# Europeiska unionens C 185/2016

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 185 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången24 maj 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 185

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången24 maj 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 185/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 185/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 185/03 | Eurons växelkurs | 2 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2016/C 185/03

Eurons växelkurs

2

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2016/C 185/04 | Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 3 |
| 2016/C 185/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 7 |
| 2016/C 185/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 11 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2016/C 185/04

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

3

2016/C 185/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

7

2016/C 185/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 185/01)

Kommissionen beslutade den 17 maj 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7992. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7992. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets)

(Text av betydelse för EES)

(2016/C 185/02)

Kommissionen beslutade den 17 maj 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7985. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M7985. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/2

---

Eurons växelkurs (1)

23 maj 2016

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1215 |
| JPY | japansk yen | 122,70 |
| DKK | dansk krona | 7,4371 |
| GBP | pund sterling | 0,77443 |
| SEK | svensk krona | 9,3440 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1105 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,3658 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,033 |
| HUF | ungersk forint | 317,05 |
| PLN | polsk zloty | 4,4367 |
| RON | rumänsk leu | 4,5210 |
| TRY | turkisk lira | 3,3495 |
| AUD | australisk dollar | 1,5542 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4745 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7104 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6538 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5478 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 329,78 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,5173 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3507 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4890 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 232,77 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5816 |
| PHP | filippinsk peso | 52,481 |
| RUB | rysk rubel | 75,2277 |
| THB | thailändsk baht | 39,993 |
| BRL | brasiliansk real | 3,9832 |
| MXN | mexikansk peso | 20,6021 |
| INR | indisk rupie | 75,7263 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1215

JPY

japansk yen

122,70

DKK

dansk krona

7,4371

GBP

pund sterling

0,77443

SEK

svensk krona

9,3440

CHF

schweizisk franc

1,1105

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,3658

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,033

HUF

ungersk forint

317,05

PLN

polsk zloty

4,4367

RON

rumänsk leu

4,5210

TRY

turkisk lira

3,3495

AUD

australisk dollar

1,5542

CAD

kanadensisk dollar

1,4745

HKD

Hongkongdollar

8,7104

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6538

SGD

singaporiansk dollar

1,5478

KRW

sydkoreansk won

1 329,78

ZAR

sydafrikansk rand

17,5173

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3507

HRK

kroatisk kuna

7,4890

IDR

indonesisk rupiah

15 232,77

MYR

malaysisk ringgit

4,5816

PHP

filippinsk peso

52,481

RUB

rysk rubel

75,2277

THB

thailändsk baht

39,993

BRL

brasiliansk real

3,9832

MXN

mexikansk peso

20,6021

INR

indisk rupie

75,7263

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/3

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 185/04)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”CULURGIONIS D’OGLIASTRA”

EU-nr: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Culurgionis d’Ogliastra”

2.   Medlemsstad eller tredjeland

Medlemsstad eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.5 Pastaprodukter

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Culurginois d’Ogliastra” är en produkt av färsk pasta formad som små knyten som stängts med handen, fyllda med en blandning av färskpotatis eller torkade potatisflingor, ostar, vegetabiliska och/eller animaliska fetter och aromer. Förslutningen av knytet liknar ett stiliserat ax.

Vid försäljningen ska ”Culurginois d’Ogliastra” ha följande fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper:

Fysiska egenskaper:

Fysiska egenskaper:

—   Form: den färdiga produkten har formen av ett litet knyte och på den utbuktande delen har den en typisk förslutning som liknar ett veteax.

Form

—   Vikt: minst 20 g och högst 33 g.

Vikt

—   Viktförhållande mellan pasta/fyllning: minst 0,5 och högst 2,0.

Viktförhållande mellan pasta/fyllning

—   Antal förslutningspunkter för pastan: ≥ 10.

Antal förslutningspunkter för pastan

Kemiska egenskaper:

Kemiska egenskaper:

| — | Total proteinhalt: mellan 5,0 och 16,0 %. |
| --- | --- |

—

Total proteinhalt: mellan 5,0 och 16,0 %.

| — | Fetthalt: mellan 5 och 15 %. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: mellan 5 och 15 %.

| — | Kolhydrater: mellan 20 och 40 %. |
| --- | --- |

—

Kolhydrater: mellan 20 och 40 %.

| — | Stärkelse mellan 2,0 och 5,0 %. |
| --- | --- |

—

Stärkelse mellan 2,0 och 5,0 %.

Organoleptiska egenskaper:

Organoleptiska egenskaper:

—   Konsistens: mjuk, homogen blandning.

Konsistens

—   Färg på pastan: vit med gul nyans.

Färg på pastan

—   Färg på fyllningen: intensivare gul, eventuellt med grönaktiga ränder av mynta och/eller basilika.

Färg på fyllningen

Smak: aromatisk och syrlig smak. Mer eller mindre intensiv beroende på sammansättningen av ostar, lätt mildrad av den mjuka potatissmaken. Eftersmak av kryddor.

