# Europos Sąjungos C 179/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 179 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. gegužės 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 179

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. gegužės 18d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | 30-oji sesija vyko Briuselyje (Belgija) 2015 m. gruodžio 7–9 d. |
| 2016/C 179/01 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 7 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2016/C 179/02 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 8 d., antradienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2016/C 179/03 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 9 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 10 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

30-oji sesija vyko Briuselyje (Belgija) 2015 m. gruodžio 7–9 d.

2016/C 179/01

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 7 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2016/C 179/02

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 8 d., antradienio, posėdžio protokolas

5

2016/C 179/03

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. gruodžio 9 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

10

---

| SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Nurodyta procedūra nustatoma pagal teisės akto projekte siūlomą teisinį pagrindą.)

PARLAMENTO KOMITETŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Vystymosi komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės reikalų komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |
| DROI | Žmogaus teisių pakomitetis |
| SEDE | Saugumo ir gynybos pakomitetis |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Vystymosi komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės reikalų komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

PETI

Peticijų komitetas

DROI

Žmogaus teisių pakomitetis

SEDE

Saugumo ir gynybos pakomitetis

FRAKCIJŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| PPE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija |
| --- | --- |
| S&D | Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija |
| ECR | Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas |
| EFDD | Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija

S&D

Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija

ECR

Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas

EFDD

Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

30-oji sesija vyko Briuselyje (Belgija) 2015 m. gruodžio 7–9 d.

| 18.5.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 179/1

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. GRUODŽIO 7 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2016/C 179/01)

Turinys

| Oficialus inauguracinis posėdis | 1 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis | 2 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis | 2 |
| --- | --- |

| Ne parlamento atstovo akreditavimas | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darbotvarkės (AP101.966) tvirtinimas | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Paskutinio 29-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 391, 2015 11 24) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2015 m. gruodžio 7 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Demokratijos būklė ES ir AKR šalyse | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Skubus klausimas Nr. 2. Porinkiminė padėtis Burundyje | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

2015 M. GRUODŽIO 7 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus inauguracinis posėdis

Į asamblėją kreipėsi šie asmenys:

vienas iš Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Louis Michel, vienas iš Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Fitz A. Jackson ir Liuksemburgo Deputatų Rūmų pirmininkas MARS di Bartolomeo (Liuksemburgas, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė).

(Posėdis nutrauktas 12.00 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR valstybių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamento atstovo akreditavimas

Pirmininkė pranešė, kad gautas prašymų dėl ne parlamentų atstovų akreditavimo pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio 2 dalį sąrašas. Atstovų dalyvavimas užregistruotas ir jų pavardės nurodytos šio protokolo priede.

1.   Darbotvarkės (AP101.966) tvirtinimas

Kalbėjo: vienas iš pirmininkų F. A. Jackson ir vienas iš pirmininkų L. Michel.

Patvirtinta šiame protokole pateikiama darbotvarkė.

2.   Paskutinio 29-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 391, 2015 11 24)

Protokolas patvirtintas.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2015 m. gruodžio 7 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkas pranešė apie Biuro 2015 m. gruodžio 7 d. posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetui – Pirmininkų kadencijos trukmės konstitucinės ribos |
| --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetui – Pirmininkų kadencijos trukmės konstitucinės ribos

| | Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetui – Neteisėtų finansinių srautų poveikis finansų plėtrai |
| --- | --- |

Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komitetui – Neteisėtų finansinių srautų poveikis finansų plėtrai

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetui – Iššūkiai šeimos ūkiams ir mažos apimties žemės ūkio produktų gamybai AKR šalyse |
| --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetui – Iššūkiai šeimos ūkiams ir mažos apimties žemės ūkio produktų gamybai AKR šalyse

| b) | 31-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2016 m. gruodžio 13–15 d. Pietų Afrikoje. |
| --- | --- |

b)

31-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2016 m. gruodžio 13–15 d. Pietų Afrikoje.

| c) | 32-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks Centrinėje Afrikoje. |
| --- | --- |

c)

32-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks Centrinėje Afrikoje.

Pirmininkas pranešė apie šiuos terminus:

| — | kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: gruodžio 8 d., antradienis, 12.00 val., |
| --- | --- |

—

kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: gruodžio 8 d., antradienis, 12.00 val.,

| — | prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: gruodžio 9 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu. |
| --- | --- |

—

prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: gruodžio 9 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu.

Kalbėjo: João Ferreira, dėl to, kad nebuvo vertimo į portugalų kalbą.

Pirmininkas priminė taikomas taisykles.

4.   Demokratijos būklė ES ir AKR šalyse

Diskusijos su Tarptautinio demokratijos ir pagalbos rinkimų klausimais instituto (International IDEA) Generaliniu sekretoriumi Yvesu Leterme

International IDEA Generalinis sekretorius Yves Leterme pristatė pranešimą apie demokratijos būklę ES ir AKR šalyse.

Kalbėjo: Adjedoue Weidou (Čadas), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Nigeris), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Malis), Sonny Ogbuoji (Nigerija), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel ir Louis Michel.

Yves Leterme pabrėžė, kad International IDEA naudojo demokratijos sąvoką plačiausia prasme, bet atkreipė dėmesį į tai, kad yra ne vienas jos modelis. Vyriausybės gali remti demokratiją ir būti jai įsipareigojusios, bet negali jos eksportuoti į kitas šalis. Demokratinė sistema grindžiama piliečių kontrole ir visų piliečių lygybe vykdant priežiūros funkcijas. Darnaus vystymosi tikslui Nr. 16, kuriuo kaip taikos priemonė skatinamos demokratinės institucijos, svarbu nustatyti konkrečius rodiklius.

Nariai pabrėžė, kad nors demokratinės vertybės skirtingose šalyse kartais interpretuojamos skirtingai, jos iš esmės yra universalios. Iškelti klausimai taip pat apėmė su politinių lyderių ir gyventojų sąsaja susijusią krizę, kurią sukėlė politinių partijų nesugebėjimas prisitaikyti prie kintančios pasaulinės aplinkos, vis labiau stiprėjančių gyventojų reikalavimų dalyvauti politiniame gyvenime ir vis labiau spartėjančios technologijų plėtros.

5.   Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Pranešėjai: Jacob Oulanyah (Uganda) ir David Martin.

Sanjay Tanna (Uganda) (pakeitė Jacobą Oulanyah) ir Enrique Guerrero Salom (pakeitė Davidą Martiną) apibrėžė pranešimą.

Kalbėjo: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Nigeris), Netty Baldeh (Gambija), Daniel K. Shumba (Zimbabvė), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Gvinėja), Teshome Toga (Etiopija), Maurice Ponga, Michael Gahler ir Erja Askola (Europos Komisija).

Buvo pasiektas platus konsensusas dėl apskritai teigiamai įvertintos AKR ir ES partnerystės ir taip pat dėl poreikio prisitaikyti prie naujų sąlygų ir veiksmingiau kovoti su skurdu, skatinti augimą, investicijas, įvairinimą ir geresnį AKR šalių pateikimą į ES ir pasaulio rinkas. Ekonominės partnerystės susitarimų poveikio prekybai ir vystymuisi klausimais nuomonės labiau skyrėsi, kai kurie nariai pabrėžė šių susitarimų suteiktas galimybes, kiti juos kritikavo už tai, kad jie labiau pritaikyti prekybai nei vystymuisi.

Sanjay Tanna (Uganda) ir Enrique Guerrero Salom užbaigė diskusijas.

6.   Skubus klausimas Nr. 2. Porinkiminė padėtis Burundyje

Kalbėjo: Erminia Norarangelo (Europos išorės veiksmų tarnyba), Netty Baldeh (Gambija), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzanija), Veikko Nekundi (Namibija), Teshome Toga (Etiopija), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundis), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta ir Joachim Zeller.

Buvo pastebima aiški EP ir AKR narių takoskyra porinkiminės padėties Burundyje klausimu, daugiausia dėl to, kaip vertinti Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio skaičiuojant Burundžio prezidento iki šiol eitų kadencijų skaičių. EP narių manymu, Arušos susitarimas buvo pažeistas, tačiau AKR nariai laikėsi nuomonės, kad tiek Burundžio, tiek Rytų Afrikos bendrijos teisminės institucijos priėmė Burundžio Vyriausybės poziciją palaikančius sprendimus. Nesutarimų taip pat kilo dėl ES sprendimo pradėti konsultacijas su Burundžio Vyriausybe pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį.

