 2011.

5

(6)  Vidjeti Mišljenje Odbora regija „Pokazatelji teritorijalnog razvoja – BDP i šire”, usvojeno 10. veljače 2016.

6

(7)  Vidjeti Mišljenje Odbora regija „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”, usvojeno 9. srpnja 2015.

7

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/62 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/62

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika

(2016/C 240/10)

| Izvjestitelj: | Marco DUS (IT/PES), član Općinskog vijeća Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika
  COM(2015) 337 final |

Izvjestitelj:

Marco DUS (IT/PES), član Općinskog vijeća Vittorio Veneto, Treviso

Referentni dokument:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika

COM(2015) 337 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Dražbe emisijskih jedinica ostaju opće pravilo, a besplatna dodjela iznimka. Stoga, što je potvrdilo i Europsko vijeće, udio emisijskih jedinica koje će biti ponuđene na dražbi, koji je u razdoblju od 2013. do 2020.bio 57 %, ne bi trebalo smanjivati. Procjena učinka koju je izradila Komisija sadržava pojedinosti o udjelu za ponudu na dražbi te se u njoj navodi da taj udio od
  57 %
  čine emisijske jedinice koje se prodaju na dražbi u ime država članica, uključujući i jedinice izdvojene za nove sudionike koje nisu dodijeljene, jedinice za modernizaciju proizvodnje električne energije u nekim državama članicama i jedinice koje će se na dražbi prodavati kasnije jer su izdvojene u rezervu za stabilnost tržišta uspostavljenu Odlukom (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća. | Dražbe emisijskih jedinica ostaju opće pravilo, a besplatna dodjela iznimka. Stoga, što je potvrdilo i Europsko vijeće, udio emisijskih jedinica koje će biti ponuđene na dražbi, koji je u razdoblju od 2013. do 2020.bio 57 %, ne bi trebalo smanjivati.
  Kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost ETS-a EU-a, postupno povećanje broja emisijskih jedinica koje će se nuditi na dražbama trebalo bi predstavljati zajednički cilj.
  Procjena učinka koju je izradila Komisija sadržava pojedinosti o udjelu za ponudu na dražbi te se u njoj navodi da taj udio čine emisijske jedinice koje se prodaju na dražbi u ime država članica, uključujući i jedinice izdvojene za nove sudionike koje nisu dodijeljene, jedinice za modernizaciju proizvodnje električne energije u nekim državama članicama i jedinice koje će se na dražbi prodavati kasnije jer su izdvojene u rezervu za stabilnost tržišta uspostavljenu Odlukom (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća.
  Na raspolaganju bi trebalo biti točno onoliko emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu koliko je potrebno najučinkovitijim poduzećima koje su izložene riziku stjecanja ugljika. Osnovu za određivanje njihove količine trebale bi činiti ambiciozne referentne vrijednosti, koje su također tehnički i gospodarski ostvarive u industrijskim razmjerima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Dražbe emisijskih jedinica ostaju opće pravilo, a besplatna dodjela iznimka. Stoga, što je potvrdilo i Europsko vijeće, udio emisijskih jedinica koje će biti ponuđene na dražbi, koji je u razdoblju od 2013. do 2020.bio 57 %, ne bi trebalo smanjivati. Procjena učinka koju je izradila Komisija sadržava pojedinosti o udjelu za ponudu na dražbi te se u njoj navodi da taj udio od
  57 %
  čine emisijske jedinice koje se prodaju na dražbi u ime država članica, uključujući i jedinice izdvojene za nove sudionike koje nisu dodijeljene, jedinice za modernizaciju proizvodnje električne energije u nekim državama članicama i jedinice koje će se na dražbi prodavati kasnije jer su izdvojene u rezervu za stabilnost tržišta uspostavljenu Odlukom (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća.

Dražbe emisijskih jedinica ostaju opće pravilo, a besplatna dodjela iznimka. Stoga, što je potvrdilo i Europsko vijeće, udio emisijskih jedinica koje će biti ponuđene na dražbi, koji je u razdoblju od 2013. do 2020.bio 57 %, ne bi trebalo smanjivati.
  Kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost ETS-a EU-a, postupno povećanje broja emisijskih jedinica koje će se nuditi na dražbama trebalo bi predstavljati zajednički cilj.
  Procjena učinka koju je izradila Komisija sadržava pojedinosti o udjelu za ponudu na dražbi te se u njoj navodi da taj udio čine emisijske jedinice koje se prodaju na dražbi u ime država članica, uključujući i jedinice izdvojene za nove sudionike koje nisu dodijeljene, jedinice za modernizaciju proizvodnje električne energije u nekim državama članicama i jedinice koje će se na dražbi prodavati kasnije jer su izdvojene u rezervu za stabilnost tržišta uspostavljenu Odlukom (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća.
  Na raspolaganju bi trebalo biti točno onoliko emisijskih jedinica za besplatnu dodjelu koliko je potrebno najučinkovitijim poduzećima koje su izložene riziku stjecanja ugljika. Osnovu za određivanje njihove količine trebale bi činiti ambiciozne referentne vrijednosti, koje su također tehnički i gospodarski ostvarive u industrijskim razmjerima.

Obrazloženje

Smatramo da tekst direktive može biti ambiciozniji od predloženog. Odbor regija vjeruje da bi europska klimatska politika uvijek trebala biti okrenuta budućnosti, neprestano vodeći računa o omjeru troškova i učinkovitosti i pažljivo ocjenjujući čitav lanac vrijednosti, s obzirom na snažnu međusobnu povezanost različitih industrijskih sektora.

Amandman 2.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice trebale bi osigurati djelomičnu kompenzaciju, u skladu s pravilima o državnim potporama, određenim postrojenjima u sektorima ili podsektorima za koje je utvrđena izloženost značajnom riziku od istjecanja ugljika zbog troškova povezanih s emisijama stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije. Protokolom i pratećim odlukama donesenima na Konferenciji stranaka u Parizu potrebno je stvoriti uvjete za dinamično mobiliziranje financijskih sredstava, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta u području klimatske politike za stranke koje za to ispunjavaju uvjete, posebno za one s najmanjim sposobnostima. Financiranje sredstvima javnog sektora u području klimatske politike bit će važno u mobiliziranju sredstava i nakon 2020. Stoga bi se prihodi od dražbi trebali upotrebljavati i za financiranje djelovanja protiv klimatskih promjena u osjetljivim trećim zemljama, uključujući prilagodbu utjecajima klimatskih promjena. Iznos financiranja u području klimatske politike koje treba mobilizirati ovisit će i o ambicioznosti i kvaliteti predloženih i na nacionalnoj razini određenih doprinosa (INDC-ova), naknadnim investicijskim planovima i postupcima nacionalnog planiranja prilagodbe. Države članice trebale bi upotrebljavati i prihode od dražbi za promicanje osposobljavanja i preraspodjelu radnika zbog promjena na tržištu rada u gospodarstvu u dekarbonizaciji. | Države članice trebale bi osigurati djelomičnu kompenzaciju, u skladu s pravilima o državnim potporama, određenim postrojenjima u sektorima ili podsektorima za koje je utvrđena izloženost značajnom riziku od istjecanja ugljika zbog troškova povezanih s emisijama stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije.
  Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća iz različitih država članica, reguliranje iznosa koje svako poduzeće prima kao kompenzaciju mora biti obavezno i ujednačeno u cijeloj Europskoj uniji.
  Protokolom i pratećim odlukama donesenima na Konferenciji stranaka u Parizu potrebno je stvoriti uvjete za dinamično mobiliziranje financijskih sredstava, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta u području klimatske politike za stranke koje za to ispunjavaju uvjete, posebno za one s najmanjim sposobnostima. Financiranje sredstvima javnog sektora u području klimatske politike bit će važno u mobiliziranju sredstava i nakon 2020. Stoga bi se prihodi od dražbi trebali upotrebljavati i za financiranje djelovanja protiv klimatskih promjena u osjetljivim trećim zemljama, uključujući prilagodbu utjecajima klimatskih promjena. Iznos financiranja u području klimatske politike koje treba mobilizirati ovisit će i o ambicioznosti i kvaliteti predloženih i na nacionalnoj razini određenih doprinosa (INDC-ova), naknadnim investicijskim planovima i postupcima nacionalnog planiranja prilagodbe.
  Svaka država članica trebala bi odrediti prag minimalnog udjela prihoda od dražbi, ne manji od 20 %, kojim bi izravno upravljale lokalne i regionalne vlasti za provođenje mjera ublažavanja klimatskih promjena (na primjer, u odnosu na hidrogeološke rizike) s kojima se te vlasti sve češće suočavaju, te za odgovarajuće prilagođavanje infrastrukture za prijenos električne i toplinske energije rastućim mogućnostima proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Također bi trebalo omogućiti da se prihodi od trgovanja emisijama upotrebljavaju za sprečavanje lokalnih i regionalnih klimatskih rizika i za zaštitu od posljedica klimatskih promjena te za prilagodbu tim posljedicama;
  Države članice trebale bi upotrebljavati i prihode od dražbi za promicanje osposobljavanja i preraspodjelu radnika zbog promjena na tržištu rada u gospodarstvu u dekarbonizaciji. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice trebale bi osigurati djelomičnu kompenzaciju, u skladu s pravilima o državnim potporama, određenim postrojenjima u sektorima ili podsektorima za koje je utvrđena izloženost značajnom riziku od istjecanja ugljika zbog troškova povezanih s emisijama stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije. Protokolom i pratećim odlukama donesenima na Konferenciji stranaka u Parizu potrebno je stvoriti uvjete za dinamično mobiliziranje financijskih sredstava, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta u području klimatske politike za stranke koje za to ispunjavaju uvjete, posebno za one s najmanjim sposobnostima. Financiranje sredstvima javnog sektora u području klimatske politike bit će važno u mobiliziranju sredstava i nakon 2020. Stoga bi se prihodi od dražbi trebali upotrebljavati i za financiranje djelovanja protiv klimatskih promjena u osjetljivim trećim zemljama, uključujući prilagodbu utjecajima klimatskih promjena. Iznos financiranja u području klimatske politike koje treba mobilizirati ovisit će i o ambicioznosti i kvaliteti predloženih i na nacionalnoj razini određenih doprinosa (INDC-ova), naknadnim investicijskim planovima i postupcima nacionalnog planiranja prilagodbe. Države članice trebale bi upotrebljavati i prihode od dražbi za promicanje osposobljavanja i preraspodjelu radnika zbog promjena na tržištu rada u gospodarstvu u dekarbonizaciji.

Države članice trebale bi osigurati djelomičnu kompenzaciju, u skladu s pravilima o državnim potporama, određenim postrojenjima u sektorima ili podsektorima za koje je utvrđena izloženost značajnom riziku od istjecanja ugljika zbog troškova povezanih s emisijama stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije.
  Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća iz različitih država članica, reguliranje iznosa koje svako poduzeće prima kao kompenzaciju mora biti obavezno i ujednačeno u cijeloj Europskoj uniji.
  Protokolom i pratećim odlukama donesenima na Konferenciji stranaka u Parizu potrebno je stvoriti uvjete za dinamično mobiliziranje financijskih sredstava, prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta u području klimatske politike za stranke koje za to ispunjavaju uvjete, posebno za one s najmanjim sposobnostima. Financiranje sredstvima javnog sektora u području klimatske politike bit će važno u mobiliziranju sredstava i nakon 2020. Stoga bi se prihodi od dražbi trebali upotrebljavati i za financiranje djelovanja protiv klimatskih promjena u osjetljivim trećim zemljama, uključujući prilagodbu utjecajima klimatskih promjena. Iznos financiranja u području klimatske politike koje treba mobilizirati ovisit će i o ambicioznosti i kvaliteti predloženih i na nacionalnoj razini određenih doprinosa (INDC-ova), naknadnim investicijskim planovima i postupcima nacionalnog planiranja prilagodbe.
  Svaka država članica trebala bi odrediti prag minimalnog udjela prihoda od dražbi, ne manji od 20 %, kojim bi izravno upravljale lokalne i regionalne vlasti za provođenje mjera ublažavanja klimatskih promjena (na primjer, u odnosu na hidrogeološke rizike) s kojima se te vlasti sve češće suočavaju, te za odgovarajuće prilagođavanje infrastrukture za prijenos električne i toplinske energije rastućim mogućnostima proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Također bi trebalo omogućiti da se prihodi od trgovanja emisijama upotrebljavaju za sprečavanje lokalnih i regionalnih klimatskih rizika i za zaštitu od posljedica klimatskih promjena te za prilagodbu tim posljedicama;
  Države članice trebale bi upotrebljavati i prihode od dražbi za promicanje osposobljavanja i preraspodjelu radnika zbog promjena na tržištu rada u gospodarstvu u dekarbonizaciji.

Obrazloženje

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti u tim politikama treba se priznati, a ne podcjenjivati. Odbor regija predlaže da države članice odrede da prihodima od prodaje emisijskih jedinica na dražbi izravno upravljaju lokalne i regionalne vlasti u svrhu ublažavanja klimatskih promjena, posebno u odnosu na hidrogeološke rizike kojima lokalne i regionalne vlasti sve češće moraju upravljati u kriznim situacijama.

Amandman 3.

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Signal koji stvara cijena ugljika i ukidanje predaje emisijskih jedinica za emisije CO2 koje su trajno uskladištene ili izbjegnute glavna je dugoročna poticajna mjera iz ove Direktive za vezanje i skladištenje CO2 (CCS), nove tehnologije obnovljivih izvora energije i napredne inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika. Uz to, kako bi se nadopunilo sredstva koja se već upotrebljavaju za poticanje demonstriranja komercijalnih postrojenja za CCS i inovativnih tehnologija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, emisijske jedinice iz sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama trebale bi se upotrebljavati za dodjelu zajamčenih nagrada za puštanje u pogon opreme za CCS, za nove tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i industrijske inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika u Uniji te za izbjegavanje i skladištenje dovoljne količine emisija CO2, pod uvjetom da je sklopljen sporazum o razmjeni znanja. Većina te potpore trebala bi ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova, dok se određena potpora može pružiti ako su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. Najviši dopušteni postotak potpore za troškove projekta može se razlikovati po kategoriji projekta. | Signal koji stvara cijena ugljika i ukidanje predaje emisijskih jedinica za emisije CO2 koje su trajno uskladištene ili izbjegnute glavna je dugoročna poticajna mjera iz ove Direktive za vezanje i skladištenje CO2 (
  sve vrste
  CCS
  -a
  ), nove tehnologije obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost
  i napredne inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika
  (kao što je vezanje i korištenje CO2 – CCU).
  Uz to, kako bi se nadopunilo sredstva koja se već upotrebljavaju za poticanje demonstriranja komercijalnih postrojenja za CCS i inovativnih tehnologija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, emisijske jedinice iz sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama trebale bi se upotrebljavati za dodjelu zajamčenih nagrada za puštanje u pogon opreme za CCS, za nove tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i industrijske inovacije u
  troškovno učinkovitim
  tehnologijama
  CCU ili
  s niskom razinom emisija ugljika u Uniji te za izbjegavanje i skladištenje dovoljne količine emisija CO2, pod uvjetom da je sklopljen sporazum o razmjeni znanja. Većina te potpore trebala bi ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova, dok se određena potpora može pružiti ako su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. Najviši dopušteni postotak potpore za troškove projekta može se razlikovati po kategoriji projekta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Signal koji stvara cijena ugljika i ukidanje predaje emisijskih jedinica za emisije CO2 koje su trajno uskladištene ili izbjegnute glavna je dugoročna poticajna mjera iz ove Direktive za vezanje i skladištenje CO2 (CCS), nove tehnologije obnovljivih izvora energije i napredne inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika. Uz to, kako bi se nadopunilo sredstva koja se već upotrebljavaju za poticanje demonstriranja komercijalnih postrojenja za CCS i inovativnih tehnologija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, emisijske jedinice iz sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama trebale bi se upotrebljavati za dodjelu zajamčenih nagrada za puštanje u pogon opreme za CCS, za nove tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i industrijske inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika u Uniji te za izbjegavanje i skladištenje dovoljne količine emisija CO2, pod uvjetom da je sklopljen sporazum o razmjeni znanja. Većina te potpore trebala bi ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova, dok se određena potpora može pružiti ako su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. Najviši dopušteni postotak potpore za troškove projekta može se razlikovati po kategoriji projekta.