Arom: intensiv arom på grund av semolinagryn och mjöl och närvaron av aromatiska örter eller kryddor (mynta, basilika, vitlök, lök).

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Framställningen av ”Culurgionis d’Ogliastra” görs i två delar: beredning av pastan och beredning av fyllningen. Följande ingredienser används:

1.   Ingredienser till pastan:

Ingredienser till pastan:

—

Durumvete och vetemjöl.

—

Ister:

—

Salt:

—

Vatten:

2.   Ingredienser till fyllningen:

Ingredienser till fyllningen:

| — | Potatis: mellan 60 och 80 % eller, i annat fall, potatisflingor, mellan 15 och 45 % av fyllningens vikt. |
| --- | --- |

—

Potatis: mellan 60 och 80 % eller, i annat fall, potatisflingor, mellan 15 och 45 % av fyllningens vikt.

| — | Ostblandning: casu axedu (synonymer: casu agedu, fruhe eller viscidu) och/eller pecorino (fårost) och/eller ovicaprino (får- och getost) och/eller vaccino (ko-ost) med varierande proportion mellan de olika ostarna som uppgår till 10–50 % av vikten av den sammalagda ostmängden. Ostblandningens del av det totala innehållet varierar mellan 10 till 25 % av fyllningens totalvikt. |
| --- | --- |

—

Ostblandning: casu axedu (synonymer: casu agedu, fruhe eller viscidu) och/eller pecorino (fårost) och/eller ovicaprino (får- och getost) och/eller vaccino (ko-ost) med varierande proportion mellan de olika ostarna som uppgår till 10–50 % av vikten av den sammalagda ostmängden. Ostblandningens del av det totala innehållet varierar mellan 10 till 25 % av fyllningens totalvikt.

casu axedu

casu agedu

fruhe

viscidu

pecorino

ovicaprino

vaccino

| — | Animaliska fetter (fett och/eller ister) och/eller extra jungfruolja av oliv i varierande proportioner som motsvarar 4 till 10 % av den totala fetthalten. |
| --- | --- |

—

Animaliska fetter (fett och/eller ister) och/eller extra jungfruolja av oliv i varierande proportioner som motsvarar 4 till 10 % av den totala fetthalten.

| — | Vatten: nödvändig mängd. |
| --- | --- |

—

Vatten: nödvändig mängd.

| — | Följande ingredienser kan också ingå i produktsammansättningen: mynta och/eller vitlök och/eller basilika och/eller lök. |
| --- | --- |

—

Följande ingredienser kan också ingå i produktsammansättningen: mynta och/eller vitlök och/eller basilika och/eller lök.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Framställningen av ”Culurgionis d’Ogliastra” innefattar beredning av pastan, beredning av fyllningen och förslutning av den fyllda produkten med typisk veteax-form. Alla delar av framställningen av ”Culurgionis d’Ogliastra” måste ske i det avgränsade geografiska tillverkningsområdet.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Culurgionis d’Ogliastra” kan säljas antingen i emballage som motsvarar gällande bestämmelser, eller i lösvikt.

Produkten kan förpackas i färskt tillstånd, med modifierad atmosfär, eller fryst.

I lösvikt kan produkten endast säljas i färskt tillstånd.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Förpackningarna måste bära logotypen för produkten ”Culurgionis d’Ogliastra” som återges nedan, som garanterar produktens ursprung och gör det möjligt att identifera den. Utöver informationen som föreskrivs av lagen måste följande anvisningar med på etiketten, i tydliga och läsbara tryckbokstäver:

| — | namnet ”CULURGIONIS D’OGLIASTRA”, följt av SGB:n i svart fetstil och av EU-symbolen. |
| --- | --- |

—

namnet ”CULURGIONIS D’OGLIASTRA”, följt av SGB:n i svart fetstil och av EU-symbolen.

| — | tillverkarens namn, firmanamn och adress. Användning av firmanamn och privata märken är tillåten i den mån de inte har berömmande betydelse och inte kan vilseleda konsumenten. |
| --- | --- |

—

tillverkarens namn, firmanamn och adress. Användning av firmanamn och privata märken är tillåten i den mån de inte har berömmande betydelse och inte kan vilseleda konsumenten.

| — | angivelsen ”med potatis” eller ”med potatisflingor” beroende på vilken ingrediens som används i fyllningen. |
| --- | --- |

—

angivelsen ”med potatis” eller ”med potatisflingor” beroende på vilken ingrediens som används i fyllningen.

Den skyddade geografiska beteckningen ”CULURGIONIS D’OGLIASTRA” måste finnas på etiketten skrivet med större bokstäver än andra beteckningar. Den ska vara tydlig och outplånlig, i en färg som tydligt skiljer sig från etikettens färg. Beteckningen måste gå att särskilja med lätthet från andra beteckningar som finns på etiketten, vilka får nämnas med två gånger mindre tecken än tecknen som används för SGB:n.