Keletas narių taip pat pasmerkė neseniai įvykdytus smurtinius išpuolius ir dažnėjančius žmogaus teisių pažeidimus bei piktnaudžiavimą, įskaitant žudymus, neteismines egzekucijas, asmenų fizinės neliečiamybės pažeidimus, kankinimus ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir (arba) žeminantį elgesį, savavališkus suėmimus ir neteisėtą sulaikymą, spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus, taip pat plačiai paplitusį nebaudžiamumą.

(Posėdis baigtas 18.15 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 18.5.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 179/5

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. GRUODŽIO 8 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2016/C 179/02)

Turinys

| 1. | Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Neveno Mimicos pranešimas | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Diskusijos su už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingu Europos Komisijos nariu Nevenu Mimica. Procedūra „prašau žodžio“ | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Klausimų Komisijai valanda | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 29-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | AKR tarybos pirmininkės pareigas einančios Lesoto finansų ministrės Mamphono Khaketlos pareiškimas | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Liuksemburgo vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinių reikalų ministro Romaino Schneiderio pareiškimas | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Klausimų Tarybai valanda | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Diskusijos su Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Skubus klausimas Nr. 1. Migracija, žmogaus teisės ir humanitariniai pabėgėliai | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

2015 M. GRUODŽIO 8 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.00 val.)

PIRMININKAVO Fitz A. JACKSON

Vienas iš pirmininkų

1.   Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Neveno Mimicos pranešimas

Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys Neven Mimica savo pranešime daugiausia dėmesio skyrė Kotonu susitarimo, kuris nustos galioti 2020 m., ateičiai. Jis paaiškino, kad Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba, siekdamos gauti pasiūlymų ateičiai, pradėjo bendras konsultacijas, remdamosi kritiška pirmųjų 15 susitarimo galiojimo metų peržiūra, jo tikslais ir rezultatais ir tuo, kad oficialus įvertinimas bus pradėtas 2016 m. pirmojoje pusėje ir bus imamasi įvairių galimų politikos priemonių partnerystei ateityje užmegzti, kurios bus nagrinėjamos atliekant poveikio vertinimą. Komisijos narys N. Mimica taip pat pabrėžė, kad reikia visiškai atsižvelgti į Darbotvarkę iki 2030 m. ir 17 naujų darnaus vystymosi tikslų, kurie turėtų padėti pritaikyti ES vystymosi politiką. Komisijos narys N. Mimica kėlė klimato kaitos klausimus ir pakartojo, kad Paryžiuje vykusios 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 21) rezultatai bus labai svarbūs, ypač daugeliui dėl nepalankių oro sąlygų nukentėjusių AKR valstybių.

2.   Diskusijos su už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingu Europos Komisijos nariu Nevenu Mimica. Procedūra „prašau žodžio“

Kalbėjo: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Čadas) ir Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambikas).

Keičiantis nuomonėmis daugiausia dėmesio skirta būsimai AKR ir ES partnerystei, peržiūros procesui, migracijos ir vystymosi ryšiui, klimato kaitai ir poreikiui integruoti naujus darnaus vystymosi tikslus į būsimą sistemą. Nariai taip pat iškėlė klausimus, susijusius su Eritrėja, taika ir vystymusi, humanitarine pagalba, pagalbos, atstatymo ir vystymosi susiejimu, esama Ramiojo vandenyno valstybių ekonominės partnerystės susitarimo padėtimi, netinkama mityba, žemės ūkiu ir apsirūpinimo maistu saugumu.

Komisijos narys N. Mimica atsakė į klausimus, kuriuos nariai pateikė pagal procedūrą „prašau žodžio“.

3.   Klausimų Komisijai valanda

Europos Komisijai iš viso buvo pateikti 37 klausimai.

Komisija iš anksto atsakė į klausimus raštu. Komisijos narys N. Mimica žodžiu atsakė į papildomus klausimus, susijusius su šiais originaliais klausimais:

| | klausimu Nr. 1 dėl AKR valstybių ir prieglobsčio, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 1 dėl AKR valstybių ir prieglobsčio, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | klausimu Nr. 5 dėl Europos Sąjungos Skubiosios pagalbos patikos fondo stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti, kurį pateikė Bodil Valero ir Judith Sargentini; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 5 dėl Europos Sąjungos Skubiosios pagalbos patikos fondo stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti, kurį pateikė Bodil Valero ir Judith Sargentini;

| | klausimu Nr. 6 dėl Europos Sąjungos Skubiosios pagalbos patikos fondo stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti įgyvendinimo, kurį pateikė Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 6 dėl Europos Sąjungos Skubiosios pagalbos patikos fondo stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti įgyvendinimo, kurį pateikė Kashetu Kyenge;

| | klausimu Nr. 7 dėl specialiojo Afrikai skirto fondo, kurį pateikė Nathalie Griesbeck; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 7 dėl specialiojo Afrikai skirto fondo, kurį pateikė Nathalie Griesbeck;

| | klausimu Nr. 9 dėl neteisėtų finansų srautų, kurį pateikė Kennedy Hamudulu (Zambija); |
| --- | --- |

klausimu Nr. 9 dėl neteisėtų finansų srautų, kurį pateikė Kennedy Hamudulu (Zambija);

| | klausimu Nr. 10 dėl kovos su mokesčių slėpimu, kurį pateikė Lidia Senra Rodríguez; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 10 dėl kovos su mokesčių slėpimu, kurį pateikė Lidia Senra Rodríguez;

| | klausimu Nr. 16 dėl tolesnių Kubos, ES ir JAV derybų, kurį pateikė Sabine Lösing (kurią pakeitė João Ferreira); |
| --- | --- |

klausimu Nr. 16 dėl tolesnių Kubos, ES ir JAV derybų, kurį pateikė Sabine Lösing (kurią pakeitė João Ferreira);

| | klausimu Nr. 17 dėl politinio dialogo, kurį pateikė Netty Baldeh (Gambija); |
| --- | --- |

klausimu Nr. 17 dėl politinio dialogo, kurį pateikė Netty Baldeh (Gambija);

| | klausimu Nr. 19 dėl Fidžio – lydinčiųjų paramos priemonių Protokolo dėl cukraus šalims, kurį pateikė Sanjit Patel (Fidžis) (kurį pakeitė Ashneel Sudhakar (Fidžis); |
| --- | --- |

klausimu Nr. 19 dėl Fidžio – lydinčiųjų paramos priemonių Protokolo dėl cukraus šalims, kurį pateikė Sanjit Patel (Fidžis) (kurį pakeitė Ashneel Sudhakar (Fidžis);

| | klausimu Nr. 27 dėl mažų besivystančių salų valstybių atsparumo didinimo, kurį pateikė Desmond Long (Sent Lusija) (kurį pakeitė Carl Greenidge (Gajana); |
| --- | --- |

klausimu Nr. 27 dėl mažų besivystančių salų valstybių atsparumo didinimo, kurį pateikė Desmond Long (Sent Lusija) (kurį pakeitė Carl Greenidge (Gajana);

| | klausimu Nr. 28 dėl Afrikos kaimo vietovių elektrifikavimo siekiant kovoti su skurdu ir klimato kaita, kurį pateikė Michèle Rivasi; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 28 dėl Afrikos kaimo vietovių elektrifikavimo siekiant kovoti su skurdu ir klimato kaita, kurį pateikė Michèle Rivasi;

| | klausimu Nr. 32 dėl visiems prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų, kurį pateikė João Ferreira; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 32 dėl visiems prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų, kurį pateikė João Ferreira;

| | klausimu Nr. 33 dėl ES pagalbos Centrinės Afrikos Respublikos neįgaliesiems, kurį pateikė Marlene Mizzi; |
| --- | --- |

klausimu Nr. 33 dėl ES pagalbos Centrinės Afrikos Respublikos neįgaliesiems, kurį pateikė Marlene Mizzi;

| | klausimu Nr. 36 dėl tarptautinių nevyriausybinių organizacijų vykdomo ES fondų įgyvendinimo, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija)). |
| --- | --- |

klausimu Nr. 36 dėl tarptautinių nevyriausybinių organizacijų vykdomo ES fondų įgyvendinimo, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija)).