Signal koji stvara cijena ugljika i ukidanje predaje emisijskih jedinica za emisije CO2 koje su trajno uskladištene ili izbjegnute glavna je dugoročna poticajna mjera iz ove Direktive za vezanje i skladištenje CO2 (
  sve vrste
  CCS
  -a
  ), nove tehnologije obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost
  i napredne inovacije u tehnologijama i procesima s niskom razinom emisija ugljika
  (kao što je vezanje i korištenje CO2 – CCU).
  Uz to, kako bi se nadopunilo sredstva koja se već upotrebljavaju za poticanje demonstriranja komercijalnih postrojenja za CCS i inovativnih tehnologija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, emisijske jedinice iz sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama trebale bi se upotrebljavati za dodjelu zajamčenih nagrada za puštanje u pogon opreme za CCS, za nove tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i industrijske inovacije u
  troškovno učinkovitim
  tehnologijama
  CCU ili
  s niskom razinom emisija ugljika u Uniji te za izbjegavanje i skladištenje dovoljne količine emisija CO2, pod uvjetom da je sklopljen sporazum o razmjeni znanja. Većina te potpore trebala bi ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova, dok se određena potpora može pružiti ako su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. Najviši dopušteni postotak potpore za troškove projekta može se razlikovati po kategoriji projekta.

Obrazloženje

Trebalo bi izravno navesti energetsku učinkovitost i sve tehnologije koje se odnose na vezanje i korištenje CO2 (CCU) kao sirovine u ostalim industrijskim procesima budući da se već provode neki pokusi. Ako se njima pokaže zadovoljavajuća razina tehnološke spremnosti, te bi tehnologije mogle postati puno zanimljivije od CCS-a. Povrh toga, OR skreće pozornost na pitanje sigurnosti, posebice na dugoročnu sigurnost koju bi ti sustavi morali biti u stanju zajamčiti.

Amandman 4.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Treba uspostaviti Fond za modernizaciju od 2 % ukupnog iznosa emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama prodanih na dražbi u skladu s pravilima i modalitetima za dražbe putem zajedničke dražbovne platforme propisanima Uredbom (EU) br. 1031/2010. Državama članicama čiji je BDP po stanovniku 2013. po tržišnom tečaju bio niži od 60 % prosjeka Unije trebalo bi omogućiti financiranje iz Fonda za modernizaciju te do 2030. odstupiti od primjene načela sveobuhvatne dražbe za proizvodnju električne energije upotrebom besplatne dodjele kako bi se transparentno promicalo stvarna ulaganja u modernizaciju njihova energetskog sektora te se istodobno izbjeglo narušavanje unutarnjeg energetskog tržišta. Pravila upravljanja Fondom za modernizaciju trebala bi tvoriti usklađeni, sveobuhvatni i transparentni okvir kojim će se osigurati najučinkovitija moguća provedba, uzimajući u obzir potrebu za jednostavnim pristupom za sve sudionike. Funkcija strukture upravljanja trebala bi biti razmjerna svrsi osiguravanja odgovarajuće upotrebe sredstava. Tu strukturu upravljanja trebali bi činiti odbor za ulaganja i upravni odbor, te bi pri odlučivanju trebalo uzeti u obzir stručna znanja EIB-a, osim u slučaju kad se mali projekti podupiru zajmovima nacionalnih razvojnih banaka ili bespovratnim sredstvima iz nacionalnog programa modernizacije kojim se postižu isti ciljevi kao i Fondom za modernizaciju. Ulaganja koja se financiraju iz Fonda trebale bi predložiti države članice. Kako bi se osiguralo da se potrebe za ulaganjem u državama članicama s niskim dohocima rješavaju na odgovarajući način, pri raspodjeli sredstava treba uzimati podjednako u obzir provjerene emisije i mjerila BDP-a. Financijska potpora iz Fonda za modernizaciju mogla bi se pružati u različitim oblicima. | Treba uspostaviti Fond za modernizaciju od 2 % ukupnog iznosa emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama prodanih na dražbi u skladu s pravilima i modalitetima za dražbe putem zajedničke dražbovne platforme propisanima Uredbom (EU) br. 1031/2010. Državama članicama čiji je BDP po stanovniku 2013. po tržišnom tečaju bio niži od 60 % prosjeka Unije trebalo bi omogućiti financiranje iz Fonda za modernizaciju te do 2030. odstupiti od primjene načela sveobuhvatne dražbe za proizvodnju električne energije upotrebom besplatne dodjele kako bi se transparentno promicalo stvarna ulaganja u modernizaciju njihova energetskog sektora te se istodobno izbjeglo narušavanje unutarnjeg energetskog tržišta.
  Isto tako, Fond za modernizaciju trebao bi biti otvoren za regije NUTS2 u državama članicama u kojima postoje jasne unutarnje razlike, s ciljem poticanja revitalizacije i modernizacije energetskog sektora.
  Pravila upravljanja Fondom za modernizaciju trebala bi tvoriti usklađeni, sveobuhvatni i transparentni okvir kojim će se osigurati najučinkovitija moguća provedba, uzimajući u obzir potrebu za jednostavnim pristupom za sve sudionike. Funkcija strukture upravljanja trebala bi biti razmjerna svrsi osiguravanja odgovarajuće upotrebe sredstava. Tu strukturu upravljanja trebali bi činiti odbor za ulaganja i upravni odbor, te bi pri odlučivanju trebalo uzeti u obzir stručna znanja EIB-a, osim u slučaju kad se mali projekti podupiru zajmovima nacionalnih razvojnih banaka ili bespovratnim sredstvima iz nacionalnog programa modernizacije kojim se postižu isti ciljevi kao i Fondom za modernizaciju. Ulaganja koja se financiraju iz Fonda trebale bi predložiti države članice. Kako bi se osiguralo da se potrebe za ulaganjem u državama članicama s niskim dohocima rješavaju na odgovarajući način, pri raspodjeli sredstava treba uzimati podjednako u obzir provjerene emisije i mjerila BDP-a.
  Raspodjela sredstava provest će se u skladu s načelom supsidijarnosti i poštujući pravo država članica da odrede vlastite izvore energije.
  Financijska potpora iz Fonda za modernizaciju mogla bi se pružati u različitim oblicima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Treba uspostaviti Fond za modernizaciju od 2 % ukupnog iznosa emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama prodanih na dražbi u skladu s pravilima i modalitetima za dražbe putem zajedničke dražbovne platforme propisanima Uredbom (EU) br. 1031/2010. Državama članicama čiji je BDP po stanovniku 2013. po tržišnom tečaju bio niži od 60 % prosjeka Unije trebalo bi omogućiti financiranje iz Fonda za modernizaciju te do 2030. odstupiti od primjene načela sveobuhvatne dražbe za proizvodnju električne energije upotrebom besplatne dodjele kako bi se transparentno promicalo stvarna ulaganja u modernizaciju njihova energetskog sektora te se istodobno izbjeglo narušavanje unutarnjeg energetskog tržišta. Pravila upravljanja Fondom za modernizaciju trebala bi tvoriti usklađeni, sveobuhvatni i transparentni okvir kojim će se osigurati najučinkovitija moguća provedba, uzimajući u obzir potrebu za jednostavnim pristupom za sve sudionike. Funkcija strukture upravljanja trebala bi biti razmjerna svrsi osiguravanja odgovarajuće upotrebe sredstava. Tu strukturu upravljanja trebali bi činiti odbor za ulaganja i upravni odbor, te bi pri odlučivanju trebalo uzeti u obzir stručna znanja EIB-a, osim u slučaju kad se mali projekti podupiru zajmovima nacionalnih razvojnih banaka ili bespovratnim sredstvima iz nacionalnog programa modernizacije kojim se postižu isti ciljevi kao i Fondom za modernizaciju. Ulaganja koja se financiraju iz Fonda trebale bi predložiti države članice. Kako bi se osiguralo da se potrebe za ulaganjem u državama članicama s niskim dohocima rješavaju na odgovarajući način, pri raspodjeli sredstava treba uzimati podjednako u obzir provjerene emisije i mjerila BDP-a. Financijska potpora iz Fonda za modernizaciju mogla bi se pružati u različitim oblicima.

Treba uspostaviti Fond za modernizaciju od 2 % ukupnog iznosa emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama prodanih na dražbi u skladu s pravilima i modalitetima za dražbe putem zajedničke dražbovne platforme propisanima Uredbom (EU) br. 1031/2010. Državama članicama čiji je BDP po stanovniku 2013. po tržišnom tečaju bio niži od 60 % prosjeka Unije trebalo bi omogućiti financiranje iz Fonda za modernizaciju te do 2030. odstupiti od primjene načela sveobuhvatne dražbe za proizvodnju električne energije upotrebom besplatne dodjele kako bi se transparentno promicalo stvarna ulaganja u modernizaciju njihova energetskog sektora te se istodobno izbjeglo narušavanje unutarnjeg energetskog tržišta.
  Isto tako, Fond za modernizaciju trebao bi biti otvoren za regije NUTS2 u državama članicama u kojima postoje jasne unutarnje razlike, s ciljem poticanja revitalizacije i modernizacije energetskog sektora.
  Pravila upravljanja Fondom za modernizaciju trebala bi tvoriti usklađeni, sveobuhvatni i transparentni okvir kojim će se osigurati najučinkovitija moguća provedba, uzimajući u obzir potrebu za jednostavnim pristupom za sve sudionike. Funkcija strukture upravljanja trebala bi biti razmjerna svrsi osiguravanja odgovarajuće upotrebe sredstava. Tu strukturu upravljanja trebali bi činiti odbor za ulaganja i upravni odbor, te bi pri odlučivanju trebalo uzeti u obzir stručna znanja EIB-a, osim u slučaju kad se mali projekti podupiru zajmovima nacionalnih razvojnih banaka ili bespovratnim sredstvima iz nacionalnog programa modernizacije kojim se postižu isti ciljevi kao i Fondom za modernizaciju. Ulaganja koja se financiraju iz Fonda trebale bi predložiti države članice. Kako bi se osiguralo da se potrebe za ulaganjem u državama članicama s niskim dohocima rješavaju na odgovarajući način, pri raspodjeli sredstava treba uzimati podjednako u obzir provjerene emisije i mjerila BDP-a.
  Raspodjela sredstava provest će se u skladu s načelom supsidijarnosti i poštujući pravo država članica da odrede vlastite izvore energije.
  Financijska potpora iz Fonda za modernizaciju mogla bi se pružati u različitim oblicima.

Obrazloženje

Odbor regija zahtijeva da Fond za modernizaciju bude otvoren za korištenje u regijama NUTS2. Naime, iako podupire načelo solidarnosti i planove da se nastavi s dodjelom besplatnih emisijskih jedinica u svrhu modernizacije energetskog sektora u državama članicama u kojima je BDP po stanovniku 2013. iznosio manje od 60 % prosjeka Europske unije, poziva da se pri dodjeli tih emisijskih jedinica u obzir uzme i vrijednost BDP-a po stanovniku u regijama NUTS2 jer bi u državama u kojima postoje velike razlike bilo suviše restriktivno u obzir uzimati isključivo nacionalni BDP po stanovniku. Pravo država članica da same odrede koji će od različitih izvora energije odabrati izneseno je u članku 194. stavku 2. UFEU-a.

Amandman 5.

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Europsko vijeće potvrdilo je da bi modalitete neobvezne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora, uključujući i transparentnost, trebalo poboljšati u određenim državama članicama. Dotične države članice trebale bi odabrati ulaganja u vrijednosti od 10 milijuna eura ili više putem natječajnog postupka na osnovi jasnih i transparentnih pravila kako bi se osiguralo da se besplatna dodjela upotrebljava za promicanje stvarnih ulaganja u modernizaciju energetskog sektora u skladu s ciljevima energetske unije. Za financiranje iz besplatne dodjele trebala bi biti prihvatljiva i ulaganja čija je vrijednost niža od 10 milijuna EUR. Dotična država članica trebala bi odabrati takva ulaganja na temelju jasnih i transparentnih mjerila. Rezultati tog postupka odabira trebali bi podlijegati postupku javnog savjetovanja. Javnost bi trebala biti pravodobno obavješćivana o odabiru investicijskih projekata, kao i o njihovoj provedbi. | Europsko vijeće potvrdilo je da bi modalitete neobvezne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora, uključujući i transparentnost, trebalo poboljšati u određenim državama članicama. Dotične države članice trebale bi odabrati ulaganja u vrijednosti od 10 milijuna eura ili više putem natječajnog postupka na osnovi jasnih i transparentnih pravila kako bi se osiguralo da se besplatna dodjela upotrebljava za promicanje stvarnih ulaganja u modernizaciju energetskog sektora u skladu s ciljevima energetske unije. Za financiranje iz besplatne dodjele trebala bi biti prihvatljiva i ulaganja čija je vrijednost niža od 10 milijuna EUR. Dotična država članica trebala bi odabrati takva ulaganja na temelju jasnih i transparentnih mjerila. Rezultati tog postupka odabira trebali bi podlijegati postupku javnog savjetovanja
  pri kojemu se mišljenja lokalnih i regionalnih vlasti posebno uzimaju u obzir
  . Javnost bi trebala biti pravodobno obavješćivana o odabiru investicijskih projekata, kao i o njihovoj provedbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Europsko vijeće potvrdilo je da bi modalitete neobvezne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora, uključujući i transparentnost, trebalo poboljšati u određenim državama članicama. Dotične države članice trebale bi odabrati ulaganja u vrijednosti od 10 milijuna eura ili više putem natječajnog postupka na osnovi jasnih i transparentnih pravila kako bi se osiguralo da se besplatna dodjela upotrebljava za promicanje stvarnih ulaganja u modernizaciju energetskog sektora u skladu s ciljevima energetske unije. Za financiranje iz besplatne dodjele trebala bi biti prihvatljiva i ulaganja čija je vrijednost niža od 10 milijuna EUR. Dotična država članica trebala bi odabrati takva ulaganja na temelju jasnih i transparentnih mjerila. Rezultati tog postupka odabira trebali bi podlijegati postupku javnog savjetovanja. Javnost bi trebala biti pravodobno obavješćivana o odabiru investicijskih projekata, kao i o njihovoj provedbi.

Europsko vijeće potvrdilo je da bi modalitete neobvezne besplatne dodjele za modernizaciju energetskog sektora, uključujući i transparentnost, trebalo poboljšati u određenim državama članicama. Dotične države članice trebale bi odabrati ulaganja u vrijednosti od 10 milijuna eura ili više putem natječajnog postupka na osnovi jasnih i transparentnih pravila kako bi se osiguralo da se besplatna dodjela upotrebljava za promicanje stvarnih ulaganja u modernizaciju energetskog sektora u skladu s ciljevima energetske unije. Za financiranje iz besplatne dodjele trebala bi biti prihvatljiva i ulaganja čija je vrijednost niža od 10 milijuna EUR. Dotična država članica trebala bi odabrati takva ulaganja na temelju jasnih i transparentnih mjerila. Rezultati tog postupka odabira trebali bi podlijegati postupku javnog savjetovanja
  pri kojemu se mišljenja lokalnih i regionalnih vlasti posebno uzimaju u obzir
  . Javnost bi trebala biti pravodobno obavješćivana o odabiru investicijskih projekata, kao i o njihovoj provedbi.