Produkten får säljas i lösvikt, i den mån den placerats i avdelningar eller behållare med en väl synlig etikett med samma information som ska finnas på förpackningar.

Logotypen för ”Culurgionis d’Ogliastra” har följande utseende:

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Culurgionis d’Ogliastra” motsvaras av Ogiliastra-området, som utgörs av följande kommuner: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai och Villagrande Strisaili. Enligt en väletablerad tradition sträcker sig produktionsområdet för ”Culurgionis d’Ogliastra” även till gränskommuner i Ogliastra-provinsen, nämligen Esterzili, Sadali och Escalaplano som ligger i Cagliari-provinsen.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Culurgionis d’Ogliastra” med formen av ett litet fyllt knyte och den karakteristiska förslutningen som liknar ett veteax, är bland de mest berömda och välkända pastaprodukterna från Sardinien, och framställningen av dem är anrik.

Från början var ”Culurgionis d’Ogliastra” fattigmansmat och återfanns bara i jordbrukarnas och boskapsuppfödarnas kultur, och fyllningen anpassades beroende på vilka råvaror som fanns tillgängliga i regionen. Eftersom potatisar är enkla att odla var de helt säkert en livsmedelsresurs som alla hade tillgång till. För att berika smaken smaksattes potatisarna med saltad ost, animaliskt och/eller vegetabiliskt fett och slutligen med vitlök och/eller basilika och/eller mynta och/eller lök och andra ostar som till exempel casu axedu under sommaren. Dessa ingredienser, som i blandning utgör fyllningen, har används för framställningen av ”Culurgionis d’Ogliastra” i flera årtionden. Det som främst förbinder produkten med området är förslutningen som liknar en ”spighetta” (litet ax). Den speciella förslutningen kommer från denna sardinska region där den, enligt traditionen, alltid bara utförts för hand. Denna typ av förslutning kräver precision och stor skicklighet. Resultatet påminner om stygn eller om broderi. Stängningen görs först på vänster och sedan på höger sida så att fyllningen blir helt innesluten i pastan, en uppgift som traditionellt varit förbehållen kvinnors skickliga händer.

Många lantliga fester, firanden och evenemang som prisar produkten anordnas i kommunerna inom produktionsområdet. Exempel på sådana är vissa religiösa fester som anordnas under de viktigaste turistmånaderna ”Sagra di Tortolì” i juli, ”Sagra di Barisardo” i augusti, ”Sagra di Sadali” i juni-juli och ”Sagra di Loceri” i september.

Man hittar även många referenser till beteckningen ”Culurgionis d’Ogliastra” i guider, kokböcker och publikationer, vilket bevisar beteckningens ryktbarhet och tillverkningstraditionen inom det geografiska området. I synnerhet följande:

| — | Cucine di Sardegna av Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989. |
| --- | --- |

—

Cucine di Sardegna av Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989.

Cucine di Sardegna

| — | La Sardegna dei cibi e dei vini av Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990. |
| --- | --- |

—

La Sardegna dei cibi e dei vini av Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990.

La Sardegna dei cibi e dei vini

| — | Buon appetito in Sardegna av Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992. |
| --- | --- |

—

Buon appetito in Sardegna av Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992.

Buon appetito in Sardegna

| — | Guida pratica della Sardegna av Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993. |
| --- | --- |

—

Guida pratica della Sardegna av Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993.

Guida pratica della Sardegna

| — | I sapori della Sardegna – la cucina d’Autori Vari, Zonza Editori, 1999. |
| --- | --- |

—

I sapori della Sardegna – la cucina d’Autori Vari, Zonza Editori, 1999.

I sapori della Sardegna – la cucina

| — | Sa Cuchina Sarda av Salvatore Colomo och Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001. |
| --- | --- |

—

Sa Cuchina Sarda av Salvatore Colomo och Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001.

Sa Cuchina Sarda

| — | Sa Cuchina Sarda av Salvatore Colomo och Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003. |
| --- | --- |

—

Sa Cuchina Sarda av Salvatore Colomo och Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003.

Sa Cuchina Sarda

| — | La bella selvaggia av Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, juni 2003. |
| --- | --- |

—

La bella selvaggia av Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, juni 2003.

La bella selvaggia

| — | Sardegna – Le paste della tradizione, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006. |
| --- | --- |

—

Sardegna – Le paste della tradizione, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006.

Sardegna – Le paste della tradizione

| — | Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda, Condaghes editore, 2006. |
| --- | --- |

—

Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda, Condaghes editore, 2006.

Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda

| — | I artikeln av Giacomo Mameli vid namn ”Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, publicerad 2007 av centret för urbana studier på universitetet i Sassari definieras beteckningen ”Culurgionis d’Ogliastra” som ”en gastronomisk nobelmaträtt”. |
| --- | --- |

—

I artikeln av Giacomo Mameli vid namn ”Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, publicerad 2007 av centret för urbana studier på universitetet i Sassari definieras beteckningen ”Culurgionis d’Ogliastra” som ”en gastronomisk nobelmaträtt”.

| — | ”Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma” av M. A. Dessì, publicerad i tidskriften Premiata salumeria italiana, nr 4/2009. |
| --- | --- |

—

”Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma” av M. A. Dessì, publicerad i tidskriften Premiata salumeria italiana, nr 4/2009.

Premiata salumeria italiana

| — | Itinerari del gusto in Sardegna, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

Itinerari del gusto in Sardegna, Imago multimedia Editore, 2012.

Itinerari del gusto in Sardegna

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den konsoliderade texten av produktspecifikationen finns på hemsidan: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

kan hittas genom att man går in på det italienska jordbruksministeriets hemsida (www.politicheagricole.it) och klickar på ”Prodotti DOP IGP” (SUB- och SGB-produkter) (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP IGP STG” (SUB-, SGB- och GTS-produkter) (på skärmens vänstra sida) och slutligen på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Produktspecifikationer granskade av den Europeiska unionen).

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/7

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 185/05)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA”

EU-nr: IT-PGI-0005-01349 – 24.6.2015

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Pizzoccheri della Valtellina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.5 Pasta

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i 1 är tillämpligt

”Pizzoccheri della Valtellina” är en pastaprodukt som framställs av en blandning av minst 20 procent bovetemjöl och andra mjölsorter.

”Pizzoccheri della Valtellina” är en pastasort som framställs och saluförs både som torkad och färsk pasta. Den kännetecknas av följande former: ”tagliatello steso”, dvs. tunna, platta strimlor av varierande längd och bredd i utsträckt form, ”tagliatello avvolto”, dvs. tunna, platta strimlor av varierande längd och bredd som rullas ihop, samt ”gnocchetto”, som har en karakteristisk konkav form.

Pastan ”Pizzoccheri della Valtellina” saluförs antingen torkad eller färsk med följande dimensioner:

| Torkad | Längd
  (mm) | Bredd
  (mm) | Tjocklek
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30–60 | 7–8 | 1,1 –1,7 |
| Gnocchetto | 16–22 | 7–11 | 1,5 –2 |
| Tagliatello avvolto
  (känd som ”Tagliatella”) | — | 3–11 | 1–2,5 |
| Färsk | Längd
  (mm) | Bredd
  (mm) | Tjocklek
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5–11 | 1,3 –5,5 |

Torkad

Längd

(mm)

Bredd

(mm)

Tjocklek

(mm)

Tagliatello steso

30–60

7–8

1,1 –1,7

Gnocchetto

16–22

7–11

1,5 –2

Tagliatello avvolto

(känd som ”Tagliatella”)

—

3–11

1–2,5

Färsk

Längd

(mm)

Bredd

(mm)

Tjocklek

(mm)

Tagliatello

—

5–11

1,3 –5,5

Kemisk-fysiska egenskaper

Kemisk-fysiska egenskaper

Efter framställningen har ”Pizzoccheri della Valtellina” halvhård konsistens; om den torkas är den torr och hård.

Vattenhalten ska inte understiga 24 procent av torrsubstansen för den färska produkten och inte överstiga 12,5 procent av torrsubstansen för den torkade produkten.

Organoleptiska egenskaper

Organoleptiska egenskaper

”Pizzoccheri della Valtellina” förekommer i olika bruna nyanser med ljusbruna/grå fläckar som är typiska för bovete.

När pastan har kokats i saltat vatten får den en delikat smak som är typisk för produkter producerade av bovete och andra mjölsorter.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Följande ingredienser används för att producera ”Pizzoccheri della Valtellina” som säljs i torkad form:

| — | En blandning bestående av högst 80 procent ren durumvetesemolina eller durumvetesemolina blandad med durumvetemjöl, och minst 20 procent bovetemjöl. |
| --- | --- |

—

En blandning bestående av högst 80 procent ren durumvetesemolina eller durumvetesemolina blandad med durumvetemjöl, och minst 20 procent bovetemjöl.

| — | Vatten. |
| --- | --- |

—

Vatten.

Den produkt som säljs i färsk form består av:

| — | En blandning bestående av högst 80 procent vanligt vetemjöl, enbart eller blandat med semolina på vanligt vete, och minst 20 procent bovetemjöl. |
| --- | --- |

—

En blandning bestående av högst 80 procent vanligt vetemjöl, enbart eller blandat med semolina på vanligt vete, och minst 20 procent bovetemjöl.

| — | Vatten. |
| --- | --- |

—

Vatten.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen för ”Pizzoccheri della Valtellina” måste äga rum i det geografiska område som anges i punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Den färska produkten får säljas i lösvikt på produktionsstället och/eller på detaljhandelsnivå, under förutsättning att den information som anges i punkt 3.6 nedan är synlig för konsumenten. Den färska produkten får förpackas i tråg och påsar, båda i skyddande atmosfär.