Asmenys, pateikę klausimus Nr. 4, 21, 29 ir 30, papildomų klausimų neturėjo.

Klausimus Nr. 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 ir 37 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

4.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 29-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Dokumentas dėl veiksmų, kurių ėmėsi Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu Suvoje (Fidžis) priimtų rezoliucijų, buvo perduotas asamblėjai.

5.   Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos

Politinių reikalų komitetas

Pranešėjai: Kombo Gberi (Kamerūnas) ir Mariya Gabriel.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas) (kuris pakeitė Kombo Gberį (Kamerūnas) ir Mariya Gabriel apibrėžė pranešimą.

Kalbėjo: Adjedoue Weidou (Čadas), Elmi Obsieh Wais (Džibutis), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabvė), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiopija), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Kenija), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (EIVT) ir Françoise Moreau (Europos Komisija).

Nariai teigiamai vertino Afrikos taikos priemonę (ATP) dėl jos laimėjimų. Ja buvo palaikomas Afrikos Sąjungos gebėjimas spręsti konfliktus Afrikoje ir padaryta pokyčių mezgant platesnės partnerystės ryšius. Kai kurie nariai ragino praplėsti jos taikymo sritį ir atkakliai tvirtino, kad reikia užtikrinti tikslinių šalių dalyvavimą. Nariai taip pat primygtinai reikalavo užtikrinti geresnę taikos paramos operacijų ir veiklos, kuria siekiama pagerinti Afrikos taikos ir saugumo struktūros (ATSS) galimybes, visų pirma konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo srityje, finansavimo pusiausvyrą. Keletas narių paminėjo saugumo ir vystymosi ryšį ir ragino geriau derinti ATP ir kitas ES priemones ir užtikrinti jų papildomumą.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas) ir Mariya Gabriel užbaigė diskusijas.

6.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, AKR stebėsenos komiteto pirmininko Yveso Somville pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, AKR stebėsenos komiteto pirmininkas Yves Somville pristatė pranešimą apie įvairius visai AKR ir ES partnerystei įtakos turinčius aspektus, įskaitant migraciją ir pilietinės visuomenės vaidmenį.

(Posėdis sustabdytas 12.44 val. ir atnaujintas 15.00 val.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ir
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Pirmininkai | Generaliniai sekretoriai |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pirmininkai

Generaliniai sekretoriai

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

7.   AKR tarybos pirmininkės pareigas einančios Lesoto finansų ministrės Mamphono Khaketlos pareiškimas

AKR tarybos pirmininkės pareigas einanti Lesoto finansų ministrė Mamphono Khaketla pripažino asamblėjos kaip demokratinio politinio forumo AKR ir ES santykiams vaidmenį. Ministrė padėkojo Europos Parlamentui už surengtą posėdį. Ji taip pat pareiškė užuojautą Prancūzijos, Malio, Nigerijos ir Čado Vyriausybėms bei žmonėms dėl neseniai religinių ekstremistų įvykdytų teroristinių išpuolių. Ji pareiškė, jog yra įsitikinusi, kad ilgalaikės partnerystės ryšiai ir toliau bus palaikomi po to, kai Kotonu susitarimas nustos galioti. Ministrė M. Khaketla pabrėžė prekybos santykių ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS), dėl kurių derėjosi ES ir AKR šalys, svarbą, tačiau išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl tam tikrų partnerystės srityje priimtų vienašalių sprendimų. Savo pareiškimą ji baigė atkreipdama dėmesį į dvi esmines temas, kurias kolegialiai turi nagrinėti AKR ir ES šalys, t. y. klimato kaitos poveikį ir migracijos srautų valdymą.

8.   ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Liuksemburgo vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinių reikalų ministro Romaino Schneiderio pareiškimas

ES Tarybos pirmininko pareigas einantis Liuksemburgo vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinių reikalų ministras Romainas Schneideris kalbėjo apie pastarojo meto teroristinius išpuolius Prancūzijoje, Malyje ir Čade ir pareiškė užuojautą. Ministras atkreipė dėmesį į keletą pagrindinių su AKR ir ES partneryste susijusių uždavinių, kuriuos šiuo metu reikia spręsti, įskaitant migracijos ir pabėgėlių krizę, kurios sprendimo būdų ieškojo Europos ir Afrikos valstybės neseniai vykusiame Valetos aukščiausiojo lygio susitikime. Kova su terorizmu taip pat laikytina kita svarbia Europos ir AKR valstybių problema. Siekiant ilgalaikio saugumo ir stabilumo reikia skatinti susitaikymą po konfliktų ir steigti demokratines ir atskaitingas institucijas. Galutinis AKR ir ES valstybių uždavinys bus derybos dėl susitarimo, pakeisiančio Kotonu susitarimą.

9.   Klausimų Tarybai valanda

Tarybai iš viso buvo pateikti 35 klausimai.

Mamphono Khaketla AKR tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

| | klausimą Nr. 2 dėl kovos su terorizmu priemonių Afrikoje, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Kashetu Kyenge); |
| --- | --- |

klausimą Nr. 2 dėl kovos su terorizmu priemonių Afrikoje, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Kashetu Kyenge);

| | klausimą Nr. 6 dėl biologinės įvairovės Afrikoje, kurį pateikė Catherine Bearder. |
| --- | --- |

klausimą Nr. 6 dėl biologinės įvairovės Afrikoje, kurį pateikė Catherine Bearder.

Į toliau išvardytus klausimus buvo atsakyta, bet nebuvo pateikta papildomų klausimų:

| | klausimas Nr. 9 dėl problemų, susijusių su Tarptautinio baudžiamojo teismo veikimu, sprendimo, kurį pateikė Neena Gill (kurią pakeitė Kashetu Kyenge); |
| --- | --- |

klausimas Nr. 9 dėl problemų, susijusių su Tarptautinio baudžiamojo teismo veikimu, sprendimo, kurį pateikė Neena Gill (kurią pakeitė Kashetu Kyenge);

| | klausimas Nr. 10 dėl atsižvelgimo į būsimų žemyninės laisvosios prekybos erdvės partnerių vystymosi skirtumus, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Catherine Bearder); |
| --- | --- |

klausimas Nr. 10 dėl atsižvelgimo į būsimų žemyninės laisvosios prekybos erdvės partnerių vystymosi skirtumus, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Catherine Bearder);

| | klausimas Nr. 11 dėl padidėjusių migracijos srautų (jauni ir išsilavinę žmonės palieka Afriką), kurį pateikė Davor Ivo Stier; |
| --- | --- |

klausimas Nr. 11 dėl padidėjusių migracijos srautų (jauni ir išsilavinę žmonės palieka Afriką), kurį pateikė Davor Ivo Stier;

| | klausimas Nr. 12 dėl mokslinių tyrimų ir plėtros Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

klausimas Nr. 12 dėl mokslinių tyrimų ir plėtros Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge;

| | klausimas Nr. 14 dėl Europos partnerystės susitarimų ir neturtingų šalių ekonominių šuolių tiesioginio ryšio, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija); |
| --- | --- |

klausimas Nr. 14 dėl Europos partnerystės susitarimų ir neturtingų šalių ekonominių šuolių tiesioginio ryšio, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija);

| | klausimas Nr. 15 dėl AKR ir ES šalių įtakos pasauliniam valdymui, kurį pateikė Joyce Laboso (Kenija) (kurią pakeitė Abdikadir Aden). |
| --- | --- |

klausimas Nr. 15 dėl AKR ir ES šalių įtakos pasauliniam valdymui, kurį pateikė Joyce Laboso (Kenija) (kurią pakeitė Abdikadir Aden).

Klausimus Nr. 1, 3, 4, 5, 7 ir 8 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

Klausimas Nr. 13 buvo atsiimtas.

Romain Schneider ES Tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

| | klausimą Nr. 29 dėl kovos su terorizmu priemonių Afrikoje, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Kashetu Kyenge); |
| --- | --- |

klausimą Nr. 29 dėl kovos su terorizmu priemonių Afrikoje, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Kashetu Kyenge);

| | klausimą Nr. 30 dėl biologinės įvairovės Afrikoje, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

klausimą Nr. 30 dėl biologinės įvairovės Afrikoje, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | klausimą Nr. 33 dėl valstybės skolos restruktūrizavimo, kurį pateikė Sabine Lösing (kurią pakeitė Lidia Senra Rodríguez); |
| --- | --- |

klausimą Nr. 33 dėl valstybės skolos restruktūrizavimo, kurį pateikė Sabine Lösing (kurią pakeitė Lidia Senra Rodríguez);

| | klausimą Nr. 34 dėl privalomų tarptautinių akcinių bendrovių reguliavimo priemonių, kurį pateikė Lidia Senra Rodríguez. |
| --- | --- |

klausimą Nr. 34 dėl privalomų tarptautinių akcinių bendrovių reguliavimo priemonių, kurį pateikė Lidia Senra Rodríguez.