Obrazloženje

Smatra se da ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u tim politikama treba priznati, a ne podcjenjivati, te stoga Odbor regija predlaže da postane obavezno da se u okviru javnog savjetovanja posebno traži mišljenje i od lokalnih i regionalnih vlasti o rezultatima procesa besplatne dobrovoljne dodjele u svrhu moderniziranja energetskog sektora.

Amandman 6.

Nova uvodna izjava 13.a

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Pariški sporazum postignut tijekom konferencije COP 21 iziskuje napore svih strana sporazuma kako bi se osigurala njegova brza i ambicioznija ratifikacija i provedba. Veći naglasak treba staviti na sve inicijative ili kampanje, uključujući i one na lokalnoj i regionalnoj razini, ili usmjerene na lokalnu i regionalnu razinu, koje mogu doprinijeti postizanju ciljeva smanjivanja emisija stakleničkih plinova.


  Instrument praćenja politika vezanih uz okoliš i razmjena dobrih praksi i projekata koji se provode na lokalnoj i regionalnoj razini (na primjer vezanih uz Sporazum gradonačelnika) mogao bi biti koristan za pospješivanje supsidijarnosti i preuzimanje odgovornosti na svim razinama vlasti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Pariški sporazum postignut tijekom konferencije COP 21 iziskuje napore svih strana sporazuma kako bi se osigurala njegova brza i ambicioznija ratifikacija i provedba. Veći naglasak treba staviti na sve inicijative ili kampanje, uključujući i one na lokalnoj i regionalnoj razini, ili usmjerene na lokalnu i regionalnu razinu, koje mogu doprinijeti postizanju ciljeva smanjivanja emisija stakleničkih plinova.


  Instrument praćenja politika vezanih uz okoliš i razmjena dobrih praksi i projekata koji se provode na lokalnoj i regionalnoj razini (na primjer vezanih uz Sporazum gradonačelnika) mogao bi biti koristan za pospješivanje supsidijarnosti i preuzimanje odgovornosti na svim razinama vlasti.

Obrazloženje

Odbor regija zahtijeva službenu i brzu ratifikaciju Pariškog sporazuma i njegovu strogu provedbu. Sustav ETS EU mogao bi predstavljati jedan od glavnih mehanizama kojima se potiče smanjenje emisija te stoga i postizanje ciljeva, no on ne može biti jedini instrument koji EU-u stoji na raspolaganju. Stoga, osim što se slaže da je važno uskladiti međusektorske i klimatske politike s ostalim europskim politikama (naročito onima koje se promiču uz pomoć strukturnih fondova), također smatra da bi se instrumentom koji je posebno namijenjen lokalnoj razini taj aspekt mogao potaknuti, a uloga samog OR-a ojačati.

Amandman 7.

Članak 1. stavak 4. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 10. mijenja se kako slijedi: | Članak 10. mijenja se kako slijedi: |
| (a) | stavku 1. dodaju se tri nova podstavka: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavku 1. dodaju se tri nova podstavka:

| (a) | stavku 1. dodaju se tri nova podstavka: |
| --- | --- |

(a)

stavku 1. dodaju se tri nova podstavka:

| | „Od 2021. nadalje, udio emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi iznosi 57 %. |
| --- | --- |

„Od 2021. nadalje, udio emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi iznosi 57 %.

| | „Od 2021. nadalje, udio emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi iznosi
  najmanje
  57 %.
  Kako bi se osiguralo da ETS EU funkcionira na najučinkovitiji mogući način, obvezno povećanje postotnog udjela emisijskih jedinica koje se stavljaju na dražbu moglo bi se predvidjeti samo ako situacija na međunarodnom planu to dopušta ne dovodeći u opasnost konkurentnost europske industrije. |
| --- | --- |

„Od 2021. nadalje, udio emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi iznosi
  najmanje
  57 %.
  Kako bi se osiguralo da ETS EU funkcionira na najučinkovitiji mogući način, obvezno povećanje postotnog udjela emisijskih jedinica koje se stavljaju na dražbu moglo bi se predvidjeti samo ako situacija na međunarodnom planu to dopušta ne dovodeći u opasnost konkurentnost europske industrije.

| | Količina od 2 % ukupne količine emisijskih jedinica od 2021. do 2030. prodaje se kako bi se uspostavio fond za poboljšanje energetske učinkovitosti i modernizaciju energetskog sustava određenih država članica kako je utvrđeno u članku 10.d ove Direktive („Fond za modernizaciju”). |
| --- | --- |

Količina od 2 % ukupne količine emisijskih jedinica od 2021. do 2030. prodaje se kako bi se uspostavio fond za poboljšanje energetske učinkovitosti i modernizaciju energetskog sustava određenih država članica kako je utvrđeno u članku 10.d ove Direktive („Fond za modernizaciju”).

| | Količina od 2 % ukupne količine emisijskih jedinica od 2021. do 2030. prodaje se kako bi se uspostavio fond za poboljšanje energetske učinkovitosti i modernizaciju energetskog sustava određenih država članica kako je utvrđeno u članku 10.d ove Direktive („Fond za modernizaciju”). |
| --- | --- |

Količina od 2 % ukupne količine emisijskih jedinica od 2021. do 2030. prodaje se kako bi se uspostavio fond za poboljšanje energetske učinkovitosti i modernizaciju energetskog sustava određenih država članica kako je utvrđeno u članku 10.d ove Direktive („Fond za modernizaciju”).

| | Ukupna preostala količina emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi raspodjeljuje se u skladu sa stavkom 2.”; |
| --- | --- |

Ukupna preostala količina emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi raspodjeljuje se u skladu sa stavkom 2.”;

| | Ukupna preostala količina emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi raspodjeljuje se u skladu sa stavkom 2.”; |
| --- | --- |

Ukupna preostala količina emisijskih jedinica koje države članice prodaju na dražbi raspodjeljuje se u skladu sa stavkom 2.”;

Obrazloženje

Odbor regija smatra da bi se postotak emisijskih jedinica koje se stavljaju na dražbu, a koji je u razdoblju 2013.–2020. iznosio 57 %, trebao postupno povećavati određivanjem točnih rokova kako bi se zadani ambiciozni ciljevi lakše postigli. Ustvari, OR vjeruje da su ambiciozni ciljevi ključni za poticanje napretka na ovom području, te stoga pozdravlja povećanje godišnjeg faktora smanjenja na 2,2 % od 2021. godine. Unatoč tomu, kako bi se izbjegla opasnost istjecanja ugljika i očuvala europska konkurentnost, Odbor također podupire odluku da se zadrži besplatna dodjela jednog dijela emisijskih kvota. Ipak, naglašava da te mjere treba smatrati iznimkom i da se trebaju preispitivati i ažurirati usporedno s usvajanjem sličnih instrumenata za suzbijanje emisija u drugim svjetskim ekonomijama.

Amandman 8.

Članak 1. stavak 5. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| u stavku 8. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim: | u stavku 8. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim: |
| „Količina od 400 milijuna emisijskih jedinica izdvaja se za potporu inovacijama u tehnologijama s niskom razinom emisija ugljika i procesima u industrijskim sektorima navedenima u Prilogu I. te za pomoć poticanju izgradnje i rada komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno hvatanje i geološko skladištenje (CCS) CO2 te demonstracijskih projekata inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije na području Unije. | „Količina od 400 milijuna emisijskih jedinica izdvaja se za potporu inovacijama u tehnologijama s niskom razinom emisija ugljika i procesima u industrijskim sektorima navedenima u Prilogu I. te za pomoć poticanju izgradnje i rada komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno i
  troškovno učinkovito
  vezanje i geološko skladištenje CO2 (CCS)
  ili vezanje i korištenje CO2 u industrijskim procesima (CCU)
  te demonstracijskih projekata inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije i
  energetsku učinkovitost
  na području Unije. |
| Emisijske se jedinice izdvajaju za inovacije u industrijskim tehnologijama i procesima s niskim emisijama ugljika i za potporu demonstracijskim projektima za razvoj niza tehnologija za CCS i inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije koje još nisu komercijalno održive u geografski uravnoteženim lokacijama. Kako bi se promicali inovativni projekti, potpora može iznositi do 60 % mjerodavnih troškova projekata, od čega do 40 % ne smije ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. | Emisijske se jedinice izdvajaju za inovacije u industrijskim tehnologijama i procesima s niskim emisijama ugljika i za potporu demonstracijskim projektima za razvoj niza tehnologija za CCS i inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije koje još nisu komercijalno održive u geografski uravnoteženim lokacijama. Kako bi se promicali inovativni projekti, potpora može iznositi do 60 % mjerodavnih troškova projekata, od čega do 40 % ne smije ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju. |
| Uz to, do 2021. s 50 milijuna neraspoređenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta uspostavljene Odlukom (EU) 2015/... dopunjuju se sva postojeća sredstva raspoloživa u okviru ovog stavka za navedene projekte, pri čemu projekti u svim državama članicama uključuju manje projekte. Projekti se biraju na temelju objektivnih i transparentnih mjerila. | Uz to, do 2021. s 50 milijuna neraspoređenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta uspostavljene Odlukom (EU) 2015/... dopunjuju se sva postojeća sredstva raspoloživa u okviru ovog stavka za navedene projekte, pri čemu projekti u svim državama članicama uključuju manje projekte. Projekti se biraju na temelju objektivnih i transparentnih mjerila. |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 23.”; | Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 23.”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

u stavku 8. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:

u stavku 8. prvi, drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Količina od 400 milijuna emisijskih jedinica izdvaja se za potporu inovacijama u tehnologijama s niskom razinom emisija ugljika i procesima u industrijskim sektorima navedenima u Prilogu I. te za pomoć poticanju izgradnje i rada komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno hvatanje i geološko skladištenje (CCS) CO2 te demonstracijskih projekata inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije na području Unije.

„Količina od 400 milijuna emisijskih jedinica izdvaja se za potporu inovacijama u tehnologijama s niskom razinom emisija ugljika i procesima u industrijskim sektorima navedenima u Prilogu I. te za pomoć poticanju izgradnje i rada komercijalnih demonstracijskih projekata čiji je cilj ekološki sigurno i
  troškovno učinkovito
  vezanje i geološko skladištenje CO2 (CCS)
  ili vezanje i korištenje CO2 u industrijskim procesima (CCU)
  te demonstracijskih projekata inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije i
  energetsku učinkovitost
  na području Unije.

Emisijske se jedinice izdvajaju za inovacije u industrijskim tehnologijama i procesima s niskim emisijama ugljika i za potporu demonstracijskim projektima za razvoj niza tehnologija za CCS i inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije koje još nisu komercijalno održive u geografski uravnoteženim lokacijama. Kako bi se promicali inovativni projekti, potpora može iznositi do 60 % mjerodavnih troškova projekata, od čega do 40 % ne smije ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju.

Emisijske se jedinice izdvajaju za inovacije u industrijskim tehnologijama i procesima s niskim emisijama ugljika i za potporu demonstracijskim projektima za razvoj niza tehnologija za CCS i inovativnih tehnologija za obnovljive izvore energije koje još nisu komercijalno održive u geografski uravnoteženim lokacijama. Kako bi se promicali inovativni projekti, potpora može iznositi do 60 % mjerodavnih troškova projekata, od čega do 40 % ne smije ovisiti o provjerenom izbjegavanju emisija stakleničkih plinova pod uvjetom da su unaprijed određeni ključni ciljevi postignuti uzimajući u obzir upotrijebljenu tehnologiju.

Uz to, do 2021. s 50 milijuna neraspoređenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta uspostavljene Odlukom (EU) 2015/... dopunjuju se sva postojeća sredstva raspoloživa u okviru ovog stavka za navedene projekte, pri čemu projekti u svim državama članicama uključuju manje projekte. Projekti se biraju na temelju objektivnih i transparentnih mjerila.

Uz to, do 2021. s 50 milijuna neraspoređenih emisijskih jedinica iz rezerve za stabilnost tržišta uspostavljene Odlukom (EU) 2015/... dopunjuju se sva postojeća sredstva raspoloživa u okviru ovog stavka za navedene projekte, pri čemu projekti u svim državama članicama uključuju manje projekte. Projekti se biraju na temelju objektivnih i transparentnih mjerila.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 23.”;

Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 23.”;

Obrazloženje

Trebalo bi izravno navesti energetsku učinkovitost i sve tehnologije koje se odnose na vezanje i korištenje CO2 (CCU) kao sirovine u ostalim industrijskim procesima budući da se već provode neki pokusi. Ako se njima pokaže zadovoljavajuća razina tehnološke spremnosti, te bi tehnologije mogle postati puno zanimljivije od CCS-a.

Amandman 9.

Članak 1. stavak 6. novi članak 10.c točka l.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Odstupajući od članka 10.a stavaka od 1. do 5., države članice koje su 2013. imale BDP po stanovniku u eurima po tržišnim cijenama niži od 60 % prosjeka Unije mogu prijelazno dodijeliti besplatne emisijske jedinice postrojenjima za proizvodnju električne energije radi modernizacije energetskog sektora. | 1.   Odstupajući od članka 10.a stavaka od 1. do 5., države članice
  i regije NUTS2 u državama članicama u kojima postoje jasne unutarnje razlike
  , a koje su 2013. imale BDP po stanovniku u eurima po tržišnim cijenama niži od 60 % prosjeka Unije mogu prijelazno dodijeliti besplatne emisijske jedinice postrojenjima za proizvodnju električne energije radi modernizacije energetskog sektora. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Odstupajući od članka 10.a stavaka od 1. do 5., države članice koje su 2013. imale BDP po stanovniku u eurima po tržišnim cijenama niži od 60 % prosjeka Unije mogu prijelazno dodijeliti besplatne emisijske jedinice postrojenjima za proizvodnju električne energije radi modernizacije energetskog sektora.

1.   Odstupajući od članka 10.a stavaka od 1. do 5., države članice
  i regije NUTS2 u državama članicama u kojima postoje jasne unutarnje razlike
  , a koje su 2013. imale BDP po stanovniku u eurima po tržišnim cijenama niži od 60 % prosjeka Unije mogu prijelazno dodijeliti besplatne emisijske jedinice postrojenjima za proizvodnju električne energije radi modernizacije energetskog sektora.