Den torkade produkten förpackas i pappkartonger eller säckar och får vid behov placeras i silor före paketering.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt lagstiftningen om livsmedelsmärkning ska följande information stå på förpackningen för ”Pizzoccheri della Valtellina”, med tydliga och läsliga tryckbokstäver:

| — | Namnet ”Pizzoccheri della Valtellina”. |
| --- | --- |

—

Namnet ”Pizzoccheri della Valtellina”.

| — | Akronymen ”SGB” eller hela dess utskrivna form ”Skyddad geografisk beteckning”. |
| --- | --- |

—

Akronymen ”SGB” eller hela dess utskrivna form ”Skyddad geografisk beteckning”.

| — | EU-symbolen. |
| --- | --- |

—

EU-symbolen.

På förpackningen för ”Pizzoccheri della Valtellina” får det även finnas information om pastans form, i enlighet med tabellen i punkt 3.2 (för den torkade produkten ”tagliatello steso”, ”gnocchetto” eller ”tagliatella”; för den färska produkten ”tagliatello”).

I produktbeskrivningen får det inte läggas några ytterligare egenskaper till namnet ”Pizzoccheri della Valtellina” som skulle kunna vilseleda konsumenten.

Det typsnitt som ska användas för namnet ”Pizzoccheri della Valtellina” på förpackningen är ITC Galliard där tecknen är 8–35 mm höga.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där ”Pizzoccheri della Valtellina” produceras är området inom Sondrio-provinsens administrativa gränser (Lombardiet, Italien).

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Ansökan om att ”Pizzoccheri della Valtellina” ska erkännas som skyddad geografisk beteckning motiveras av produktens anseende och goda rykte.

I Zingarellis ordbok för det italienska språket (1970 års utgåva) definieras ”Pizzocchero” på följande sätt: ”Grova nudlar av tagliatelle-typ framställda av bovetemjöl, en specialitet för Valtellina-regionen.”

Kulturen kring ”Pizzoccheri della Valtellina” har sin grund i bovetemjölets långa historia och omfattande användning, eftersom det var en allmänt odlad gröda som användes mycket inom provinsen Sondrio och utgjorde en basingrediens i det lokala köket.

Den första skriftliga dokumentet där bovetemjölet i Valtellina-regionen omnämns härrör från 1616, då guvernören för Valle dell’Adda i den schweiziska kantonen Graubünden rapporterade att: ”Bovete odlas i huvudsak på Alpe Retiches sluttningar, framför allt i distriktet Teglio, som kännetecknas av ett mildare klimat till följd av fler soltimmar.”

Produktionen av bovete ökade fram till 1800-talet och spred sig till andra fattiga och ofruktsamma områden. Detta var möjligt eftersom bovetefrön mognar snabbt, vilket är perfekt för förhållandena i Alperna. Sedan Valtellina anslutits till Lombardiet-Venetien förändrades den kommersiella situationen och andra grödor kom i stället att få ökad betydelse. Idag odlas det fortfarande en del bovete i Sondrio-provinsen på en yta om sammanlagt cirka 20 hektar. Detta bovete är avsett för familjebruk eller för direktförsäljning till konsumenter.

Produktionen av ”Pizzoccheri della Valtellina” har utvecklats till följd av att bovetet har odlats i denna dal, vilket utgör sambandet mellan produkten och Sondrio-provinsen. Den första icke-verbala vittnesbörden om produktionen av ”Pizzoccheri della Valtellina” i Sondrio-provinsen återfinns i dokument där följande hänvisningar görs: ”... una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli” (dokument från 1750) och ”... le resene per li Pizzoccheri” (1775). Man kan därför anta att ”Pizzoccheri della Valtellina” har producerats och konsumerats före 1700-talets första hälft. Under de efterföljande århundradena kom beläggen att bli allt fler och sambandet mellan produkten och Sondrio-provinsen blev allt tydligare.

I Emilio Montorfanos bok Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana (Xenia, 1987) beskrivs Valtellina och särskilt kommunen Teglio som hemorten för denna pasta som kännetecknas av användningen av bovete. Namnet ”Pizzoccheri della Valtellina” omnämns också i förordet av Ettore A. Albertoni, Lombardiets regionminister för kulturella frågor, identitet och självstyre, till Ada Ferraris bok Milano e la Rai un incontro mancato?, med underrubriken Luci e ombre di una capitale di transazione (1945–1977) (Franco Angeli, 2002). I samband med en reflektion över kunskap, forskning, marknadsföring och värdesättande av företeelser på lokal och regional nivå nämns ”Pizzoccheri della Valtellina” som ett exempel på en typisk produkt som ger uttryck för områdets kultur.

Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana

Milano e la Rai un incontro mancato?

Luci e ombre di una capitale di transazione (1945–1977)

Historiska texter och litterära skrifter om Valtellina-regionen vittnar om hur produktionen av ”Pizzoccheri della Valtellina” fick ett nära samband med traktens historiska händelser samt med det geografiska ursprungsområdets traditioner och kök.