Į toliau išvardytus klausimus buvo atsakyta, bet nebuvo pateikta papildomų klausimų:

| | klausimas Nr. 18 dėl migrantų žmogaus teisių, kurį pateikė Netty Baldeh (Gambija); |
| --- | --- |

klausimas Nr. 18 dėl migrantų žmogaus teisių, kurį pateikė Netty Baldeh (Gambija);

| | klausimas Nr. 24 dėl mokslinių tyrimų ir plėtros Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

klausimas Nr. 24 dėl mokslinių tyrimų ir plėtros Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge;

| | klausimas Nr. 26 dėl atsižvelgimo į būsimų žemyninės laisvosios prekybos erdvės partnerių vystymosi skirtumus, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Catherine Bearder); |
| --- | --- |

klausimas Nr. 26 dėl atsižvelgimo į būsimų žemyninės laisvosios prekybos erdvės partnerių vystymosi skirtumus, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Catherine Bearder);

| | klausimas Nr. 27 dėl Europos partnerystės susitarimų ir neturtingų šalių ekonominių šuolių tiesioginio ryšio, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija). |
| --- | --- |

klausimas Nr. 27 dėl Europos partnerystės susitarimų ir neturtingų šalių ekonominių šuolių tiesioginio ryšio, kurį pateikė Worlea-Saywah Dunah (Liberija) (kurį pakeitė Netty Baldeh (Gambija).

Klausimus Nr. 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 ir 35 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

Klausimas Nr. 21 buvo atsiimtas.

10.   Diskusijos su Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: Iriase Pally (Nigerija), Adjedoue Weidou (Čadas), Michael Gahler ir Lidia Senra Rodríguez.

Nariai padėkojo už tarptautinę paramą ir solidarumą kovojant su grupuote „Boko Haram“ ir domėjosi, kokių veiksmų ėmėsi ES ir AKR taryba kovodamos su migracijos krize ir kokios taisyklės ir nuostatai galėtų būti taikomi tarptautinėms akcinėms bendrovėms siekiant skatinti įmonių socialinę atsakomybę ir visų pirma užkirsti kelią žemės pasisavinimo veiksmams.

11.   Skubus klausimas Nr. 1. Migracija, žmogaus teisės ir humanitariniai pabėgėliai

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), Attilio Pacifici (Europos išorės veiksmų tarnyba), Adjedoue Weidou (Čadas), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Nigeris), Netty Baldeh (Gambija), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Gana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Džibutis), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Ahamada Soukouna (Malis), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namibija), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiopija), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Dramblio Kaulo Krantas), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Kenija), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas) ir Raphael Siluvangii Umba (Kongo Demokratinė Respublika).

Nariai atkreipė dėmesį į tai, kad pagrindinės migracijos priežastys ir dabartinės pabėgėlių krizės problemos praeityje nebuvo tinkamai sprendžiamos, ir pabrėžė, kad ES atsaku turėtų būti ne tik sprendžiami skubūs klausimai, bet ir ilgainiui padedama sumažinti migracijos spaudimą. Kaip vienus iš migraciją ir priverstinį gyventojų perkėlimą skatinančių veiksnių jie nurodė ginkluotus konfliktus, ekonominių perspektyvų jaunimui stoką, valdymo trūkumus ir žmogaus teisių pažeidimus. Jie taip pat pažymėjo, kad migracija yra natūralus reiškinys ir kad žmonės turi teisę persikelti gyventi kitur. Dauguma narių sutiko, kad migracija turėtų būti valdoma suteikiant galimybių teisėtai ir organizuotai patekti į Europą, taip pat siekiant užtikrinti, kad savo buveinės šalių nepaliktų pernelyg daug talentingų žmonių ir kad jie prisidėtų prie vystymosi. AKR nariai pabrėžė, kad ES neturėtų diskriminuoti Afrikos migrantų, migrantų iš Artimųjų Rytų atžvilgiu.

(Posėdis baigtas 17.35 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 18.5.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 179/10

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. GRUODŽIO 9 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2016/C 179/03)

Turinys

| 1. | Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Afrikos elektrifikavimas | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 21-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija. Paryžius 2015 m. | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Visuotinis sveikatos draudimas | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Solidarumu pagrįsta ekonomika | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Balsavimas dėl skubos tvarka teikiamų rezoliucijos pasiūlymų | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kiti klausimai | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | 31-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| I PRIEDAS | JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA | 15 |
| --- | --- | --- |

I PRIEDAS

| II PRIEDAS | 2015 M. GRUODŽIO 7–9 D. BRIUSELYJE (BELGIJA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS | 19 |
| --- | --- | --- |

II PRIEDAS

| III PRIEDAS | NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS | 23 |
| --- | --- | --- |

III PRIEDAS

| IV PRIEDAS | PRIIMTI TEKSTAI | 24 |
| --- | --- | --- |

IV PRIEDAS

| – | Rezoliucija dėl Afrikos taikos priemonės vertinimo po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos | 24 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Rezoliucija dėl keturiasdešimties partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos | 29 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Rezoliucija „Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms“ | 34 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Rezoliucija dėl migracijos, žmogaus teisių ir humanitarinių pabėgėlių | 40 |
| --- | --- | --- |

–

| – | Rezoliucija dėl padėties po rinkimų Burundyje | 46 |
| --- | --- | --- |

–

2015 M. GRUODŽIO 9 D., TREČIADIENIO, PIRMOSIOS DIENOS PUSĖS POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.07 val.)

PIRMININKAVO Fitz A. JACKSON

Vienas iš pirmininkų

1.   Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešėjai: Ibrahim R. Bundu (Siera Leonė) ir Arne Gericke.

Ibrahim R. Bundu (Siera Leonė) ir Arne Gericke pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Anna Zaborska, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskaras), Laura Agea, Joyce Laboso (Kenija), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegalas), Musa Hussein Naib (Eritrėja), Elmi Obsieh Wais (Džibutis) ir Walter Seidel (Europos Komisija).

Nariai pabrėžė, kad būtina vietos lygmeniu įtvirtinti visas plėtros strategijas ir remtis mažosiomis įmonėmis ir jų ryšiais su vietos bendruomenėmis. Mažosios šeimos įmonės, įskaitant mažus ūkius, savo bendruomenėse atlieka ne tik ekonominį, bet socialinį vaidmenį ir yra labiau linkusios veikti atsakingai ir rūpintis aplinka. Sąžininga ir veiksminga mokesčių sistema taip pat buvo paminėta kaip svarbus integracinio augimo ir socialinės plėtros skatinimo veiksnys. Mokesčių sistema yra būtina siekiant kurti verslui skirtą perspektyvią viešąją infrastruktūrą, taip pat užkirsti kelią epidemijoms, pavyzdžiui, Ebolos virusui, ir kitoms ekstremaliosioms situacijoms ir į jas reaguoti.

Arne Gericke užbaigė diskusijas.

2.   Afrikos elektrifikavimas

Diskusijos su fondo „Energija Afrikai“ pirmininku Jeanu-Louis Borloo

Fondo „Energija Afrikai“ pirmininkas Jean-Louis Borloo pareiškė, kad galimybės naudotis elektra suteikimas yra pagrindinių žmogaus teisių, pavyzdžiui, teisės į maistą, vandenį, sveikatos priežiūrą, švietimą, užimtumą ir saugumą, užtikrinimo laidas. Tačiau Afrikoje trys ketvirtadaliai namų ūkių šiuo metu neturi saugių sąlygų naudotis elektra. Simboliškai ir praktiškai elektra reiškė šviesą ir žinias, dėl jos jaunimas iš kaimo vietovių kėlėsi į elektrifikuotus miestų centrus. Iniciatyva „Energija Afrikai“, kuria siekiama kasmet sutelkti 5 mlrd. JAV dolerių investicijų, pagrįsta Afrikos lyderių ketinimais, ją įgyvendinant bus visiškai remiamasi atsinaujinančiųjų išteklių energija.