Obrazloženje

Odbor regija zahtijeva da Fond za modernizaciju bude otvoren za korištenje u regijama NUTS2. Naime, iako podupire načelo solidarnosti i planove da se nastavi s dodjelom besplatnih emisijskih jedinica u svrhu modernizacije energetskog sektora u državama članicama u kojima je BDP po stanovniku 2013. iznosio manje od 60 % prosjeka Europske unije, poziva da se pri dodjeli tih emisijskih jedinica u obzir uzme i vrijednost BDP-a po stanovniku u regijama NUTS2 jer bi u državama u kojima postoje velike razlike bilo suviše restriktivno u obzir uzimati isključivo nacionalni BDP po stanovniku.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | podsjeća na važnost uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u ovo pitanje, s obzirom na to da najizloženije zbog svoje istaknute uloge u borbi protiv klimatskih promjena jer su po svojoj prirodi tijela vlasti najbliža građanima i prva koja se bave kriznim situacijama vezanima uz okoliš; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na važnost uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u ovo pitanje, s obzirom na to da najizloženije zbog svoje istaknute uloge u borbi protiv klimatskih promjena jer su po svojoj prirodi tijela vlasti najbliža građanima i prva koja se bave kriznim situacijama vezanima uz okoliš;

| 2. | poziva sve glavne svjetske aktere (poduzeća, financijski sektor, vlade, Ujedinjene narode, nevladine organizacije i civilno društvo) da surađuju sa svim razinama vlasti kako bi se na ekološke nesreće i klimatske nepogode reagiralo na usklađen i učinkovit način, u skladu s rezultatima konferencije COP 21 u Parizu; u tom kontekstu prima na znanje Komunikaciju COM(2016) 110 final „Razdoblje nakon Pariza” koja će se podrobnije analizirati u budućem mišljenju OR-a; no žali zbog relativno slabog upućivanja na ulogu reformiranog ETS-a u provedbi Pariškog sporazuma i nepriznavanja regionalne dimenzije u tom procesu; |
| --- | --- |

2.

poziva sve glavne svjetske aktere (poduzeća, financijski sektor, vlade, Ujedinjene narode, nevladine organizacije i civilno društvo) da surađuju sa svim razinama vlasti kako bi se na ekološke nesreće i klimatske nepogode reagiralo na usklađen i učinkovit način, u skladu s rezultatima konferencije COP 21 u Parizu; u tom kontekstu prima na znanje Komunikaciju COM(2016) 110 final „Razdoblje nakon Pariza” koja će se podrobnije analizirati u budućem mišljenju OR-a; no žali zbog relativno slabog upućivanja na ulogu reformiranog ETS-a u provedbi Pariškog sporazuma i nepriznavanja regionalne dimenzije u tom procesu;

| 3. | rezultate konferencije COP 21 koji se odnose na zajedničku volju za suradnjom radi ostvarivanja ambicioznog cilja smatra pozitivnima te podupire donošenje odluke o petogodišnjoj reviziji ciljeva kako bi uvijek bili primjereni. No naglašava kako je propuštena prilika da se upozori na rizik istjecanja ugljika na globalnoj razini i da se pronađu rješenja; |
| --- | --- |

3.

rezultate konferencije COP 21 koji se odnose na zajedničku volju za suradnjom radi ostvarivanja ambicioznog cilja smatra pozitivnima te podupire donošenje odluke o petogodišnjoj reviziji ciljeva kako bi uvijek bili primjereni. No naglašava kako je propuštena prilika da se upozori na rizik istjecanja ugljika na globalnoj razini i da se pronađu rješenja;

| 4. | ističe važnost sve većeg povezivanja sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS EU) i politika za poticanje korištenja obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti; u tom kontekstu naglašava potrebu da se regulativa na tom polju pojednostavi i uskladi; |
| --- | --- |

4.

ističe važnost sve većeg povezivanja sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS EU) i politika za poticanje korištenja obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti; u tom kontekstu naglašava potrebu da se regulativa na tom polju pojednostavi i uskladi;

| 5. | Direktiva o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama postojeći je instrument politike EU-a u okviru zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša. Predloženom Direktivom o izmjeni ne otvara se pitanje o njezinoj usklađenosti s načelom supsidijarnosti jer je borba protiv klimatskih promjena i njihovih posljedica svakako prekogranični problem te stoga države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve te Direktive, već će se oni prije postići na razini EU-a. Predložena Direktiva o izmjeni svojim oblikom ili sadržajem također ne izlazi iz okvira potrebnih za provedbu cilja EU-a povezanog sa smanjivanjem emisija stakleničkih plinova do 2030. na troškovno učinkovit način te je stoga u skladu s načelom proporcionalnosti; |
| --- | --- |

5.

Direktiva o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama postojeći je instrument politike EU-a u okviru zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša. Predloženom Direktivom o izmjeni ne otvara se pitanje o njezinoj usklađenosti s načelom supsidijarnosti jer je borba protiv klimatskih promjena i njihovih posljedica svakako prekogranični problem te stoga države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve te Direktive, već će se oni prije postići na razini EU-a. Predložena Direktiva o izmjeni svojim oblikom ili sadržajem također ne izlazi iz okvira potrebnih za provedbu cilja EU-a povezanog sa smanjivanjem emisija stakleničkih plinova do 2030. na troškovno učinkovit način te je stoga u skladu s načelom proporcionalnosti;

| 6. | sve ciljeve utvrđene strategijom Europa 2020. prepoznaje kao prioritete te ih svakako smatra usklađenima s ciljem očuvanja snažne, konkurentne i moderne europske industrije koja propise ne vidjeti kao kaznu, već kao poticaj za veću učinkovitost i modernizaciju. Stoga poziva Europsku komisiju da razmotri i pojam ugljičnog otiska proizvoda te da preispita kako se može promicati održivija potrošnja; |
| --- | --- |

6.

sve ciljeve utvrđene strategijom Europa 2020. prepoznaje kao prioritete te ih svakako smatra usklađenima s ciljem očuvanja snažne, konkurentne i moderne europske industrije koja propise ne vidjeti kao kaznu, već kao poticaj za veću učinkovitost i modernizaciju. Stoga poziva Europsku komisiju da razmotri i pojam ugljičnog otiska proizvoda te da preispita kako se može promicati održivija potrošnja;

| 7. | naglašava važnost rješavanja neravnoteže između ponude i potražnje na tržištu emisijskih jedinica ugljika, čime bi se zajamčilo da srednjoročno i dugoročno smanjenje emisija ima veći utjecaj na cijenu ugljika te bi se potaknula ulaganja u niskougljičnu tehnologiju. Uz to napominje da bi, s obzirom na to da je svrha rezerve za stabilnost tržišta povećati fleksibilnost ponude emisijskih jedinica na dražbi u razdoblju između dviju faza trgovanja, izmjene predviđene Prijedlogom direktive trebale doprinijeti izbjegavanju velikih varijacija u broju emisijskih jedinica koje se nude na dražbi te zajamčiti ravnomjernu distribuciju tih emisijskih jedinica iz godine u godinu; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost rješavanja neravnoteže između ponude i potražnje na tržištu emisijskih jedinica ugljika, čime bi se zajamčilo da srednjoročno i dugoročno smanjenje emisija ima veći utjecaj na cijenu ugljika te bi se potaknula ulaganja u niskougljičnu tehnologiju. Uz to napominje da bi, s obzirom na to da je svrha rezerve za stabilnost tržišta povećati fleksibilnost ponude emisijskih jedinica na dražbi u razdoblju između dviju faza trgovanja, izmjene predviđene Prijedlogom direktive trebale doprinijeti izbjegavanju velikih varijacija u broju emisijskih jedinica koje se nude na dražbi te zajamčiti ravnomjernu distribuciju tih emisijskih jedinica iz godine u godinu;

| 8. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o ažuriranju postojećeg zakonodavstva o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS EU) i odluku o korištenju direktive kao zakonodavnog instrumenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prijedlog Europske komisije o ažuriranju postojećeg zakonodavstva o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS EU) i odluku o korištenju direktive kao zakonodavnog instrumenta;

| 9. | ističe opažanja Europskog revizorskog suda prema kojem postoje „značajni nedostaci u provedbi ETS-a EU-a” i daje preporuke za poboljšanje cjelovitosti i provedbe tog sustava, uključujući koncept industrijske učinkovitosti kojim bi se osigurala potpuna konkurentnost gospodarstva EU-a; |
| --- | --- |

9.

ističe opažanja Europskog revizorskog suda prema kojem postoje „značajni nedostaci u provedbi ETS-a EU-a” i daje preporuke za poboljšanje cjelovitosti i provedbe tog sustava, uključujući koncept industrijske učinkovitosti kojim bi se osigurala potpuna konkurentnost gospodarstva EU-a;

| 10. | podsjeća, kako je već naglašeno u nekim prijašnjim mišljenjima (1), da je jedan od problema s kojima se dosad susretalo u provedbi ETS-a EU-a i cijena ugljika koja se često smatra neučinkovitom. U tom pogledu smatra da bi cilj EU-a trebalo biti poticanje ispravnog određivanja cijena na međunarodnoj razini i sprečavanje fluktuacija koje su isključivo uzrokovane špekulacijama; |
| --- | --- |

10.

podsjeća, kako je već naglašeno u nekim prijašnjim mišljenjima (1), da je jedan od problema s kojima se dosad susretalo u provedbi ETS-a EU-a i cijena ugljika koja se često smatra neučinkovitom. U tom pogledu smatra da bi cilj EU-a trebalo biti poticanje ispravnog određivanja cijena na međunarodnoj razini i sprečavanje fluktuacija koje su isključivo uzrokovane špekulacijama;

| 11. | ističe da je direktiva kojom se uspostavlja sustav ETS EU dio složenijeg sustava mjera te da se njome ne smije isključiti mogućnost da pojedine države također uvedu porez na ugljik, s ciljem poticanja inovacija uz pomoć stvaranja konkurentskih prednosti, kao što je, primjerice, učinjeno u Norveškoj i Švedskoj; |
| --- | --- |

11.

ističe da je direktiva kojom se uspostavlja sustav ETS EU dio složenijeg sustava mjera te da se njome ne smije isključiti mogućnost da pojedine države također uvedu porez na ugljik, s ciljem poticanja inovacija uz pomoć stvaranja konkurentskih prednosti, kao što je, primjerice, učinjeno u Norveškoj i Švedskoj;

| 12. | podržava načelo prema kojemu svi gospodarski sektori, čak i oni koji nisu obuhvaćeni sustavom ETS-a EU-a, trebaju doprinositi postizanju smanjenja emisija, poboljšavajući pritom ekološku održivost i jamčeći društvenu održivost. Stoga potiče države članice da povećaju napore u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om EU-a, s obzirom na to da emisijama pridonose s više od 50 %. U tom smislu predlaže da se razmotri revizija potpora koje se daju različitim sektorima kako bi se tržište potaklo na pronalaženje inovativnih i učinkovitih rješenja ili da se razmotri povećanje broja sektora obuhvaćenih ETS-om, na primjer da se uključe emisije koje proizvodi prometni sektor (morski i kopneni) i građevinski sektor; |
| --- | --- |

12.

podržava načelo prema kojemu svi gospodarski sektori, čak i oni koji nisu obuhvaćeni sustavom ETS-a EU-a, trebaju doprinositi postizanju smanjenja emisija, poboljšavajući pritom ekološku održivost i jamčeći društvenu održivost. Stoga potiče države članice da povećaju napore u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om EU-a, s obzirom na to da emisijama pridonose s više od 50 %. U tom smislu predlaže da se razmotri revizija potpora koje se daju različitim sektorima kako bi se tržište potaklo na pronalaženje inovativnih i učinkovitih rješenja ili da se razmotri povećanje broja sektora obuhvaćenih ETS-om, na primjer da se uključe emisije koje proizvodi prometni sektor (morski i kopneni) i građevinski sektor;

| 13. | snažno preporučuje da se reformom potakne usklađivanje mehanizama nadoknađivanja neizravnih troškova industrije u čitavom EU-u (kako bi se izbjeglo narušavanje unutarnjeg tržišta koje uzrokuje regionalno tržišno natjecanje) te da sustav nagrađuje one koji postignu najbolje rezultate; |
| --- | --- |

13.

snažno preporučuje da se reformom potakne usklađivanje mehanizama nadoknađivanja neizravnih troškova industrije u čitavom EU-u (kako bi se izbjeglo narušavanje unutarnjeg tržišta koje uzrokuje regionalno tržišno natjecanje) te da sustav nagrađuje one koji postignu najbolje rezultate;

| 14. | nada se da će usvajanje sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Kini, koje se predviđa od 2017. (2), motivirati i ostale aktere na globalnoj sceni, ubrzavajući konvergenciju prema gospodarstvu s nultim emisijama stakleničkih plinova i dovodeći do postupnog napuštanja sustava besplatne dodjele emisijskih jedinica; no kao alternativu besplatnoj dodjeli najprije bi trebalo razmotriti razne oblike potpora i poticaja za prelazak s proizvodnje energije iz fosilnih goriva na obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

14.

nada se da će usvajanje sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Kini, koje se predviđa od 2017. (2), motivirati i ostale aktere na globalnoj sceni, ubrzavajući konvergenciju prema gospodarstvu s nultim emisijama stakleničkih plinova i dovodeći do postupnog napuštanja sustava besplatne dodjele emisijskih jedinica; no kao alternativu besplatnoj dodjeli najprije bi trebalo razmotriti razne oblike potpora i poticaja za prelazak s proizvodnje energije iz fosilnih goriva na obnovljivu energiju;

| 15. | pozdravlja namjeru da se postojeće zakonodavstvo unaprijedi jačanjem transparentnosti uz pomoć češće ažuriranih, pouzdanih i provjerenih podataka. Stoga zahtijeva da se tehnički i gospodarski realne referente vrijednosti ažuriraju prije razdoblja trgovanja te da se određuju na temelju pouzdanih industrijskih podataka; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja namjeru da se postojeće zakonodavstvo unaprijedi jačanjem transparentnosti uz pomoć češće ažuriranih, pouzdanih i provjerenih podataka. Stoga zahtijeva da se tehnički i gospodarski realne referente vrijednosti ažuriraju prije razdoblja trgovanja te da se određuju na temelju pouzdanih industrijskih podataka;

| 16. | smatra ključnim da se dodjela javnih financijskih sredstava klimu nastavi i nakon 2020. te se nada da će to financiranje postajati sve važnije u financijskom okviru EU-a, i to već od revizije u sredini provedbenog razdoblja predviđene za glavne europske programe financiranja, a posebice za Obzor 2020.; |
| --- | --- |

16.

smatra ključnim da se dodjela javnih financijskih sredstava klimu nastavi i nakon 2020. te se nada da će to financiranje postajati sve važnije u financijskom okviru EU-a, i to već od revizije u sredini provedbenog razdoblja predviđene za glavne europske programe financiranja, a posebice za Obzor 2020.;

| 17. | predlaže da se koristi utjecaj europske vanjske i trgovinske politike (uz posebno upućivanje na sporazume o slobodnoj trgovini) kako bi se ubrzalo približavanje trećih država sustavu trgovanja emisijskim jedinicama EU-a, promičući međunarodni okvir kojim se omogućuje postizanje opsežnijih ciljeva; |
| --- | --- |

17.

predlaže da se koristi utjecaj europske vanjske i trgovinske politike (uz posebno upućivanje na sporazume o slobodnoj trgovini) kako bi se ubrzalo približavanje trećih država sustavu trgovanja emisijskim jedinicama EU-a, promičući međunarodni okvir kojim se omogućuje postizanje opsežnijih ciljeva;

| 18. | nada se da će se proširenje sustava trgovanja emisijskim jedinicama EU-a na emisije koje proizvodi zračni promet početi rješavati što prije poticanjem stalnog smanjivanja emisija, zahvaljujući također i tehnološkim naprecima koji europske prijevoznike čine konkurentnijima na globalnoj razini te predvodnicima na području održivosti. |
| --- | --- |

18.

nada se da će se proširenje sustava trgovanja emisijskim jedinicama EU-a na emisije koje proizvodi zračni promet početi rješavati što prije poticanjem stalnog smanjivanja emisija, zahvaljujući također i tehnološkim naprecima koji europske prijevoznike čine konkurentnijima na globalnoj razini te predvodnicima na području održivosti.

Bruxelles, 7. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  ENVE-V-047 „Okvir klimatske i energetske politike za razdoblje 2020.–2030.” i ENVE-V-038 „Zelena knjiga – okvir klimatske i energetske politike do 2030.”

1

(2)  Kao što je izjavio kineski predsjednik Xi Jinping tijekom svog posjeta Washingtonu 30. rujna 2015.