Lokalinvånarna betraktar produktionen av ”Pizzoccheri della Valtellina” som en traditionell verksamhet kopplad till deras egen historia och kultur. Man behöver bara tänka på att denna särskilda pastasort serveras tillsammans med flera ingredienser från grödor och produkter som är typiska för Valtellina-regionen (smör, ost, grönsaker som savojkål, potatis osv.).

I guideböcker och andra skrifter omtalas ”Pizzoccheri della Valtellina” som typiska nudlar bestående av bovete (Guida della Valtellina, utgiven av Valtellina-sektionen av italienska alpinklubben, 1873; Cucina di valle e di montagna, i Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Milano 1995).

Guida della Valtellina

Cucina di valle e di montagna

Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio

”Pizzoccheri della Valtellina” faller under pastakategorin för Sondrio-provinsen och står upptagen i förteckningen över regionen Lombardiets traditionella jordbrukslivsmedel (Lombardiets officiella tidning, 21 april 2000, femte extraordinära tillägget till nr 16).

Torkad ”Pizzoccheri della Valtellina” finns på ett flertal italienska stormarknader.

Pastan ”Pizzoccheri della Valtellina” är typisk för Sondrio-provinsen och har fått ett så högt inte bara ekonomiskt utan även kulturellt värde att lokalinvånarna ser den som själva utgångspunkten för kopplingen till traditionen. Pastan hyllas på olika mässor, varav ”Pizzocchero d’Oro” i Teglio är den mest kända.

”Pizzoccheri della Valtellina” presenterades också vid den 99:e Bitto-mässan, som arrangerades den 12–15 oktober 2006, tillsammans med andra typiska jordbrukslivsmedel från Valtellina, t.ex. vin, ost, äpplen och bresaola.

bresaola

Pastan ”Pizzoccheri della Valtellina” är en produkt som alltid lyfts fram när olika institutioner, lokala myndigheter samt turist- och producentorgan vill presentera och marknadsföra Valtellina-regionen.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om erkännande av ”Pizzoccheri della Valtellina” som skyddad geografisk beteckning i Italiens officiella tidning [Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana] nr 50 av den 29 februari 2012.

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Den konsoliderade produktspecifikationen finns på följande webbplats: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Prodotti DOP e IGP” (längst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP IGP STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 24.5.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/11

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2016/C 185/06)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PAŠKA JANJETINA”

EU-nr: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Paška janjetina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och färska slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Paška janjetina” är färskt kött som erhålls genom slakt av unga dilamm (hanar och honor) som fötts på ön Pag av tackor av den inhemska kroatiska rasen med samma namn, ”Pag-får”, som endast föds upp på ön Pag.

För produktion av ”Paška janjetina” föder man upp mycket unga och lätta lamm som inte får vara äldre än 45 dagar gamla (från det att de föds till dess att de slaktas) och som betar tillsammans med tackorna på betesmarkerna fram till slakten och uteslutande föds upp på fårmjölk.

Slaktkroppar av lamm som är avsedda för produktion av ”Paška janjetina” räknas till kategorin på 13 kg och därunder. De får inte vara längre än 62 cm och måste väga mellan 4 och 10 kg. ”Paška janjetina” är svagt rosa med tunna och späda muskelfibrer med insprängt fett, och har en liten mängd fettvävnad och bindväv samt är fri från påtaglig fårköttslukt.

Fettet (underhudsfett och fett från buk) hos de lamm som är avsedda för produktion av ”Paška janjetina” måste vara vitt, utan någon gul eller gulaktig nyans. Slaktkropparna av de slaktade lammen har ett mycket tunt, nästan genomskinligt, lager av underhudsfett.

”Paška janjetina” saluförs endast färskt, i form av en hel eller halv slaktkropp (som erhålls genom delning av slaktkroppen längs mitten av varje ryggkota och huvudet samt bröstbenet och blygdbensfogen), utan matsmältningsorganen, mjälten, huden och de nedre delarna av benen. Dessutom ingår huvudet, njurarna (med njurarnas fettgrevar), lungorna med struphuvudet, hjärtat samt levern i slaktkroppen.

”Paška janjetina” konsumeras endast efter att ha tillagats. Köttet är mycket saftigt och mört och har en god smak och en mild doft eftersom det kommer från unga dilamm.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De lamm som är avsedda för framställning av ”Paška janjetina” föds uteslutande upp på fårmjölk innan de slaktas.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Paška janjetina” måste äga rum i det geografiska område som anges i punkt 4.

Steg i produktionsprocessen:

| 1. | Uppfödning av Pag-får |
| --- | --- |

1.

Uppfödning av Pag-får

| 2. | Betäckning och lamning av Pag-får |
| --- | --- |

2.