Kalbėjo: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čadas), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Nigeris), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Netty Baldeh (Gambija), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskaras), Elmi Obsieh Wais (Džibutis), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Gvinėja), Ahamada Soukouna (Malis), Dambert René Ndouane (Kongo Respublika), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigerija), Louis Michel ir Roberto Ridolfi (Europos Komisija).

Nariai teigiamai vertino entuziastingą pristatymą ir pabrėžė, kad energijos nepriteklių lemia ypač didelis skurdas ir nepakankamas vystymasis. Nariai pabrėžė politinės valios ir didelių viešųjų investicijų į energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių svarbą. AKR nariai parodė didelį susidomėjimą praktiniais iniciatyvos planais, pavyzdžiui, kurti Afrikos energijos agentūrą, taikyti investavimo priemones ir skatinti vietos atsakomybę.

3.   21-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija. Paryžius 2015 m.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Roberto Ridolfi (Europos Komisija) pristatė įvadinį pranešimą.

Kalbėjo: Adjedoue Weidou (Čadas), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Mauricijus), Elmi Obsieh Wais (Džibutis), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamaika), Teshome Toga (Etiopija), Joyce Laboso (Kenija), Seb Dance ir Roberto Ridolfi (Europos Komisija).

Nariai išreiškė viltį, kad po Paryžiuje vykusios JT klimato kaitos konferencijos (COP 21) bus sudarytas plataus užmojo privalomas tarptautinis klimato kaitos susitarimas. AKR nariai pateikė keletą pavyzdžių, kokio neigiamo poveikio klimato kaita jau turėjo jų šalims, ir nurodė, kokių veiksmų ėmėsi siekdami labiau sumažinti pasaulio klimato atšilimą ir prisitaikyti prie klimato kaitos. Nariai pažymėjo, kad kovos su klimato kaita finansavimas yra ko gero svarbiausias derybų kliuvinys ir kad daugelis šalių pripažino, jog būtina apriboti ir sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį.

4.   Visuotinis sveikatos draudimas

Pagrindinės diskusijos su Pasaulio sveikatos organizacijos generaline direktore Margaret Chan ir Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo vykdomuoju direktoriumi Marku Dybuliu

Pasaulio sveikatos organizacijos generalinė direktorė Margaret Chan (vaizdo pranešime), PSO Pasaulinės maliarijos programos direktorius Pedro Alonso ir Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo vykdomasis direktorius Mark Dybul atkreipė dėmesį į neseniai padarytą pažangą besivystančiose šalyse mažinant mirtingumą dėl ligų, būtent skiepijant, taikant prevencines priemones ir suteikiant daugiau galimybių gydytis. Jie taip pat nurodė dabartinius uždavinius, kurių atsiranda siekiant užtikrinti visuotinį sveikatos draudimą, įskaitant galimybių naudotis klinikų paslaugomis suteikimą, sveikatos draudimo sistemų kūrimą ir galimybių įsigyti įperkamų vaistų užtikrinimą.

Kalbėjo: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Dramblio Kaulo Krantas), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Zaborska, Walter Seidel (Europos Komisija), Pedro Alonso ir Mark Dybul.

Nariai pabrėžė nevienodų galimybių gauti vaistų ir gydymą problemą, vietos ir kaimo lygmens pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų svarbą, pažeidžiamų ir mažiausiai išsivysčiusių šalių nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų, kurioms teikiama nepakankama tarptautinė parama, trūkumus ir nepakankamą socialinę apsaugą daugelyje besivystančių šalių. Kai kurie nariai taip pat pabrėžė visuomenės sveikatos politikos laimėjimus, pavyzdžiui, tai, kad buvo sukurtos sveikatos draudimo sistemos, sumažintas mirties atvejų dėl maliarijos skaičius ir suteikta daugiau galimybių pigiau gauti antivirusinių vaistų, kuriais gydomas ŽIV/AIDS, ir pasisakė už tai, kad reikia siekti įgyvendinti plataus užmojo visuotinę sveikatos darbotvarkę.

Pedro Alonso ir Mark Dybul užbaigė diskusijas.

(Posėdis sustabdytas 12.55 val. ir atnaujintas 15.07 val.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ir
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Pirmininkai | Generaliniai sekretoriai |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pirmininkai

Generaliniai sekretoriai

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

5.   Solidarumu pagrįsta ekonomika

Keitimasis nuomonėmis su Liuksemburgo darbo, užimtumo ir socialinės ir solidariosios ekonomikos ministru Nicolas Schmitu

Nicolas Schmit pabrėžė, kad solidarumu pagrįstos ekonomikos skatinimas yra vienas iš Liuksemburgo pirmininkavimo ES Tarybai prioritetų. Jis pabrėžė didėjančią į žmogų nukreiptos ekonomikos svarbą ES ir AKR šalyse ir jos galimybes kurti darbo vietas jaunimui, spręsti aplinkos apsaugos problemas ir mažinti skurdą ir nelygybę. Jis taip pat pabrėžė švietimo svarbą ir atkreipė dėmesį į tai, kad svarbu mažinti neoficialią ekonomiką ir skirti finansavimą, kad AKR šalyse būtų visiškai išnaudojamos solidarumu pagrįstos ekonomikos galimybės.

Kalbėjo: Arne Gericke, Neena Gill ir Laura Agea.

Nariai pažymėjo, kad solidarumu pagrįsta ekonomika turi būti įtvirtinta vietos lygmeniu, ir pabrėžė, kad jos visą potencialą galima pasiekti tik taikant būtinas teisines sistemas. Kai kurie nariai taip pat ragino užtikrinti, kad solidarumu pagrįsta ekonomika būtų vystymosi modelio, kuris būtų skatinamas įgyvendinant būsimą AKR ir ES partnerystę, pagrindas.

6.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Pirmininkas priminė asamblėjai balsavimo procedūras.

| — | Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos
  Politinių reikalų komitetas
  Kombo Gberi (Kamerūnas) ir Mariyos Gabriel pranešimas.
  Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  EFDD frakcijos prašymu AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl visų pakeitimų balsavo atskirai. EFDD frakcija prašė, kad dėl 3 ir 4 pakeitimų būtų balsuojama dalimis.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 57 nariams balsavus už ir 6 – prieš. |
| --- | --- |

—

Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos

Politinių reikalų komitetas

Kombo Gberi (Kamerūnas) ir Mariyos Gabriel pranešimas.

Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

EFDD frakcijos prašymu AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl visų pakeitimų balsavo atskirai. EFDD frakcija prašė, kad dėl 3 ir 4 pakeitimų būtų balsuojama dalimis.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 57 nariams balsavus už ir 6 – prieš.

| — | Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos
  Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas
  Jacobo Oulanyaho (Uganda) ir Davido Martino pranešimas.
  Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 4 dalis, 5 dalis, 12 dalis, 21 dalis, 26 dalis, 28 dalis.
  AKR šalių atstovai prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 1 ir 2 pakeitimų balsuotų atskirai.
  Verts/ALE frakcija prašė, kad dėl 5, 12 ir 26 dalių būtų balsuojama dalimis.
  PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad dėl 21 dalies būtų balsuojama dalimis.
  Atmesti pakeitimai: 3 dalis, 7 dalis, D konstatuojamoji dalis, G konstatuojamoji dalis, I konstatuojamoji dalis, J konstatuojamoji dalis.
  PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 7 dalies, D konstatuojamosios dalies, G konstatuojamosios dalies, I konstatuojamosios dalies ir J konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai.
  Atkritęs pakeitimas: 16 dalis.
  PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus vieną, balsavusį prieš. |
| --- | --- |

—

Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Jacobo Oulanyaho (Uganda) ir Davido Martino pranešimas.

Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 4 dalis, 5 dalis, 12 dalis, 21 dalis, 26 dalis, 28 dalis.

AKR šalių atstovai prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 1 ir 2 pakeitimų balsuotų atskirai.

Verts/ALE frakcija prašė, kad dėl 5, 12 ir 26 dalių būtų balsuojama dalimis.

PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad dėl 21 dalies būtų balsuojama dalimis.