2

---

| 1.7.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 240/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 240/72

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Modernizacija propisa EU-a o autorskim pravima

(2016/C 240/11)

| Izvjestitelj: | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), član Općinskog vijeća Zarasaija |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ususret modernom europskom okviru za autorska prava
  COM(2015) 626 final
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju prekogranične prenosivosti usluga internetskog sadržaja na unutarnjem tržištu
  COM(2015) 627 final |

Izvjestitelj:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), član Općinskog vijeća Zarasaija

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ususret modernom europskom okviru za autorska prava

COM(2015) 626 final

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osiguravanju prekogranične prenosivosti usluga internetskog sadržaja na unutarnjem tržištu

COM(2015) 627 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica koje se među ostalim temelji na slobodi kretanja usluga i osoba, stoga je nužno osigurati da potrošači mogu upotrebljavati usluge internetskog sadržaja koje nude pristup sadržajima poput glazbe, igara, filma ili sportskih događaja ne samo u svojoj državi članici boravišta, nego i kada su privremeno prisutni u drugoj državi članici Unije. Stoga je potrebno ukloniti prepreke koje onemogućuju pristup takvim uslugama internetskog sadržaja i njihovu upotrebu. | Budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica koje se među ostalim temelji na slobodi kretanja usluga i osoba, nužno je osigurati da potrošači mogu upotrebljavati usluge internetskog sadržaja koje nude pristup sadržajima poput glazbe, igara, filma ili sportskih događaja ne samo u svojoj državi članici boravišta, nego i kada su privremeno prisutni u drugoj državi članici Unije. Stoga je potrebno ukloniti prepreke koje onemogućuju pristup takvim uslugama internetskog sadržaja i njihovu upotrebu.
  Istodobno, provjerom države članice boravišta pretplatnika trebalo bi se izbjeći pretvaranje prenosivosti u stalni prekogranični pristup
  . |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica koje se među ostalim temelji na slobodi kretanja usluga i osoba, stoga je nužno osigurati da potrošači mogu upotrebljavati usluge internetskog sadržaja koje nude pristup sadržajima poput glazbe, igara, filma ili sportskih događaja ne samo u svojoj državi članici boravišta, nego i kada su privremeno prisutni u drugoj državi članici Unije. Stoga je potrebno ukloniti prepreke koje onemogućuju pristup takvim uslugama internetskog sadržaja i njihovu upotrebu.

Budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica koje se među ostalim temelji na slobodi kretanja usluga i osoba, nužno je osigurati da potrošači mogu upotrebljavati usluge internetskog sadržaja koje nude pristup sadržajima poput glazbe, igara, filma ili sportskih događaja ne samo u svojoj državi članici boravišta, nego i kada su privremeno prisutni u drugoj državi članici Unije. Stoga je potrebno ukloniti prepreke koje onemogućuju pristup takvim uslugama internetskog sadržaja i njihovu upotrebu.
  Istodobno, provjerom države članice boravišta pretplatnika trebalo bi se izbjeći pretvaranje prenosivosti u stalni prekogranični pristup
  .

Obrazloženje

Nositelji prava moraju biti sigurni da se prenosivost odnosi isključivo na najuobičajenije slučajeve putovanja u poslovne, turističke ili studijske svrhe te da neće dovesti do stalne dostupnosti sadržaja zaštićenih na razini EU-a.

Amandman 2.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Brojne su prepreke pružanju tih usluga potrošačima koji se privremeno nalaze u drugoj državi članici. Određenim internetskim uslugama obuhvaćeni su sadržaji poput glazbe, igara ili filmova koji su zaštićeni autorskim pravom i/ili srodnim pravima u skladu s pravom Unije. Konkretno prepreke prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja proizlaze iz činjenice da se prava prijenosa sadržaja zaštićenog autorskim i/ili srodnim pravima, poput audiovizualnih djela, često licenciraju na teritorijalnoj osnovi kao i iz činjenice da pružatelji internetskih usluga mogu odlučiti pružati usluge samo na određenim tržištima. | Brojne su prepreke pružanju tih usluga potrošačima koji se privremeno nalaze u drugoj državi članici. Određenim internetskim uslugama obuhvaćeni su sadržaji poput glazbe, igara ili filmova koji su zaštićeni autorskim pravom i/ili srodnim pravima u skladu s pravom Unije. Konkretno prepreke prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja proizlaze iz činjenice da se prava prijenosa sadržaja zaštićenog autorskim i/ili srodnim pravima, poput audiovizualnih djela, često licenciraju na teritorijalnoj osnovi kao i iz činjenice da pružatelji internetskih usluga mogu
  u određenoj mjeri
  odlučiti pružati usluge samo na određenim tržištima. |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Brojne su prepreke pružanju tih usluga potrošačima koji se privremeno nalaze u drugoj državi članici. Određenim internetskim uslugama obuhvaćeni su sadržaji poput glazbe, igara ili filmova koji su zaštićeni autorskim pravom i/ili srodnim pravima u skladu s pravom Unije. Konkretno prepreke prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja proizlaze iz činjenice da se prava prijenosa sadržaja zaštićenog autorskim i/ili srodnim pravima, poput audiovizualnih djela, često licenciraju na teritorijalnoj osnovi kao i iz činjenice da pružatelji internetskih usluga mogu odlučiti pružati usluge samo na određenim tržištima.

Brojne su prepreke pružanju tih usluga potrošačima koji se privremeno nalaze u drugoj državi članici. Određenim internetskim uslugama obuhvaćeni su sadržaji poput glazbe, igara ili filmova koji su zaštićeni autorskim pravom i/ili srodnim pravima u skladu s pravom Unije. Konkretno prepreke prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja proizlaze iz činjenice da se prava prijenosa sadržaja zaštićenog autorskim i/ili srodnim pravima, poput audiovizualnih djela, često licenciraju na teritorijalnoj osnovi kao i iz činjenice da pružatelji internetskih usluga mogu
  u određenoj mjeri
  odlučiti pružati usluge samo na određenim tržištima.

Obrazloženje

Pružatelji internetskih usluga, kao i svi ostali poslovni subjekti, slobodno biraju na koja će tržišta ući slijedeći svoje unutarnje razloge. Manju dostupnost sadržaja koja zbog toga može nastati stoga treba smatrati nuspojavom, a ne pristupom koji je sam po sebi restriktivan.

Amandman 3.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Stoga pružatelji usluga internetskog sadržaja koji iskorištavaju djela ili drugi zaštićeni sadržaj, poput knjiga, audiovizualnih djela, snimljene glazbe ili radiotelevizijskog emitiranja moraju imati pravo upotrebe tog sadržaja na relevantnim područjima. | Stoga pružatelji usluga internetskog sadržaja koji iskorištavaju djela ili drugi zaštićeni sadržaj, poput knjiga, audiovizualnih djela, snimljene glazbe ili radiotelevizijskog emitiranja moraju imati pravo upotrebe tog sadržaja na relevantnim područjima
  , također i korištenjem licencija za više teritorija ili sveeuropskih licencija kada uvjeti to dopuštaju, na primjer: ako postoji tržište, potražnja kod potrošača, potrebna tehnologija i jamstvo poštenih naknada
  . |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Stoga pružatelji usluga internetskog sadržaja koji iskorištavaju djela ili drugi zaštićeni sadržaj, poput knjiga, audiovizualnih djela, snimljene glazbe ili radiotelevizijskog emitiranja moraju imati pravo upotrebe tog sadržaja na relevantnim područjima.

Stoga pružatelji usluga internetskog sadržaja koji iskorištavaju djela ili drugi zaštićeni sadržaj, poput knjiga, audiovizualnih djela, snimljene glazbe ili radiotelevizijskog emitiranja moraju imati pravo upotrebe tog sadržaja na relevantnim područjima
  , također i korištenjem licencija za više teritorija ili sveeuropskih licencija kada uvjeti to dopuštaju, na primjer: ako postoji tržište, potražnja kod potrošača, potrebna tehnologija i jamstvo poštenih naknada
  .

Obrazloženje

Vrijedi naglasiti postojanje instrumenata licenciranja za više teritorija koji, čak i ako nisu uvijek dostupni, znatno pospješuju emitiranje sadržaja.

Amandman 4.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Pri prijenosu sadržaja zaštićenog autorskim pravom i/ili srodnim pravima koji obavlja pružatelj usluga internetskog sadržaja potrebno je odobrenje relevantnih nositelja prava, poput autora, izvođača, producenata ili radiodifuzijskih organizacija za sadržaj koji bi trebao biti uključen u prijenos. To se odnosi i na slučajeve kada se takav prijenos realizira kako bi se potrošaču omogućilo preuzimanje radi korištenja uslugom internetskog sadržaja. | Pri prijenosu sadržaja zaštićenog autorskim pravom i/ili srodnim pravima koji obavlja pružatelj usluga internetskog sadržaja potrebno je odobrenje relevantnih nositelja prava, poput autora, izvođača, producenata ili radiodifuzijskih organizacija
  koji, ovisno o uvjetima koje zadovoljavaju, imaju ekskluzivna prava
  u odnosu na sadržaj koji bi trebao biti uključen u prijenos. To se odnosi i na slučajeve kada se takav prijenos realizira kako bi se potrošaču omogućilo preuzimanje radi korištenja uslugom internetskog sadržaja. |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Pri prijenosu sadržaja zaštićenog autorskim pravom i/ili srodnim pravima koji obavlja pružatelj usluga internetskog sadržaja potrebno je odobrenje relevantnih nositelja prava, poput autora, izvođača, producenata ili radiodifuzijskih organizacija za sadržaj koji bi trebao biti uključen u prijenos. To se odnosi i na slučajeve kada se takav prijenos realizira kako bi se potrošaču omogućilo preuzimanje radi korištenja uslugom internetskog sadržaja.

Pri prijenosu sadržaja zaštićenog autorskim pravom i/ili srodnim pravima koji obavlja pružatelj usluga internetskog sadržaja potrebno je odobrenje relevantnih nositelja prava, poput autora, izvođača, producenata ili radiodifuzijskih organizacija
  koji, ovisno o uvjetima koje zadovoljavaju, imaju ekskluzivna prava
  u odnosu na sadržaj koji bi trebao biti uključen u prijenos. To se odnosi i na slučajeve kada se takav prijenos realizira kako bi se potrošaču omogućilo preuzimanje radi korištenja uslugom internetskog sadržaja.

Obrazloženje

Nositelji prava imaju na zaštitu svojih ekskluzivnih prava za koja pojedinačno zadovoljavaju uvjete, kao što je utvrđeno Direktivom 2014/26/EU.

Amandman 5.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Dobivanje licencije za relevantna prava nije uvijek moguće, posebno kada se prava na sadržaj licenciraju na isključivoj osnovi. Kako bi se osigurala teritorijalna ekskluzivnost, pružatelji internetskih usluga često se u ugovorima o licenciranju s nositeljima prava, uključujući radiodifuzijske organizacije ili organizatore događaja, obvezuju da će svojim pretplatnicima spriječiti pristup i upotrebu svoje usluge izvan područja za koje posjeduju licenciju. Tim se ugovornim ograničenjima koja su nametnuta pružateljima usluga od njih zahtijeva da poduzmu mjere poput onemogućivanja pristupa svojim uslugama s IP adresa koje se nalaze izvan predmetnog područja. Prema tome, jedna od prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja nalazi se u ugovorima sklopljenima između pružatelja internetskih usluga i njihovih pretplatnika, koje pak odražavaju odredbe o teritorijalnom ograničenju u ugovorima sklopljenima između tih pružatelja usluga i nositelja prava. | Dobivanje licencije za relevantna prava nije uvijek moguće, posebno kada se prava na sadržaj licenciraju na isključivoj osnovi. Kako bi se osigurala teritorijalna ekskluzivnost
  (i konkurentska prednost)
  , pružatelji internetskih usluga često se u ugovorima o licenciranju s nositeljima prava, uključujući radiodifuzijske organizacije ili organizatore događaja, obvezuju da će svojim pretplatnicima spriječiti pristup i upotrebu svoje usluge izvan područja za koje posjeduju licenciju. Tim se ugovornim ograničenjima koja su nametnuta pružateljima usluga od njih zahtijeva da poduzmu mjere poput onemogućivanja pristupa svojim uslugama s IP adresa koje se nalaze izvan predmetnog područja. Prema tome, jedna od prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja nalazi se u ugovorima sklopljenima između pružatelja internetskih usluga i njihovih pretplatnika, koje pak odražavaju odredbe o teritorijalnom ograničenju u ugovorima sklopljenima između tih pružatelja usluga i nositelja prava. |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Dobivanje licencije za relevantna prava nije uvijek moguće, posebno kada se prava na sadržaj licenciraju na isključivoj osnovi. Kako bi se osigurala teritorijalna ekskluzivnost, pružatelji internetskih usluga često se u ugovorima o licenciranju s nositeljima prava, uključujući radiodifuzijske organizacije ili organizatore događaja, obvezuju da će svojim pretplatnicima spriječiti pristup i upotrebu svoje usluge izvan područja za koje posjeduju licenciju. Tim se ugovornim ograničenjima koja su nametnuta pružateljima usluga od njih zahtijeva da poduzmu mjere poput onemogućivanja pristupa svojim uslugama s IP adresa koje se nalaze izvan predmetnog područja. Prema tome, jedna od prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja nalazi se u ugovorima sklopljenima između pružatelja internetskih usluga i njihovih pretplatnika, koje pak odražavaju odredbe o teritorijalnom ograničenju u ugovorima sklopljenima između tih pružatelja usluga i nositelja prava.

Dobivanje licencije za relevantna prava nije uvijek moguće, posebno kada se prava na sadržaj licenciraju na isključivoj osnovi. Kako bi se osigurala teritorijalna ekskluzivnost
  (i konkurentska prednost)
  , pružatelji internetskih usluga često se u ugovorima o licenciranju s nositeljima prava, uključujući radiodifuzijske organizacije ili organizatore događaja, obvezuju da će svojim pretplatnicima spriječiti pristup i upotrebu svoje usluge izvan područja za koje posjeduju licenciju. Tim se ugovornim ograničenjima koja su nametnuta pružateljima usluga od njih zahtijeva da poduzmu mjere poput onemogućivanja pristupa svojim uslugama s IP adresa koje se nalaze izvan predmetnog područja. Prema tome, jedna od prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja nalazi se u ugovorima sklopljenima između pružatelja internetskih usluga i njihovih pretplatnika, koje pak odražavaju odredbe o teritorijalnom ograničenju u ugovorima sklopljenima između tih pružatelja usluga i nositelja prava.

Obrazloženje

Pružatelj internetskih usluga ima pravo odlučiti da određeni sadržaj postane dostupan na područjima gdje bi mogao imati velik uspjeh. U tom smislu, onemogućavanje uskraćivanja pristupa na temelju geografske lokacije smatra se proširenjem pojma teritorijalnosti, a ne prvim korakom u smjeru njegovog konačnog ukidanja.

Amandman 6.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prema tome, cilj je ove Uredbe prilagoditi pravni okvir kako bi se osiguralo da licenciranje prava više ne bude prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja u Uniji i omogućila prekogranična prenosivost. | Prema tome, cilj je ove Uredbe prilagoditi pravni okvir kako bi se osiguralo da licenciranje prava više ne bude prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja u Uniji i omogućila prekogranična prenosivost
  , jamčeći zadovoljavajuću fleksibilnost potrošačima s jedne strane i s druge strane, poštujući kreativne i komercijalne vrijednosti sadržaja
  . |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Prema tome, cilj je ove Uredbe prilagoditi pravni okvir kako bi se osiguralo da licenciranje prava više ne bude prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja u Uniji i omogućila prekogranična prenosivost.