Betäckning och lamning av Pag-får

| 3. | Uppfödning av Pag-lamm |
| --- | --- |

3.

Uppfödning av Pag-lamm

| 4. | Slakt av Pag-lamm |
| --- | --- |

4.

Slakt av Pag-lamm

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Paška janjetina” saluförs färskt, i form av en halv slaktkropp eller en avhudad slaktkropp med huvudet, utan de nedre delarna av benen men med inälvorna, dvs. de inre organen i bröst- och bukhålan (levern, lungorna med struphuvudet, hjärtat och njurarna med fettgrevar). ”Paška janjetina” som saluförs ska vara förpackat i genomskinlig plastfolie.

Packningen av ”Paška janjetina” i plastfilm görs efter slakten i slakterier på ön Pag och innan produkten släpps ut på marknaden, i syfte att bibehålla köttets färskhet och därmed bevara dess kvalitet och i synnerhet dess hygien. Genom att förpacka ”Paška janjetina” i slakteriet efter slakten undviker man risken att köttet ska komma i kontakt med en källa till mikrobiell kontaminering under hanteringen eller transporten. På samma sätt förhindrar packningen av ”Paška janjetina” i plastfilm i slakterierna att det färska köttet kommer i kontakt med luft, vilket skulle kunna orsaka en nedbrytning av köttets proteiner och leda till att ett sekret bildades på köttets yta och att en obehaglig lukt uppstod.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Paška janjetina” produceras på hela ön Pag. Produktens geografiska produktionsområde avgränsas av kustens konturer. Ön Pag är belägen mellan Velebitkanalen och Kvarnerviken och mellan öarna Rab, Olib och Vir.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om produkten

Specifika uppgifter om produkten

”Paška janjetina” är kött från unga och lätta Pag-lamm som uteslutande föds upp på fårmjölk. Enligt de etablerade färgindikatorerna L*, a* och b*, som tillämpas enligt en internationellt erkänd metod, ingår lammköttet från Pag i kategorin svagt rosa. Indikatorerna för slakt av Pag-lamm är specifika, eftersom de slaktas vid ung ålder (Mioč, B., Vnučec, I. 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, konferenspublikation).

Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira

Genom att jämföra den kemiska sammansättningen i muskelvävnaden hos lamm från Pag, Dalmatien och Istrien har man konstaterat stora skillnader i andelen fett (i särklass högst hos Pag-lammen), andelen albumin i torrsubstansen (lägst hos Pag-lammen) och andelen fett i torrsubstansen (högst hos Pag-lammen) (Vnučec, I. 2011: Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja [Kännetecken hos slaktkroppar och kvalitet på kött från lamm från olika uppfödningssystem], doktorsavhandling, lantbruksvetenskapliga fakulteten, Zagreb).

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

”Paška janjetina” kännetecknas av att Pags herdar sedan urminnes tider inte skiljer lammen från tackorna efter lamningen, utan slaktar dem när de väl har blivit avvanda. Det är på detta sätt som lammköttet produceras. ”Paška janjetina” har ingen karakteristisk lukt eftersom köttet kommer från mycket unga dilamm (Barać et al., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina [Pag-fåret – en kroatisk inhemsk ras], Novalja).

I motsats till traditionen på ön Pag, där man på grund av mjölk- och ostproduktionen slaktar lammen när de är mycket unga och lätta, slaktas lammen när de är äldre i de angränsande regioner som har liknande medelhavsklimat (till exempel på ön Cres och i Istrien), och dessa lamm har en större genomsnittlig kroppsvikt (cirka 20 kg) och kan, framför allt, producera 12 kg kött för halstring.

De första skriftliga omnämnandena av Pag-lammet och dess kött går långt tillbaka i tiden. Historikern Sabollico betonade till exempel redan 1554 att Pag-lammen var de mest välsmakande lammen i Illyrien (Karavanić, B. 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga [historisk beskrivning av staden och ön Pag], domkapitlet i St Anastasia).

Građa za povijest grada i otoka Paga

Namnet ”Paška janjetina” har använts i alla tider – vilket bekräftas av ett flertal historiska skildringar – och används fortfarande i dagligt tal och kommersiella sammanhang (rapport om användningen av namnet i dagligt tal och kommersiella sammanhang).

Utbudet av ”Paška janjetina” på marknaden är tydligt säsongsbetonat eftersom de tackor som producerar ”Paška janjetina” betäcks framför allt från juni till oktober, vilket innebär att lamningen pågår från december till mars och att de flesta av lammen föds i januari.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer

Naturliga faktorer

Ön Pag har ett medelhavsklimat som kännetecknas av varma och torra somrar och relativt kalla vintrar. En av öns specifika egenskaper är dess steniga betesmarker som är kalblåsta av boravinden och genomkorsas av stengärdsgårdar. Detta landskap är unikt i Kroatien – ingen annan kroatisk ö är lika utsatt för boravinden, vilket gör ön till den kargaste i Dalmatien. Större delen av ön består av betesmarker med afodiller och gräsarter, vars biologiska produktion är grunden för öns fåravel, samt av steniga jordar med fjädergräs och salvia, växtarter som är anpassade till torka. Cirka 300 växtarter, varav de flesta tillhör medelhavsfloran, växer på de steniga betesmarker där Pag-fåren betar.