Atmesti pakeitimai: 3 dalis, 7 dalis, D konstatuojamoji dalis, G konstatuojamoji dalis, I konstatuojamoji dalis, J konstatuojamoji dalis.

PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 7 dalies, D konstatuojamosios dalies, G konstatuojamosios dalies, I konstatuojamosios dalies ir J konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai.

Atkritęs pakeitimas: 16 dalis.

PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus vieną, balsavusį prieš.

| — | Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas
  Ibrahimo R. Bundu (Siera Leonė) ir Arne Gerickės pranešimas.
  Priimti pakeitimai: 11 dalis, 12 dalis, 24 dalis, 34 dalis, K konstatuojamoji dalis, P konstatuojamoji dalis.
  PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 11 dalies, 12 dalies, K konstatuojamosios dalies ir P konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai.
  Verts/ALE frakcija prašė, kad dėl 34 dalies būtų balsuojama dalimis.
  PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad dėl 12 dalies būtų balsuojama dalimis.
  Atmesti pakeitimai: 1, 2, 15 dalis, 44 dalis, 45 dalis.
  PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 1 ir 2 pakeitimų bei 15 ir 45 dalių balsuotų atskirai.
  AKR šalių atstovai ir PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 44 dalies balsuotų atskirai.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 68 nariams balsavus už ir 1 susilaikius. |
| --- | --- |

—

Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Ibrahimo R. Bundu (Siera Leonė) ir Arne Gerickės pranešimas.

Priimti pakeitimai: 11 dalis, 12 dalis, 24 dalis, 34 dalis, K konstatuojamoji dalis, P konstatuojamoji dalis.

PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 11 dalies, 12 dalies, K konstatuojamosios dalies ir P konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai.

Verts/ALE frakcija prašė, kad dėl 34 dalies būtų balsuojama dalimis.

PPE ir ALDE frakcijos prašė, kad dėl 12 dalies būtų balsuojama dalimis.

Atmesti pakeitimai: 1, 2, 15 dalis, 44 dalis, 45 dalis.

PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 1 ir 2 pakeitimų bei 15 ir 45 dalių balsuotų atskirai.

AKR šalių atstovai ir PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 44 dalies balsuotų atskirai.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 68 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

7.   Balsavimas dėl skubos tvarka teikiamų rezoliucijos pasiūlymų

| — | Rezoliucija dėl migracijos, žmogaus teisių ir humanitarinių pabėgėlių
  Priimti pakeitimai: 12 dalis, 1 dalis, 28 dalis, D konstatuojamoji dalis.
  PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 12 dalies, 1 dalies, 28 dalies ir D konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.
  Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 12 dalis, 2 dalis.
  PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 12 dalies ir 2 dalies balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus 4 susilaikiusius. |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl migracijos, žmogaus teisių ir humanitarinių pabėgėlių

Priimti pakeitimai: 12 dalis, 1 dalis, 28 dalis, D konstatuojamoji dalis.

PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 12 dalies, 1 dalies, 28 dalies ir D konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.

Atmesti pakeitimai: 1, 2, 3, 12 dalis, 2 dalis.

PPE frakcija prašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 12 dalies ir 2 dalies balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus 4 susilaikiusius.

| — | Rezoliucija dėl padėties po rinkimų Burundyje
  Priimti pakeitimai: 1 žodinis pakeitimas, 2 žodinis pakeitimas.
  Atkritęs pakeitimas: balsavimas dalimis dėl 17 dalies.
  EFDD frakcija prašė, kad dėl 17 dalies būtų balsuojama dalimis.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus vieną, balsavusį prieš. |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl padėties po rinkimų Burundyje

Priimti pakeitimai: 1 žodinis pakeitimas, 2 žodinis pakeitimas.

Atkritęs pakeitimas: balsavimas dalimis dėl 17 dalies.

EFDD frakcija prašė, kad dėl 17 dalies būtų balsuojama dalimis.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją patvirtino visi dalyvavę nariai, išskyrus vieną, balsavusį prieš.

8.   Kiti klausimai

2015 m. gruodžio 7 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 2015 m. gruodžio 8 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolai patvirtinti.

Pirmininkas Louis Michel paskelbė, kad pirmininko Fitzo A. Jacksono įgaliojimai baigėsi ir kad jį, kaip AKR pirmininką, pakeis Netty Baldeh (Gambija). L. Michel padėkojo F. A. Jacksonui už darbą ir atsidavimą ir palinkėjo sėkmės ateityje.

Pirmininkas Fitz A. Jackson padėkojo Louis Micheliui ir visai asamblėjai už įvertinimą ir visapusišką paramą per jo kadenciją.

9.   31-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

31-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2016 m. birželio 13–15 d. Vieta bus patvirtinta vėliau.

(Posėdis baigtas 16.32 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas | MICHEL, pirmininkas |
| ANGOLA
  ANTIGVA IR BARBUDA
  BAHAMOS
  BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)
  BELIZAS
  BENINAS
  BOTSVANA
  BURKINA FASAS
  BURUNDIS
  KAMERŪNAS
  ŽALIASIS KYŠULYS
  CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA
  ČADAS (pirmininko pavaduotojas)
  KOMORAI
  KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)
  KONGO RESPUBLIKA
  KUKO SALOS
  DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  DŽIBUTIS
  DOMINIKA
  DOMINIKOS RESPUBLIKA
  PUSIAUJO GVINĖJA (*)

  ERITRĖJA
  ETOPIJA (pirmininko pavaduotojas)
  FIDŽIS
  GABONAS
  GAMBIJA
  GANA
  GRANADA
  GVINĖJA
  BISAU GVINĖJA
  GAJANA
  HAITIS
  KENIJA
  KIRIBATIS
  LESOTAS
  LIBERIJA
  MADAGASKARAS
  MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)
  MALIS
  MARŠALO SALOS (Respublika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)
  NAMIBIJA
  NAURU
  NIGERIS
  NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas)
  NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas)
  PALAU
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  RUANDA
  SENT KITSAS IR NEVIS
  SENT LUSIJA
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  SAMOA
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas)
  SEIŠELIAI
  SIERA LEONĖ
  SALIAMONO SALOS
  SOMALIS
  PIETŲ AFRIKA
  SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (*)

  SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)
  SVAZILANDAS
  TANZANIJA
  RYTŲ TIMORAS
  TOGAS
  TONGA (pirmininko pavaduotojas)
  TRINIDADAS IR TOBAGAS
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVĖ | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (pirmininko pavaduotojas)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FEREIRA (pirmininko pavaduotojas)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (pirmininko pavaduotojas)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (pirmininko pavaduotojas)
  LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)
  MUSSOLINI
  NART (pirmininko pavaduotojas)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (pirmininko pavaduotojas)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (pirmininko pavaduotojas)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR atstovai

EP atstovai

JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas

MICHEL, pirmininkas

ANGOLA

ANTIGVA IR BARBUDA

BAHAMOS

BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)

BELIZAS

BENINAS

BOTSVANA

BURKINA FASAS

BURUNDIS

KAMERŪNAS

ŽALIASIS KYŠULYS

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

ČADAS (pirmininko pavaduotojas)

KOMORAI

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)

KONGO RESPUBLIKA

KUKO SALOS

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

DŽIBUTIS

DOMINIKA

DOMINIKOS RESPUBLIKA

PUSIAUJO GVINĖJA (*)

ERITRĖJA

ETOPIJA (pirmininko pavaduotojas)

FIDŽIS

GABONAS

GAMBIJA

GANA

GRANADA

GVINĖJA

BISAU GVINĖJA

GAJANA

HAITIS

KENIJA

KIRIBATIS

LESOTAS

LIBERIJA

MADAGASKARAS

MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)

MALIS

MARŠALO SALOS (Respublika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

NAMIBIJA

NAURU

NIGERIS

NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas)

NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas)

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

RUANDA

SENT KITSAS IR NEVIS

SENT LUSIJA

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

SAMOA

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas)

SEIŠELIAI

SIERA LEONĖ

SALIAMONO SALOS

SOMALIS

PIETŲ AFRIKA

SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (*)

SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)

SVAZILANDAS

TANZANIJA

RYTŲ TIMORAS

TOGAS

TONGA (pirmininko pavaduotojas)

TRINIDADAS IR TOBAGAS

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVĖ

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (pirmininko pavaduotojas)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FEREIRA (pirmininko pavaduotojas)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (pirmininko pavaduotojas)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (pirmininko pavaduotojas)

LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)

MUSSOLINI

NART (pirmininko pavaduotojas)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (pirmininko pavaduotojas)

ROLIN

ROSATI

RUAS (pirmininko pavaduotojas)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABVĖ), pirmininkas
  TRAORÉ (BURKINA FASAS), pirmininko pavaduotojas
  WAIS (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas | GOERENS (M. GAHLERIUI), pirmininkas
  ZELLER, pirmininko pavaduotojas
  GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas |
| ANTIGVA IR BARBUDA
  GBIAN (BENINAS)
  OWONA KONO (KAMERŪNAS)
  CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA
  KOMORAI
  KONGO RESPUBLIKA
  TOURÉ (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)
  SUDHAKAR (FIDŽIS)
  GREENIDGE (GAJANA)
  HAITIS
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  GITURA (KENIJA)
  LIBERIJA
  MALAVIS
  COULIBALY (MALIS)
  MARŠALO SALOS
  SITHOLE (MOZAMBIKAS)
  NAURU
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)
  FILIPE (RYTŲ TIMORAS)
  TOGAS
  TUVALU | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR nariai

EP nariai

SHUMBA (ZIMBABVĖ), pirmininkas

TRAORÉ (BURKINA FASAS), pirmininko pavaduotojas

WAIS (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas

GOERENS (M. GAHLERIUI), pirmininkas

ZELLER, pirmininko pavaduotojas

GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas

ANTIGVA IR BARBUDA

GBIAN (BENINAS)

OWONA KONO (KAMERŪNAS)

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

KOMORAI

KONGO RESPUBLIKA

TOURÉ (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

SUDHAKAR (FIDŽIS)

GREENIDGE (GAJANA)

HAITIS

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIJA)

LIBERIJA

MALAVIS

COULIBALY (MALIS)

MARŠALO SALOS

SITHOLE (MOZAMBIKAS)

NAURU

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)

FILIPE (RYTŲ TIMORAS)

TOGAS

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| THOMPSON (TRINIDADAS IR TOBAGAS), pirmininkas
  TANNA (UGANDA), pirmininko pavaduotojas
  TU’I’AFITU (TONGA), pirmininko pavaduotojas | FERRARA, pirmininkas
  ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotojas
  MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas |
| THOMPSON (BARBADOSAS)
  MANGOLE (BOTSVANA)
  GAHWAYI (BURUNDIS)
  SANCHES (ŽALIASIS KYŠULYS)
  UMBA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA)
  MANANA (PUSIAUJO GVINĖJA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)
  KABA (GVINĖJA)
  MANÉ (BISAU GVINĖJA)
  KIRIBATIS
  LIAHOSOA (MADAGASKARAS)
  NEKUNDI (NAMIBIJA)
  OGBUOJI (NIGERIJA)
  NIUJĖ
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SALL (SENEGALAS)
  SALIAMONO SALOS
  SENT KITSAS IR NEVIS
  SENT LUSIJA
  ABDALLA (SUDANAS) (**)

  SURINAMAS
  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  HAMUDULU (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKR nariai

EP nariai

THOMPSON (TRINIDADAS IR TOBAGAS), pirmininkas

TANNA (UGANDA), pirmininko pavaduotojas

TU’I’AFITU (TONGA), pirmininko pavaduotojas

FERRARA, pirmininkas

ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotojas

MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas

THOMPSON (BARBADOSAS)

MANGOLE (BOTSVANA)

GAHWAYI (BURUNDIS)

SANCHES (ŽALIASIS KYŠULYS)

UMBA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA)

MANANA (PUSIAUJO GVINĖJA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIOPIJA)

KABA (GVINĖJA)

MANÉ (BISAU GVINĖJA)

KIRIBATIS

LIAHOSOA (MADAGASKARAS)

NEKUNDI (NAMIBIJA)

OGBUOJI (NIGERIJA)

NIUJĖ

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SALL (SENEGALAS)

SALIAMONO SALOS

SENT KITSAS IR NEVIS

SENT LUSIJA

ABDALLA (SUDANAS) (**)

SURINAMAS

DLAMINI (SVAZILANDAS)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABONAS), pirmininkas
  BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas
  JIMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas | RIVASI, pirmininkas
  AGEA, pirmininko pavaduotojas
  MUSSOLINI, pirmininko pavaduotojas |
| ANGOLA
  BAHAMOS
  BELIZAS
  WEIDOU (ČADAS)
  KUKO SALOS
  DOMINIKA
  NAIB (ERITRĖJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRANADA
  SEKATLE (LESOTAS)
  BOUNA (MAURITANIJA)
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  TONDY (NIGERIS)
  PALAU
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  RUANDA
  SAMOA
  SEIŠELIAI
  BUNDU (SIERA LEONĖ)
  SOMALIS
  PIETŲ AFRIKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKR nariai

EP nariai

MANGOUALA (GABONAS), pirmininkas

BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas

JIMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas

RIVASI, pirmininkas

AGEA, pirmininko pavaduotojas

MUSSOLINI, pirmininko pavaduotojas

ANGOLA

BAHAMOS

BELIZAS

WEIDOU (ČADAS)

KUKO SALOS

DOMINIKA

NAIB (ERITRĖJA)

AMOATEY (GANA)

GRANADA

SEKATLE (LESOTAS)

BOUNA (MAURITANIJA)

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

TONDY (NIGERIS)

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

RUANDA

SAMOA

SEIŠELIAI

BUNDU (SIERA LEONĖ)

SOMALIS

PIETŲ AFRIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*)  Su stebėtojo statusu.

(**)  Su stebėtojo statusu.

---

II PRIEDAS

2015 M. GRUODŽIO 7–9 D. BRIUSELYJE (BELGIJA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas | MICHEL, pirmininkas |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOSAS), pirmininko pavaduotojas
  PEYREFITTE (BELIZAS)
  GBIAN (BENINAS)
  MANGOLE (BOTSVANA)
  SANOU (BURKINA FASAS)
  NIYONGABO (BURUNDIS)
  OWONA KONO (KAMERŪNAS)
  SANCHES (ŽALIASIS KYŠULYS)
  WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas
  LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA ) pirmininko pavaduotojas
  NDOUANE (KONGO RESPUBLIKA)
  PUNA (KUKO SALOS)
  TOURÉ (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)
  WAIS (DŽIBUTIS)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA)
  NAIB (ERITRĖJA)
  TOGA CHANAKA (ETIOPIJA), pirmininko pavaduotojas
  SUDHAKAR (FIDŽIS)
  MANGOUALA (GABONAS)
  BALDEH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  KABA (GVINĖJA)
  MANÉ (BISAU GVINĖJA)
  GREENIDGE (GAJANA)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIJA)
  SEKATLE (LESOTAS)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)
  SOUKOUNA (MALIS)
  BOUNA (MAURITANIJA)
  JHUGROO (MAURICIJUS)
  SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininko pavaduotojas
  NEKUNDI (NAMIBIJA)
  TONDI (NIGERIS)
  PALLY (NIGERIJA), pirmininko pavaduotojas
  MARO (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)
  MUSARE (RUANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI)
  BUNDU (SIERA LEONĖ)
  IBROW (SOMALIS)
  MAHLALELA (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA)
  TOUM (SUDANAS), pirmininko pavaduotojas (*)

  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)
  FILIPE (RYTŲ TIMORAS)
  IBRAHIMA (TOGAS)
  BROOKS (TRINIDADAS IR TOBAGAS)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVĖ) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3)(D. CASAI)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (F. RUASUI)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3)(V. NEGRESCU)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERA SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (A. MUSSOLINIUI)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÌGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (S. POGLIESE)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WISNIEWSKA (1)

  ZABORSKA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas

MICHEL, pirmininkas

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOSAS), pirmininko pavaduotojas

PEYREFITTE (BELIZAS)

GBIAN (BENINAS)

MANGOLE (BOTSVANA)

SANOU (BURKINA FASAS)

NIYONGABO (BURUNDIS)

OWONA KONO (KAMERŪNAS)

SANCHES (ŽALIASIS KYŠULYS)

WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas

LUHONGE KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA ) pirmininko pavaduotojas

NDOUANE (KONGO RESPUBLIKA)

PUNA (KUKO SALOS)

TOURÉ (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

WAIS (DŽIBUTIS)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA)