Prema tome, cilj je ove Uredbe prilagoditi pravni okvir kako bi se osiguralo da licenciranje prava više ne bude prepreka prekograničnoj prenosivosti usluga internetskog sadržaja u Uniji i omogućila prekogranična prenosivost
  , jamčeći zadovoljavajuću fleksibilnost potrošačima s jedne strane i s druge strane, poštujući kreativne i komercijalne vrijednosti sadržaja
  .

Obrazloženje

Koristi za potrošače ne smiju ići nauštrb stvaratelja i radnika u sektoru, jer bez njih ta djela ne bi mogla postojati odnosno ne bi se mogla koristiti.

Amandman 7.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Nacrt mišljenja | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Pružatelji usluga trebali bi osigurati primjereno obavješćivanje svojih pretplatnika o uvjetima upotrebe usluga internetskog sadržaja u državama članicama koje nisu država članica boravišta pretplatnika. Uredbom se nositeljima prava omogućuje da od pružatelja usluga zahtijevaju primjenu učinkovitih sredstava kojima će provjeriti da se usluga pruža u skladu s Uredbom. Međutim, nužno je osigurati da propisana sredstva budu razumna i da ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja. Nužne tehničke i organizacijske mjere primjerice uključuju uzorkovanje IP adrese umjesto stalnog praćenja lokacije, transparentno informiranje osoba o postupcima koji su upotrijebljeni pri provjeri i njihova namjena te primjerene sigurnosne mjere. S obzirom na to da za potrebe provjere nije bitna lokacija, nego u kojoj državi članici pretplatnik pristupa usluzi, za tu svrhu nije potrebno prikupljati i obrađivati podatke o preciznoj lokaciji. Slično tomu, kada je za isporuku pružene usluge dovoljna ovjera pretplatnika, ne bi trebalo zahtijevati identifikaciju pretplatnika. | Pružatelji usluga trebali bi osigurati primjereno obavješćivanje svojih pretplatnika o uvjetima upotrebe usluga internetskog sadržaja u državama članicama koje nisu država članica boravišta pretplatnika. Uredbom se nositeljima prava omogućuje da od pružatelja usluga zahtijevaju primjenu učinkovitih sredstava kojima će provjeriti da se usluga pruža u skladu s Uredbom. Međutim, nužno je osigurati da propisana sredstva budu razumna i da ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja. Nužne tehničke i organizacijske mjere primjerice uključuju uzorkovanje IP adrese umjesto stalnog praćenja lokacije, transparentno informiranje osoba o postupcima koji su upotrijebljeni pri provjeri i njihova namjena te primjerene sigurnosne mjere. S obzirom na to da za potrebe provjere nije bitna lokacija, nego u kojoj državi članici pretplatnik pristupa usluzi, za tu svrhu nije potrebno prikupljati i obrađivati podatke o preciznoj lokaciji
  , pod uvjetom da ta lokacija nije izvan granica EU-a
  . Slično tomu, kada je za isporuku pružene usluge dovoljna ovjera pretplatnika, ne bi trebalo zahtijevati identifikaciju pretplatnika. |

Nacrt mišljenja

Amandman OR-a

Pružatelji usluga trebali bi osigurati primjereno obavješćivanje svojih pretplatnika o uvjetima upotrebe usluga internetskog sadržaja u državama članicama koje nisu država članica boravišta pretplatnika. Uredbom se nositeljima prava omogućuje da od pružatelja usluga zahtijevaju primjenu učinkovitih sredstava kojima će provjeriti da se usluga pruža u skladu s Uredbom. Međutim, nužno je osigurati da propisana sredstva budu razumna i da ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja. Nužne tehničke i organizacijske mjere primjerice uključuju uzorkovanje IP adrese umjesto stalnog praćenja lokacije, transparentno informiranje osoba o postupcima koji su upotrijebljeni pri provjeri i njihova namjena te primjerene sigurnosne mjere. S obzirom na to da za potrebe provjere nije bitna lokacija, nego u kojoj državi članici pretplatnik pristupa usluzi, za tu svrhu nije potrebno prikupljati i obrađivati podatke o preciznoj lokaciji. Slično tomu, kada je za isporuku pružene usluge dovoljna ovjera pretplatnika, ne bi trebalo zahtijevati identifikaciju pretplatnika.

Pružatelji usluga trebali bi osigurati primjereno obavješćivanje svojih pretplatnika o uvjetima upotrebe usluga internetskog sadržaja u državama članicama koje nisu država članica boravišta pretplatnika. Uredbom se nositeljima prava omogućuje da od pružatelja usluga zahtijevaju primjenu učinkovitih sredstava kojima će provjeriti da se usluga pruža u skladu s Uredbom. Međutim, nužno je osigurati da propisana sredstva budu razumna i da ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja. Nužne tehničke i organizacijske mjere primjerice uključuju uzorkovanje IP adrese umjesto stalnog praćenja lokacije, transparentno informiranje osoba o postupcima koji su upotrijebljeni pri provjeri i njihova namjena te primjerene sigurnosne mjere. S obzirom na to da za potrebe provjere nije bitna lokacija, nego u kojoj državi članici pretplatnik pristupa usluzi, za tu svrhu nije potrebno prikupljati i obrađivati podatke o preciznoj lokaciji
  , pod uvjetom da ta lokacija nije izvan granica EU-a
  . Slično tomu, kada je za isporuku pružene usluge dovoljna ovjera pretplatnika, ne bi trebalo zahtijevati identifikaciju pretplatnika.

Obrazloženje

Bez preciznih podataka o lokaciji, sposobnost provjere lokacije ozbiljno je narušena jer se zapravo pretpostavlja da će svako prekogranično korištenje biti izvan granica EU-a, što nije nužno slučaj.

Amandman 8.

Prijedlog uredbe

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: | Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: |
| (a) | „pretplatnik” znači svaki potrošač koji na temelju ugovora o pružanju usluga internetskog sadržaja s pružateljem usluga ima pravo pristupa toj usluzi i pravo njezine upotrebe u državi članici boravišta; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(a)

„pretplatnik” znači svaki potrošač koji na temelju ugovora o pružanju usluga internetskog sadržaja s pružateljem usluga ima pravo pristupa toj usluzi i pravo njezine upotrebe u državi članici boravišta;

| (a) | „pretplatnik” znači svaki potrošač koji na temelju ugovora o pružanju usluga internetskog sadržaja s pružateljem usluga ima pravo pristupa toj usluzi i pravo njezine upotrebe u državi članici boravišta; |
| --- | --- |

(a)

„pretplatnik” znači svaki potrošač koji na temelju ugovora o pružanju usluga internetskog sadržaja s pružateljem usluga ima pravo pristupa toj usluzi i pravo njezine upotrebe u državi članici boravišta;

| (b) | „potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenim ovom Uredbom djeluje u svrhe koje ne ulaze u okvir njezine trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti; |
| --- | --- |

(b)

„potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenim ovom Uredbom djeluje u svrhe koje ne ulaze u okvir njezine trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti;

| (b) | „potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenim ovom Uredbom djeluje u svrhe koje ne ulaze u okvir njezine trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti; |
| --- | --- |

(b)

„potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenim ovom Uredbom djeluje u svrhe koje ne ulaze u okvir njezine trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti;

| (c) | „država članica boravišta” znači država članica u kojoj pretplatnik uobičajeno boravi; |
| --- | --- |

(c)

„država članica boravišta” znači država članica u kojoj pretplatnik uobičajeno boravi;

| (c) | „država članica boravišta” znači država članica u kojoj pretplatnik uobičajeno boravi; |
| --- | --- |

(c)

„država članica boravišta” znači država članica u kojoj pretplatnik uobičajeno boravi;

| (d) | „privremeno prisutan” znači prisutnost pretplatnika u državi članici koja nije njegova država članica boravišta; |
| --- | --- |

(d)

„privremeno prisutan” znači prisutnost pretplatnika u državi članici koja nije njegova država članica boravišta;

| (d) | „privremeno prisutan” znači prisutnost pretplatnika u državi članici koja nije njegova država članica boravišta,
  a čijom se provjerom osigurava da se prenosivost ne pretvori u stalni prekogranični pristup
  ; |
| --- | --- |

(d)

„privremeno prisutan” znači prisutnost pretplatnika u državi članici koja nije njegova država članica boravišta,
  a čijom se provjerom osigurava da se prenosivost ne pretvori u stalni prekogranični pristup
  ;

| (e) | „usluga internetskog sadržaja” znači usluga kako je definirana člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koju pružatelj usluga u skladu sa zakonom pruža na internetu u državi članici boravišta, bez ograničavanja na određenu lokaciju i koja je audiovizualna medijska usluga u smislu Direktive 2010/13/EU ili usluga čija je glavna značajka omogućivanje pristupa djelima, drugim vrstama zaštićenog sadržaja ili prijenosima organizacija za radiodifuziju i njihova upotreba, bez obzira je li riječ o linearnoj isporuci ili isporuci na zahtjev, koja se pretplatniku osigurava na dogovoreni način: |
| --- | --- |

(e)

„usluga internetskog sadržaja” znači usluga kako je definirana člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koju pružatelj usluga u skladu sa zakonom pruža na internetu u državi članici boravišta, bez ograničavanja na određenu lokaciju i koja je audiovizualna medijska usluga u smislu Direktive 2010/13/EU ili usluga čija je glavna značajka omogućivanje pristupa djelima, drugim vrstama zaštićenog sadržaja ili prijenosima organizacija za radiodifuziju i njihova upotreba, bez obzira je li riječ o linearnoj isporuci ili isporuci na zahtjev, koja se pretplatniku osigurava na dogovoreni način:

| (e) | „usluga internetskog sadržaja” znači usluga kako je definirana člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koju pružatelj usluga u skladu sa zakonom pruža na internetu u državi članici boravišta, bez ograničavanja na određenu lokaciju i koja je audiovizualna medijska usluga u smislu Direktive 2010/13/EU ili usluga čija je glavna značajka omogućivanje pristupa djelima, drugim vrstama zaštićenog sadržaja ili prijenosima organizacija za radiodifuziju i njihova upotreba, bez obzira je li riječ o linearnoj isporuci ili isporuci na zahtjev, koja se pretplatniku osigurava na dogovoreni način: |
| --- | --- |

(e)

„usluga internetskog sadržaja” znači usluga kako je definirana člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koju pružatelj usluga u skladu sa zakonom pruža na internetu u državi članici boravišta, bez ograničavanja na određenu lokaciju i koja je audiovizualna medijska usluga u smislu Direktive 2010/13/EU ili usluga čija je glavna značajka omogućivanje pristupa djelima, drugim vrstama zaštićenog sadržaja ili prijenosima organizacija za radiodifuziju i njihova upotreba, bez obzira je li riječ o linearnoj isporuci ili isporuci na zahtjev, koja se pretplatniku osigurava na dogovoreni način:

| | 1. | u zamjenu za novčano plaćanje ili |
| --- | --- | --- |

1.

u zamjenu za novčano plaćanje ili

| | 1. | u zamjenu za novčano plaćanje ili |
| --- | --- | --- |

1.

u zamjenu za novčano plaćanje ili

| | 2. | bez novčanog plaćanja uz uvjet da pružatelj provjerava u kojoj državi članici pretplatnik ima boravište; |
| --- | --- | --- |

2.

bez novčanog plaćanja uz uvjet da pružatelj provjerava u kojoj državi članici pretplatnik ima boravište;

| | 2. | bez novčanog plaćanja uz uvjet da pružatelj provjerava u kojoj državi članici pretplatnik ima boravište; |
| --- | --- | --- |

2.

bez novčanog plaćanja uz uvjet da pružatelj provjerava u kojoj državi članici pretplatnik ima boravište;

| (f) | „prijenosan” znači da pretplatnici mogu pristupiti usluzi internetskog sadržaja i njome se koristiti u državi članici boravišta bez ograničenja na određeno mjesto. |
| --- | --- |

(f)

„prijenosan” znači da pretplatnici mogu pristupiti usluzi internetskog sadržaja i njome se koristiti u državi članici boravišta bez ograničenja na određeno mjesto.

| (f) | „prijenosan” znači da pretplatnici mogu pristupiti usluzi internetskog sadržaja i njome se koristiti u državi članici boravišta bez ograničenja na određeno mjesto. |
| --- | --- |

(f)

„prijenosan” znači da pretplatnici mogu pristupiti usluzi internetskog sadržaja i njome se koristiti u državi članici boravišta bez ograničenja na određeno mjesto.

Obrazloženje

Nositelji prava moraju biti sigurni da prenosivost neće dovesti do stalne dostupnosti sadržaja zaštićenih na razini EU-a.

Amandman 9.

Prijedlog uredbe

Članak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1. | Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| 1. | Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

1.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| 2. | Primjenjuje se od [datum:
  6
  mjeseci od dana njezine objave]. |
| --- | --- |

2.

Primjenjuje se od [datum:
  6
  mjeseci od dana njezine objave].

| 2. | Primjenjuje se od [datum:
  12
  mjeseci od dana njezine objave]. |
| --- | --- |

2.

Primjenjuje se od [datum:
  12
  mjeseci od dana njezine objave].

Obrazloženje

S obzirom na znatan broj ugovora na koje uredba izravno utječe, zainteresiranim stranama mora biti omogućeno dovoljno vremena za izmjenu odgovarajućih odredbi. Stoga bi se produžavanjem roka njezine primjene na 12 mjeseci doprinijelo postizanju veće usklađenosti.

Amandman 10.

Prijedlog uredbe

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ova Uredba trebala bi se odnositi na usluge internetskog sadržaja koje se pružaju u zamjenu za novčano plaćanje. Pružatelji takvih usluga mogu provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Smatra se da se pravo na upotrebu usluge internetskog sadržaja stječe u zamjenu za novčano plaćanje bez obzira na to je li predmetno plaćanje izvršeno izravno pružatelju usluga internetskog sadržaja ili drugoj strani, poput pružatelja koji nudi paket usluga u kojem se kombiniraju telekomunikacijska usluga i usluga internetskog sadržaja koju pruža drugi pružatelj usluga. | Ova Uredba trebala bi se odnositi na usluge internetskog sadržaja koje se pružaju u zamjenu za novčano plaćanje. Pružatelji takvih usluga mogu provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište,
  a provjerom bi trebalo izbjeći pretvaranje prenosivosti u stalni prekogranični pristup.
  Smatra se da se pravo na upotrebu usluge internetskog sadržaja stječe u zamjenu za novčano plaćanje bez obzira na to je li predmetno plaćanje izvršeno izravno pružatelju usluga internetskog sadržaja ili drugoj strani, poput pružatelja koji nudi paket usluga u kojem se kombiniraju telekomunikacijska usluga i usluga internetskog sadržaja koju pruža drugi pružatelj usluga. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ova Uredba trebala bi se odnositi na usluge internetskog sadržaja koje se pružaju u zamjenu za novčano plaćanje. Pružatelji takvih usluga mogu provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Smatra se da se pravo na upotrebu usluge internetskog sadržaja stječe u zamjenu za novčano plaćanje bez obzira na to je li predmetno plaćanje izvršeno izravno pružatelju usluga internetskog sadržaja ili drugoj strani, poput pružatelja koji nudi paket usluga u kojem se kombiniraju telekomunikacijska usluga i usluga internetskog sadržaja koju pruža drugi pružatelj usluga.

Ova Uredba trebala bi se odnositi na usluge internetskog sadržaja koje se pružaju u zamjenu za novčano plaćanje. Pružatelji takvih usluga mogu provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište,
  a provjerom bi trebalo izbjeći pretvaranje prenosivosti u stalni prekogranični pristup.
  Smatra se da se pravo na upotrebu usluge internetskog sadržaja stječe u zamjenu za novčano plaćanje bez obzira na to je li predmetno plaćanje izvršeno izravno pružatelju usluga internetskog sadržaja ili drugoj strani, poput pružatelja koji nudi paket usluga u kojem se kombiniraju telekomunikacijska usluga i usluga internetskog sadržaja koju pruža drugi pružatelj usluga.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 11.