Tack vare sina smala huvuden och rörligheten i sina käkar kan Pag-fåren komma åt gräs mellan och under stenar och i buskar, och kan på så sätt överleva under mycket primitiva förhållanden.

Marken på Pag kan grovt delas in i två kategorier: antropogen mark (all åkermark) och områden med gräs- och skogsmark (lågutnyttjad mark som omfattar dolomitkalkjord och djupare brun- och rödjord) där Pag-fåren betar.

Boravinden är den förhärskande vinden på ön Pag. Den uppnår ofta stormstyrka och för med sig vågstänk från havet som sprids ut över ön, vilket orsakar ”försaltning” av hela ön och ökar saltkoncentrationen i marken och växterna.

Mänskliga faktorer

Mänskliga faktorer

Ön Pags invånare bedriver jordbruk sedan urminnes tider, men en gammal visa vittnar om att ön är berömd sedan länge för sitt lammkött: ”Staden Pag, som vi är stolta över, hos dig finns ett överflöd av allt. Må du förse oss länge med din ost, ditt vin och ditt lammkött”.

Traditionen av fåravel skiljer sig mellan varje region i Kroatien och beror på produkternas slutdestination och konsumenternas invanda konsumtionsmönster. Åldern och vikten hos de lamm som är avsedda för produktion av ”Paška janjetina” är ett resultat av ön Pags tradition att slakta lammen när de är mycket unga (högst 45 dagar) för att erhålla lätta slaktkroppar (upp till 10 kg). Huvudorsaken till att man slaktar unga och lätta lamm är att man ska kunna påbörja mjölkningen tidigare och utnyttja laktationsperioden maximalt för att producera den mjölk som används för framställning av Pag-ost.

Orsakssamband mellan det geografiska området och produkten

Orsakssamband mellan det geografiska området och produkten

”Paška janjetina” har fått sitt namn från ön Pag som är Pag-fårets uppfödningsområde.

Enligt traditionen är de tackor som föds upp på ön Pag avsedda att först producera mjölk till framställning av Pag-ost, som tillverkas med en speciell teknik och tack vare vilken öns uppfödare genom försäljning erhåller huvudandelen av sina intäkter. Det är därför man på ön Pag, till skillnad från i de angränsande regionerna, slaktar mycket unga och lätta lamm som är uppfödda på fårmjölk, vilket får till följd att ”Paška janjetina” är svagt rosa. Det starka sambandet mellan ”Paška janjetina” och det geografiska området har sin grund i traditionen och en kombination av olika omständigheter: Pag-fåret är en skyddad inhemsk ras från ön Pag och den avlas endast på denna ö. Lammen stannar hela tiden hos tackorna och diar dem från födseln till slakten. Lammen slaktas när de är högst 45 dagar gamla i godkända slakterier på ön, i syfte att undvika stress och att dessa mycket unga lamm dör under transporten till en annan region. Undersökningar har visat att slaktkroppens egenskaper och köttkvaliteten hos Pag-lammen skiljer sig från andra lamm av liknande ras, vilket till stor del beror på att dilammen slaktas i enlighet med öns tradition. Den höga andelen fett i Pag-lammens muskelvävnad beror egenskaper hos rasen, men också på att de föds upp på en mjölk som har en mycket hög fetthalt och därför är mycket energirik.

På grund av det milda medelhavsklimatet tillbringar tackorna och lammen från Pag hela livet utomhus. Det faktum att tackorna och lammen tillbringar dagar och nätter utomhus, exponerade för vinden och solen, på icke-förorenade betesmarker och i frisk havsluft, påverkar också köttets kvalitet, vilken skiljer sig från köttkvaliteten i fastlandsregionerna. Floran på ön Pags steniga betesmarker påverkar kvaliteten på tackornas mjölk och därmed även på köttet hos de Pag-lamm som fötts upp på deras mjölk (Vetenskapligt arbete av I. Ljubičić et al., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga [den botaniska sammansättningen på ön Pags betesmarker]). Tack vare jordbruks- och klimatförhållandena, vegetationens särskilda egenskaper och mångfald och det stora antalet aromatiska växter och medicinalväxter som är specifika för ön Pag har ”Paška janjetina” en karakteristisk och typisk ”medelhavssmak”. Den höga saltkoncentrationen i marken och den frekventa förekomsten av så kallad försaltning inverkar också på vegetationens struktur och kvalitet, och därigenom även på kvaliteten på Pag-tackornas mjölk och ”Paška janjetina” (Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj, [programmet för avelsfår i Kroatien], Zagreb).

Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga

Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---