Prijedlog uredbe

Članak 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja također su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe u mjeri u kojoj pružatelji usluga provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja i čiji pružatelji ne provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište trebale bi biti izvan područja primjene ove Uredbe jer bi njihovo uključivanje dovelo do bitne promjene načina isporuke tih usluga i nerazmjernih troškova. U pogledu provjere države članice u kojoj pretplatnici imaju boravište potrebno je pouzdati se u podatke poput plaćanja pristojbe za druge usluge koje se pružaju u državi članici boravišta, postojanja ugovora za internetski ili telefonski priključak, IP adrese ili drugog načina ovjeravanja ako se njima pružatelju usluga razumno omogućuje utvrditi u kojoj državi članici njegovi pretplatnici imaju boravište. | Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja također su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe u mjeri u kojoj pružatelji usluga provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja i čiji pružatelji ne provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište trebale bi biti izvan područja primjene ove Uredbe jer bi njihovo uključivanje dovelo do bitne promjene načina isporuke tih usluga i nerazmjernih troškova. U pogledu provjere države članice u kojoj pretplatnici imaju boravište potrebno je pouzdati se u podatke poput plaćanja pristojbe za druge usluge koje se pružaju u državi članici boravišta, postojanja ugovora za internetski ili telefonski priključak, IP adrese ili drugog načina ovjeravanja ako se njima pružatelju usluga razumno omogućuje utvrditi u kojoj državi članici njegovi pretplatnici imaju boravište
  i izbjeći zloporabe prava na prenosivost
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja također su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe u mjeri u kojoj pružatelji usluga provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja i čiji pružatelji ne provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište trebale bi biti izvan područja primjene ove Uredbe jer bi njihovo uključivanje dovelo do bitne promjene načina isporuke tih usluga i nerazmjernih troškova. U pogledu provjere države članice u kojoj pretplatnici imaju boravište potrebno je pouzdati se u podatke poput plaćanja pristojbe za druge usluge koje se pružaju u državi članici boravišta, postojanja ugovora za internetski ili telefonski priključak, IP adrese ili drugog načina ovjeravanja ako se njima pružatelju usluga razumno omogućuje utvrditi u kojoj državi članici njegovi pretplatnici imaju boravište.

Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja također su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe u mjeri u kojoj pružatelji usluga provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. Usluge internetskog sadržaja koje se pružaju bez novčanog plaćanja i čiji pružatelji ne provjeravaju državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište trebale bi biti izvan područja primjene ove Uredbe jer bi njihovo uključivanje dovelo do bitne promjene načina isporuke tih usluga i nerazmjernih troškova. U pogledu provjere države članice u kojoj pretplatnici imaju boravište potrebno je pouzdati se u podatke poput plaćanja pristojbe za druge usluge koje se pružaju u državi članici boravišta, postojanja ugovora za internetski ili telefonski priključak, IP adrese ili drugog načina ovjeravanja ako se njima pružatelju usluga razumno omogućuje utvrditi u kojoj državi članici njegovi pretplatnici imaju boravište
  i izbjeći zloporabe prava na prenosivost
  .

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvodne napomene

| 1. | pozdravlja predložene mjere za unutarnje tržište elektroničkih komunikacija čiji je cilj ubrzanje dinamičnog i održivog razvoja svih gospodarskih sektora i otvaranje novih radnih mjesta kao i osiguravanje modernizacije propisa o autorskom pravu uzimajući u obzir digitalnu revoluciju i promjene u navikama potrošača ali izražava žaljenje zbog toga što se područje primjene predloženih mjera ograničava na internetske sadržaje te se ne rješavaju druge vrste autorskih prava na jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predložene mjere za unutarnje tržište elektroničkih komunikacija čiji je cilj ubrzanje dinamičnog i održivog razvoja svih gospodarskih sektora i otvaranje novih radnih mjesta kao i osiguravanje modernizacije propisa o autorskom pravu uzimajući u obzir digitalnu revoluciju i promjene u navikama potrošača ali izražava žaljenje zbog toga što se područje primjene predloženih mjera ograničava na internetske sadržaje te se ne rješavaju druge vrste autorskih prava na jedinstvenom digitalnom tržištu;

| 2. | naglašava ključnu ulogu i potencijal lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu usklađivanja propisa o autorskom pravu, što treba uzeti u obzir u svim budućim zakonima usmjerenima na dovršavanje jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

2.

naglašava ključnu ulogu i potencijal lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu usklađivanja propisa o autorskom pravu, što treba uzeti u obzir u svim budućim zakonima usmjerenima na dovršavanje jedinstvenog digitalnog tržišta;

| 3. | primjećuje da Komisija iznosi u potpunosti uvjerljive argumente o dodanoj vrijednosti zakonodavstva u tom području na razini Europske unije zbog čega je ono u skladu s načelom supsidijarnosti. Isto vrijedi i za argumente u pogledu proporcionalnosti; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da Komisija iznosi u potpunosti uvjerljive argumente o dodanoj vrijednosti zakonodavstva u tom području na razini Europske unije zbog čega je ono u skladu s načelom supsidijarnosti. Isto vrijedi i za argumente u pogledu proporcionalnosti;

| 4. | primjećuje važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti na području digitalnih usluga za građane, izgradnje digitalne infrastrukture i upravljanje njome, često u kontekstu prekogranične i međuregionalne suradnje što zahtijeva hitno djelovanje kako bi se na uravnotežen način izmijenile eventualne prepreke za internetske aktivnosti, uključujući razlike u propisima država članica koji se odnose na autorsko pravo i autorske ugovore; |
| --- | --- |

4.

primjećuje važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti na području digitalnih usluga za građane, izgradnje digitalne infrastrukture i upravljanje njome, često u kontekstu prekogranične i međuregionalne suradnje što zahtijeva hitno djelovanje kako bi se na uravnotežen način izmijenile eventualne prepreke za internetske aktivnosti, uključujući razlike u propisima država članica koji se odnose na autorsko pravo i autorske ugovore;

| 5. | skreće pozornost na važnost dostupnosti javnih institucija privatnim osobama i poduzećima putem elektroničkih sredstava, bez obzira na njihovu fizičku lokaciju te stoga ističe svoju podršku razvoju prekograničnih javnih usluga, posebno onih koje obuhvaćaju aspekte interoperabilnosti i elektroničkog utvrđivanja identiteta, elektroničkog potpisa, elektroničke dostave dokumenata i drugih sastavnih elemenata e-uprave; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na važnost dostupnosti javnih institucija privatnim osobama i poduzećima putem elektroničkih sredstava, bez obzira na njihovu fizičku lokaciju te stoga ističe svoju podršku razvoju prekograničnih javnih usluga, posebno onih koje obuhvaćaju aspekte interoperabilnosti i elektroničkog utvrđivanja identiteta, elektroničkog potpisa, elektroničke dostave dokumenata i drugih sastavnih elemenata e-uprave;

| 6. | naglašava da je otvorenost interneta odlučujući pokretač konkurentnosti, gospodarskog rasta, društvenog razvoja i inovacija koji je doveo do izvanrednog razvoja aplikacija, internetskih sadržaja i usluga, zbog čega je na taj način došlo do iznimnog širenja ponude i potražnje sadržaja i usluga; to je obilježje interneta u odlučujućoj mjeri ubrzalo slobodno kruženje znanja, ideja i informacija, čak i u državama s ograničenim pristupom nezavisnim medijima (1); |
| --- | --- |

6.

naglašava da je otvorenost interneta odlučujući pokretač konkurentnosti, gospodarskog rasta, društvenog razvoja i inovacija koji je doveo do izvanrednog razvoja aplikacija, internetskih sadržaja i usluga, zbog čega je na taj način došlo do iznimnog širenja ponude i potražnje sadržaja i usluga; to je obilježje interneta u odlučujućoj mjeri ubrzalo slobodno kruženje znanja, ideja i informacija, čak i u državama s ograničenim pristupom nezavisnim medijima (1);

| 7. | ističe da su javne usluge i digitalna ekonomija važni za europski, kao i za lokalni i regionalni rast. Gradovi i regije istodobno imaju ključnu ulogu u stvaranju baza podataka s javnim informacijama, osiguravanju sigurnosti podataka, razvoju potrebnih digitalnih vještina, jamčenju i poticanju financiranja širokopojasnih mreža i stvaranju povoljnog okruženja za međuregionalnu i prekograničnu razmjenu internetskih usluga, što su sve čimbenici koji mogu znatno doprinijeti razvoju usluga visoke razine i uravnoteženom usklađivanju propisa o autorskom pravu; |
| --- | --- |

7.

ističe da su javne usluge i digitalna ekonomija važni za europski, kao i za lokalni i regionalni rast. Gradovi i regije istodobno imaju ključnu ulogu u stvaranju baza podataka s javnim informacijama, osiguravanju sigurnosti podataka, razvoju potrebnih digitalnih vještina, jamčenju i poticanju financiranja širokopojasnih mreža i stvaranju povoljnog okruženja za međuregionalnu i prekograničnu razmjenu internetskih usluga, što su sve čimbenici koji mogu znatno doprinijeti razvoju usluga visoke razine i uravnoteženom usklađivanju propisa o autorskom pravu;

| 8. | podsjeća da je već istaknuo doprinos koji lokalne i regionalne vlasti mogu dati u svim fazama prikupljanja podataka i pružanja usluga građanima i poduzećima (2). To se može vidjeti i u praksi: u Europi postoji mnogo primjera potencijala koji leži u suradnji između regija, nacionalnih vlasti i centara za istraživanje na području inovacija i u interoperabilnosti javnog sektora; |
| --- | --- |

8.

podsjeća da je već istaknuo doprinos koji lokalne i regionalne vlasti mogu dati u svim fazama prikupljanja podataka i pružanja usluga građanima i poduzećima (2). To se može vidjeti i u praksi: u Europi postoji mnogo primjera potencijala koji leži u suradnji između regija, nacionalnih vlasti i centara za istraživanje na području inovacija i u interoperabilnosti javnog sektora;

Autorsko pravo na digitalnom tržištu

| 9. | podupire cilj Komisije koji se odnosi na ostvarivanje velike dostupnosti kreativnog sadržaja u čitavom EU-u uz pomoć modernizacije propisa, osiguravanje visoke razine zaštite za nositelje autorskog prava i održavanje ravnoteže s ostalim ciljevima od javnog interesa (kao što su obrazovanje, istraživanje i inovacije te pristup javnosti javnim zbirkama, npr. u knjižnicama, arhivima i muzejima, kao i jednak pristup za osobe s invaliditetom) (3) u digitalnom okruženju; |
| --- | --- |

9.

podupire cilj Komisije koji se odnosi na ostvarivanje velike dostupnosti kreativnog sadržaja u čitavom EU-u uz pomoć modernizacije propisa, osiguravanje visoke razine zaštite za nositelje autorskog prava i održavanje ravnoteže s ostalim ciljevima od javnog interesa (kao što su obrazovanje, istraživanje i inovacije te pristup javnosti javnim zbirkama, npr. u knjižnicama, arhivima i muzejima, kao i jednak pristup za osobe s invaliditetom) (3) u digitalnom okruženju;

| 10. | poziva Europsku komisiju da lokalne i regionalne vlasti ubroji među najvažnije tvorce kulturnih politika EU-a, priznajući njihove statutarne ovlasti, izravnu odgovornost za upravljanje kulturnim nasljeđem kao i njihovu ključnu ulogu u politikama kojima se podupiru kreativne industrije, uključujući politike koje EU provodi u okviru „Kreativne Europe” i programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

10.

poziva Europsku komisiju da lokalne i regionalne vlasti ubroji među najvažnije tvorce kulturnih politika EU-a, priznajući njihove statutarne ovlasti, izravnu odgovornost za upravljanje kulturnim nasljeđem kao i njihovu ključnu ulogu u politikama kojima se podupiru kreativne industrije, uključujući politike koje EU provodi u okviru „Kreativne Europe” i programa Obzor 2020.;

Osiguravanje šireg pristupa sadržajima u cijelom EU-u

| 11. | slaže se da EU treba postupno raditi na uklanjanju prepreka prekograničnom pristupu sadržajima i optjecaju djela no istodobno preporučuje da se takvom unutarnjem tržištu zajamči da funkcionira na način kojim će se autorima i kulturnim industrijama istinski omogućiti da prošire svoju publiku i gospodarske aktivnosti jačanjem globalna konkurentnost europske kreativne industrije (pomažući im da izađu na međunarodna tržišta ali i da se odupru međunarodnoj konkurenciji); |
| --- | --- |

11.

slaže se da EU treba postupno raditi na uklanjanju prepreka prekograničnom pristupu sadržajima i optjecaju djela no istodobno preporučuje da se takvom unutarnjem tržištu zajamči da funkcionira na način kojim će se autorima i kulturnim industrijama istinski omogućiti da prošire svoju publiku i gospodarske aktivnosti jačanjem globalna konkurentnost europske kreativne industrije (pomažući im da izađu na međunarodna tržišta ali i da se odupru međunarodnoj konkurenciji);

| 12. | podupire prijedlog Komisije o uredbi o „prenosivosti” internetskih sadržaja kako bi se korisnicima koji su kupili internetski sadržaj ili uzeli pretplatu u svojoj zemlji porijekla pristup tim sadržajima omogućio i za vrijeme privremenog boravka u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

12.

podupire prijedlog Komisije o uredbi o „prenosivosti” internetskih sadržaja kako bi se korisnicima koji su kupili internetski sadržaj ili uzeli pretplatu u svojoj zemlji porijekla pristup tim sadržajima omogućio i za vrijeme privremenog boravka u drugoj državi članici;

| 13. | ističe da „privremeni boravak” ne smije dovesti do zloupotreba koje bi omogućile rizik od pretvaranja prenosivosti prekograničnih prava u stalnu dostupnost sadržaja koji su zaštićeni na razini EU-a. Pružatelji usluga zbog toga moraju provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište. |
| --- | --- |

13.

ističe da „privremeni boravak” ne smije dovesti do zloupotreba koje bi omogućile rizik od pretvaranja prenosivosti prekograničnih prava u stalnu dostupnost sadržaja koji su zaštićeni na razini EU-a. Pružatelji usluga zbog toga moraju provjeriti državu članicu u kojoj njihovi pretplatnici imaju boravište.

| 14. | podupire predanost Komisije povezanu s rješavanjem i ukidanjem neopravdanog uskraćivanja sadržaja na temelju geografske lokacije pod uvjetom da to ne dovede do ukidanja načela teritorijalnosti čime bi se naštetilo nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj kulturnoj raznolikosti u Europi (4). U tom smislu, onemogućavanje uskraćivanja sadržaja na temelju geografske lokacije smatra se proširenjem pojma teritorijalnosti, a ne prvim korakom u smjeru njegovog konačnog ukidanja; |
| --- | --- |

14.

podupire predanost Komisije povezanu s rješavanjem i ukidanjem neopravdanog uskraćivanja sadržaja na temelju geografske lokacije pod uvjetom da to ne dovede do ukidanja načela teritorijalnosti čime bi se naštetilo nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj kulturnoj raznolikosti u Europi (4). U tom smislu, onemogućavanje uskraćivanja sadržaja na temelju geografske lokacije smatra se proširenjem pojma teritorijalnosti, a ne prvim korakom u smjeru njegovog konačnog ukidanja;

| 15. | pozdravlja namjeru Komisije povezanu s nastojanjima da se poboljša prekogranična distribucija televizijskih i radijskih programa na internetu u svjetlu zaključaka revizije Direktive o satelitskom emitiranju i kabelskom reemitiranju (5), potvrđujući time ključnu ulogu televizije i radija u promicanju kreativne industrije i potičući, kada je moguće, jednako postupanje prema internetskim i neinternetskim kanalima za distribuciju za potrebe autorskog i srodnih prava; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja namjeru Komisije povezanu s nastojanjima da se poboljša prekogranična distribucija televizijskih i radijskih programa na internetu u svjetlu zaključaka revizije Direktive o satelitskom emitiranju i kabelskom reemitiranju (5), potvrđujući time ključnu ulogu televizije i radija u promicanju kreativne industrije i potičući, kada je moguće, jednako postupanje prema internetskim i neinternetskim kanalima za distribuciju za potrebe autorskog i srodnih prava;

| 16. | pozdravlja prijedlog Komisije o omogućavanju sporazuma o licencijama kojim se dopušta prekogranični pristup sadržajima. Time bi se, s jedne strane, potrošačima zajamčila potrebna fleksibilnost dok bi se, s druge strane, autorima i dionicima zajamčile poštene i transparentne naknade koje digitalni svijet može i mora osigurati; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja prijedlog Komisije o omogućavanju sporazuma o licencijama kojim se dopušta prekogranični pristup sadržajima. Time bi se, s jedne strane, potrošačima zajamčila potrebna fleksibilnost dok bi se, s druge strane, autorima i dionicima zajamčile poštene i transparentne naknade koje digitalni svijet može i mora osigurati;

| 17. | Osobito se preporučuje uzeti u obzir neke od rješenja koja dijele autori, izdavači i organizacije za kolektivno ostvarivanje prava u okviru Memoranduma o razumijevanju ključnih načela o digitalizaciji i osiguravanje raspoloživosti nedostupnih djela (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works
   (6), na primjer primjenjivost isplaćivanja naknada podnositeljima zahtjeva kojom će se zaštititi kulturna i institucijska uloga djela; |
| --- | --- |

17.

Osobito se preporučuje uzeti u obzir neke od rješenja koja dijele autori, izdavači i organizacije za kolektivno ostvarivanje prava u okviru Memoranduma o razumijevanju ključnih načela o digitalizaciji i osiguravanje raspoloživosti nedostupnih djela (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works
   (6), na primjer primjenjivost isplaćivanja naknada podnositeljima zahtjeva kojom će se zaštititi kulturna i institucijska uloga djela;

| 18. | poziva na nužno i trajno uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti u provedbu programa Kreativna Europa i drugih političkih instrumenata koje Komisija namjerava koristiti za pružanje podrške europskim audiovizualnim medijima istražujući nove modele financiranja, produkcije i distribucije (7). |
| --- | --- |

18.

poziva na nužno i trajno uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti u provedbu programa Kreativna Europa i drugih političkih instrumenata koje Komisija namjerava koristiti za pružanje podrške europskim audiovizualnim medijima istražujući nove modele financiranja, produkcije i distribucije (7).

Prilagođavanje iznimaka digitalnom i prekograničnom okruženju

| 19. | smatra ispravnim rješavanje pitanja iznimaka i ograničenja sve dok je revizija Direktive 2001/29/EZ ograničena na posebne slučajeve i dok ono nije u sukobu s uobičajenim korištenjem djela. U ovom kontekstu treba uspostaviti pravu ravnotežu između interesa nositelja prava i interesa potrošača; |
| --- | --- |

19.

smatra ispravnim rješavanje pitanja iznimaka i ograničenja sve dok je revizija Direktive 2001/29/EZ ograničena na posebne slučajeve i dok ono nije u sukobu s uobičajenim korištenjem djela. U ovom kontekstu treba uspostaviti pravu ravnotežu između interesa nositelja prava i interesa potrošača;

| 20. | smatra da iznimke treba primijeniti na razuman i opravdan način u područjima od velikog interesa za javnost: i. na primjer, u školstvu kako bi se učiteljima omogućilo korištenje istog didaktičkog materijala u tiskanom i digitalnom obliku; ii. za slabovidne osobe, s ciljem da im se omogući pristup sadržajima zbog čega treba promicati ratifikaciju Ugovora iz Marakeša (8) u državama članicama; |
| --- | --- |

20.

smatra da iznimke treba primijeniti na razuman i opravdan način u područjima od velikog interesa za javnost: i. na primjer, u školstvu kako bi se učiteljima omogućilo korištenje istog didaktičkog materijala u tiskanom i digitalnom obliku; ii. za slabovidne osobe, s ciljem da im se omogući pristup sadržajima zbog čega treba promicati ratifikaciju Ugovora iz Marakeša (8) u državama članicama;

| 21. | sa zadrškom prima na znanje ocjene Komisije u pogledu daljnjih iznimaka koje će biti predstavljene 2016. te osobito predlaže preispitivanje sljedećih mogućnosti: i. dubinska analiza teksta i podataka (TDM): unatoč nesumnjivoj koristi koju bi imala sveučilišta i lokalni i nacionalni instituti za istraživanja, i dalje se nameću pitanja o tome koje je podatke dopušteno analizirati, koje su posljedice neprimjerenog korištenja analiziranih podataka, koji su rizici u pogledu integriteta i privatnosti; ii. pregledavanje na daljinu: bez obzira na poželjnost prilagodbe digitalne infrastrukture u knjižnicama, sveučilištima itd., stavljanje zaštićenog materijala na raspolaganje u digitalnom obliku donosi rizik od ulaženja u izravnu konkurenciju s komercijalnim kanalima koji s tim materijalima posluju. Kako bi se ublažili negativni učinci takvih postupaka predlaže se, na primjer, da se uvede svojevrsna naknada za nositelje prava na zaštitu kulturne vrijednosti djela; |
| --- | --- |

21.

sa zadrškom prima na znanje ocjene Komisije u pogledu daljnjih iznimaka koje će biti predstavljene 2016. te osobito predlaže preispitivanje sljedećih mogućnosti: i. dubinska analiza teksta i podataka (TDM): unatoč nesumnjivoj koristi koju bi imala sveučilišta i lokalni i nacionalni instituti za istraživanja, i dalje se nameću pitanja o tome koje je podatke dopušteno analizirati, koje su posljedice neprimjerenog korištenja analiziranih podataka, koji su rizici u pogledu integriteta i privatnosti; ii. pregledavanje na daljinu: bez obzira na poželjnost prilagodbe digitalne infrastrukture u knjižnicama, sveučilištima itd., stavljanje zaštićenog materijala na raspolaganje u digitalnom obliku donosi rizik od ulaženja u izravnu konkurenciju s komercijalnim kanalima koji s tim materijalima posluju. Kako bi se ublažili negativni učinci takvih postupaka predlaže se, na primjer, da se uvede svojevrsna naknada za nositelje prava na zaštitu kulturne vrijednosti djela;

| 22. | suglasan je s poduzimanjem koraka na razini EU-a u cilju učinkovitije raspodjele tarifa između nositelja prava sa specifičnim ciljem nadilaženja sadašnje neusklađenosti u načinima nametanja tarifa i pružanja podrške tehnološkim rješenjima koje na transparentan način omogućuju raspodjelu prikupljenih prihoda među nositeljima prava (9); |
| --- | --- |

22.

suglasan je s poduzimanjem koraka na razini EU-a u cilju učinkovitije raspodjele tarifa između nositelja prava sa specifičnim ciljem nadilaženja sadašnje neusklađenosti u načinima nametanja tarifa i pružanja podrške tehnološkim rješenjima koje na transparentan način omogućuju raspodjelu prikupljenih prihoda među nositeljima prava (9);

Jamčenje dobrog funkcioniranja tržišta u pogledu autorskog prava

| 23. | dijeli rastuću zabrinutost oko toga može li se trenutačnim propisima EU-a osigurati jednaka raspodjela vrijednosti koja proizlazi iz novih oblika distribucije sadržaja, osobito kada nositelji prava nemaju mogućnost određivanja uvjeta za dodjelu licencija niti mogu ravnopravno pregovarati s mogućim korisnicima, uglavnom zbog neravnoteže među snagama uključenih strana na tržištu. Stoga se zalaže za to da se, u slučajevima kada pregovori među zainteresiranim stranama nisu mogući, donesu zakonodavne mjere na razini EU-a s ciljem stvaranja povoljnog okruženja za sve zainteresirane strane, na primjer pružanjem više ugovornih jamstava za zaštitu autora i uvođenjem mjera za promicanje transparentnosti; |
| --- | --- |

23.

dijeli rastuću zabrinutost oko toga može li se trenutačnim propisima EU-a osigurati jednaka raspodjela vrijednosti koja proizlazi iz novih oblika distribucije sadržaja, osobito kada nositelji prava nemaju mogućnost određivanja uvjeta za dodjelu licencija niti mogu ravnopravno pregovarati s mogućim korisnicima, uglavnom zbog neravnoteže među snagama uključenih strana na tržištu. Stoga se zalaže za to da se, u slučajevima kada pregovori među zainteresiranim stranama nisu mogući, donesu zakonodavne mjere na razini EU-a s ciljem stvaranja povoljnog okruženja za sve zainteresirane strane, na primjer pružanjem više ugovornih jamstava za zaštitu autora i uvođenjem mjera za promicanje transparentnosti;

| 24. | smatra da je nužno razjasniti ulogu internetskih platformi koje koriste zaštićeni sadržaj kao ključan dio svojeg ekonomskog modela (10); |
| --- | --- |

24.

smatra da je nužno razjasniti ulogu internetskih platformi koje koriste zaštićeni sadržaj kao ključan dio svojeg ekonomskog modela (10);

| 25. | također prepoznaje potrebu za vrednovanjem kulturnog nasljeđa koje djela predstavljaju i ključnu ulogu njihovih autora, bez kojih internetske platforme ne bi imale materijal na kojem temelje svoje poslovne modele; |
| --- | --- |

25.

također prepoznaje potrebu za vrednovanjem kulturnog nasljeđa koje djela predstavljaju i ključnu ulogu njihovih autora, bez kojih internetske platforme ne bi imale materijal na kojem temelje svoje poslovne modele;

| 26. | stoga se zalaže za pregovore kojima bi se očuvala prava ravnoteža između legitimnih interesa autora, korisnika i posrednika; |
| --- | --- |

26.

stoga se zalaže za pregovore kojima bi se očuvala prava ravnoteža između legitimnih interesa autora, korisnika i posrednika;

| 27. | poziva Europsku komisiju da uzme u obzir i nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti u potrazi za rješenjima za jačanje pravne sigurnosti, transparentnosti i ravnoteže sustava kojim se uređuje isplaćivanje naknada autorima i izvođačima unutar EU-a; |
| --- | --- |

27.

poziva Europsku komisiju da uzme u obzir i nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti u potrazi za rješenjima za jačanje pravne sigurnosti, transparentnosti i ravnoteže sustava kojim se uređuje isplaćivanje naknada autorima i izvođačima unutar EU-a;

Uspostavljanje učinkovitog i uravnoteženog sustava za jamčenje poštovanja prava

| 28. | podržava napore koje je Komisija uložila u: i. postizanje boljeg pravnog okvira za jamčenje poštovanja prava intelektualnog vlasništva, uključujući autorsko pravo i s njime povezana prava, jačanjem primjene privremenih mjera i mjera opreza; ii. promicanje kodeksa ponašanja na razini EU-a; iii. izmjenu mehanizama za izvješćivanje i korekciju te načela trajnog uklanjanja u okviru općeg ocjenjivanja tržišnih platformi (11); |
| --- | --- |

28.

podržava napore koje je Komisija uložila u: i. postizanje boljeg pravnog okvira za jamčenje poštovanja prava intelektualnog vlasništva, uključujući autorsko pravo i s njime povezana prava, jačanjem primjene privremenih mjera i mjera opreza; ii. promicanje kodeksa ponašanja na razini EU-a; iii. izmjenu mehanizama za izvješćivanje i korekciju te načela trajnog uklanjanja u okviru općeg ocjenjivanja tržišnih platformi (11);

| 29. | nadalje, predlaže uvođenje mjera kojima bi se, ako je moguće, zahtjevi za uklanjanje pretvorili u monetizaciju korištenja materijala kako bi se nositelje prava navelo da prihvate one zahtjevekoji ne dovode u pitanje samu prirodu djela o kojemu je riječ; |
| --- | --- |

29.

nadalje, predlaže uvođenje mjera kojima bi se, ako je moguće, zahtjevi za uklanjanje pretvorili u monetizaciju korištenja materijala kako bi se nositelje prava navelo da prihvate one zahtjevekoji ne dovode u pitanje samu prirodu djela o kojemu je riječ;

Promicanje dugoročne vizije

| 30. | podupire navode Europske komisije prema kojima će autorsko pravo i dalje biti dugoročno važno za gospodarstvo, društvo i kulturu; |
| --- | --- |

30.

podupire navode Europske komisije prema kojima će autorsko pravo i dalje biti dugoročno važno za gospodarstvo, društvo i kulturu;

| 31. | slaže se da EU treba odgovoriti na zahtjeve za većim usklađivanjem nacionalnih sustava autorskih prava u cilju približavanja tržišta sadržaja i razvoja ponašanja korisnika, u skladu s brzim tehnološkim razvojem; |
| --- | --- |

31.

slaže se da EU treba odgovoriti na zahtjeve za većim usklađivanjem nacionalnih sustava autorskih prava u cilju približavanja tržišta sadržaja i razvoja ponašanja korisnika, u skladu s brzim tehnološkim razvojem;

| 32. | smatra da je i dugoročno potrebno bolje uskladiti regulatorni okvir koji se odnosi na naknadu za autore, stvaratelje i umjetnike; |
| --- | --- |

32.

smatra da je i dugoročno potrebno bolje uskladiti regulatorni okvir koji se odnosi na naknadu za autore, stvaratelje i umjetnike;

Ostvarivanje potencijala e-trgovine

| 33. | pozdravlja i komunikaciju „Digitalni ugovori za Europu - ostvarivanje potencijala e-trgovine” (12) zato što je njezin cilj jamčenje jednog od tri glavna cilja jedinstvenog digitalnog tržišta. Lokalne i regionalne vlasti podržavaju inicijativu za promicanje boljeg pristupa potrošača i poduzeća diljem Europe robi i uslugama na internetu i očekuju učinkovitu integraciju svih predloženih inicijativa, uključujući inicijativu za modernizaciju propisa o autorskim pravima. |
| --- | --- |

33.

pozdravlja i komunikaciju „Digitalni ugovori za Europu - ostvarivanje potencijala e-trgovine” (12) zato što je njezin cilj jamčenje jednog od tri glavna cilja jedinstvenog digitalnog tržišta. Lokalne i regionalne vlasti podržavaju inicijativu za promicanje boljeg pristupa potrošača i poduzeća diljem Europe robi i uslugama na internetu i očekuju učinkovitu integraciju svih predloženih inicijativa, uključujući inicijativu za modernizaciju propisa o autorskim pravima.

Bruxelles, 8. travnja 2016.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  OR 5960/2013.

1

(2)  OR 2646/2015.

2

(3)  U skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o osobama s invaliditetom, čija je EU potpisnica.

3

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Direktiva Vijeća o satelitskom emitiranju i kabelskom reemitiranju (93/83/EEZ).

5

(6)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/copyright-infso/20110920-mou_en.pdf.

6

(7)  OR 1690/2015.

7

(8)  EU je 30. travnja 2014. potpisao Ugovor iz Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim i slabovidnim osobama te osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu služiti standardnim tiskom.

8

(9)  Vidjeti bilješku 2.

9

(10)  Direktiva 2000/31/EZ.

10

(11)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/Platforms.

11

(12)  COM(2015) 633 final.

12

---