NAIB (ERITRĖJA)

TOGA CHANAKA (ETIOPIJA), pirmininko pavaduotojas

SUDHAKAR (FIDŽIS)

MANGOUALA (GABONAS)

BALDEH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

KABA (GVINĖJA)

MANÉ (BISAU GVINĖJA)

GREENIDGE (GAJANA)

PHILLIPS (JAMAIKA)

LABOSO (KENIJA)

SEKATLE (LESOTAS)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)

SOUKOUNA (MALIS)

BOUNA (MAURITANIJA)

JHUGROO (MAURICIJUS)

SITHOLE (MOZAMBIKAS), pirmininko pavaduotojas

NEKUNDI (NAMIBIJA)

TONDI (NIGERIS)

PALLY (NIGERIJA), pirmininko pavaduotojas

MARO (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)

MUSARE (RUANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI)

BUNDU (SIERA LEONĖ)

IBROW (SOMALIS)

MAHLALELA (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA)

TOUM (SUDANAS), pirmininko pavaduotojas (*)

DLAMINI (SVAZILANDAS)

ACKSON MWANSASU (TANZANIJA)

FILIPE (RYTŲ TIMORAS)

IBRAHIMA (TOGAS)

BROOKS (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVĖ)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3)(D. CASAI)

DE SARNEZ (1)

ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (F. RUASUI)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3)(V. NEGRESCU)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERA SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (A. MUSSOLINIUI)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (S. POGLIESE)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WISNIEWSKA (1)

ZABORSKA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOSAS

CHANDLER

BENINAS

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSVANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASAS

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDIS

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGO RESPUBLIKA

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DŽIBUTIS

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITRĖJA

TEKLE

HAGOS

ETIOPIJA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABONAS

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GVINĖJA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

BISAU GVINĖJA

MANÉ

DIAS

GAJANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTAS

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKARAS

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAVIS

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALIS

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITANIJA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURICIJUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIKAS

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMIBIJA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGERIS

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGERIJA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

MANDURU

RUANDA

MUSARE

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERA LEONĖ

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMALIS

IBROW

FAQI

PIETŲ AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDANAS

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SVAZILANDAS

DLAMINI

TANZANIJA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

ČADAS

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

RYTŲ TIMORAS

FILIPE

MARTINS

TOGAS

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDADAS IR TOBAGAS

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABVĖ

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

AKR TARYBA

MAMPHONO KHAKETLA, AKR Tarybos pirmininko pareigas einanti Lesoto finansų ministrė

ES TARYBA

ROMAIN SCHNEIDER, ES Tarybos pirmininko pareigas einantis Liuksemburgo vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinių reikalų reikalų ministras

EUROPOS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, Komisijos narys, atsakingas už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi

EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA

DE PEYRON, visos Afrikos reikalų padalinio vadovas

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

VERBOVEN

AKR SEKETORIATAS

GOMES, Generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

AGUIRIANO NALDA, Generalinis sekretorius

---

(*)  Su stebėtojo statusu.

(1)  Dalyvavo 2015 m. gruodžio 7 d.

(2)  Dalyvavo 2015 m. gruodžio 8 d.

(3)  Dalyvavo 2015 m. gruodžio 9 d.

---

III PRIEDAS

NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS

Etiopija

Teshome TOGA CHANAKA

Ambasadorius

Etiopijos ambasada

Dominika

Len ISHMAEL

Ambasadorius

Dominikos ambasada

Ruanda

Francis MUSARE

Chargé d’Affaires a.i.

Ruandos ambasada

Sent Vinsentas ir Grenadinai

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

Pirmoji sekretorė

Sent Vinsento ir Grenadinų ambasada

Papua Naujoji Gvinėja

Kapi MARO

Pirmasis sekretorius

Papua Naujosios Gvinėjos ambasada

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

REZOLIUCIJA (1)

dėl Afrikos taikos priemonės vertinimo po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į ES ir AKR valstybių Kotonu partnerystės susitarimą, visų pirma į jo 1 straipsnį, 8 straipsnio 5 dalį, 11 straipsnį, 28 straipsnio 2 dalies a punktą ir 29 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir AKR valstybių Kotonu partnerystės susitarimą, visų pirma į jo 1 straipsnį, 8 straipsnio 5 dalį, 11 straipsnį, 28 straipsnio 2 dalies a punktą ir 29 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 11 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą Nr. 3/2003 dėl išteklių iš 9-ojo EPF ilgalaikės plėtros paketo panaudojimo Afrikos taikos priemonei sukurti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 11 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą Nr. 3/2003 dėl išteklių iš 9-ojo EPF ilgalaikės plėtros paketo panaudojimo Afrikos taikos priemonei sukurti,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 12 d. ES strategiją Afrikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 12 d. ES strategiją Afrikai,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas dėl Afrikos gebėjimų konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas dėl Afrikos gebėjimų konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse stiprinimo,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 19–20 d. ES Tarybos išvadas dėl saugumo ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 19–20 d. ES Tarybos išvadas dėl saugumo ir vystymosi,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 26 d. Taikos ir saugumo tarybos ministrų susitikimo pareiškimą dėl taikos ir saugumo padėties Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 26 d. Taikos ir saugumo tarybos ministrų susitikimo pareiškimą dėl taikos ir saugumo padėties Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir ES Tarybai „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi – galimybės išvengti krizių ir jas valdyti suteikimas partneriams“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir ES Tarybai „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi – galimybės išvengti krizių ir jas valdyti suteikimas partneriams“ (2),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą dėl Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovų vidaus susitarimo dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą dėl Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovų vidaus susitarimo dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 2–3 d. Briuselyje vykusiame 4-ajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintą 2014–2017 m. veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 2–3 d. Briuselyje vykusiame 4-ajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintą 2014–2017 m. veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. sausio 31 d. Taikos ir saugumo tarybos ataskaitą dėl jos veiklos ir taikos ir saugumo padėties Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. sausio 31 d. Taikos ir saugumo tarybos ataskaitą dėl jos veiklos ir taikos ir saugumo padėties Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą dėl Afrikos taikos priemonės 2014–2016 m. veiksmų programos finansavimo Europos plėtros fondo pereinamojo laikotarpio priemonės ir 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 15 d. Europos Komisijos sprendimą dėl Afrikos taikos priemonės 2014–2016 m. veiksmų programos finansavimo Europos plėtros fondo pereinamojo laikotarpio priemonės ir 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis,

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. liepos 9 d. pirmojoje eilinėje Afrikos Sąjungos asamblėjos sesijoje patvirtintą protokolą dėl Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos įsteigimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 9 d. pirmojoje eilinėje Afrikos Sąjungos asamblėjos sesijoje patvirtintą protokolą dėl Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos įsteigimo,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. liepos 12 d. Afrikos Sąjungos sprendimą dėl Europos Sąjungos Afrikos Sąjungai skirtos Taikos paramos operacijų priemonės sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 12 d. Afrikos Sąjungos sprendimą dėl Europos Sąjungos Afrikos Sąjungai skirtos Taikos paramos operacijų priemonės sukūrimo,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 2 d. Afrikos Sąjungos, Regioninių ekonominių bendrijų ir Rytų ir Šiaurės Afrikos regioninių nuolatinės parengties pajėgų koordinavimo organizacijų susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo taikos ir saugumo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 2 d. Afrikos Sąjungos, Regioninių ekonominių bendrijų ir Rytų ir Šiaurės Afrikos regioninių nuolatinės parengties pajėgų koordinavimo organizacijų susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo taikos ir saugumo srityje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. birželio 15 d. Afrikos Sąjungos asamblėjos sprendimą dėl vertinimo masto ir alternatyvių Afrikos Sąjungos finansavimo šaltinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. birželio 15 d. Afrikos Sąjungos asamblėjos sprendimą dėl vertinimo masto ir alternatyvių Afrikos Sąjungos finansavimo šaltinių,

| — | atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 10 d. VAVEB protokolą dėl konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo, taikos palaikymo ir saugumo mechanizmo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 10 d. VAVEB protokolą dėl konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo, taikos palaikymo ir saugumo mechanizmo,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl taikos atkūrimo po konfliktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl taikos atkūrimo po konfliktų,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl teisinės valstybės principų skatinimo ir stiprinimo palaikant tarptautinę taiką ir saugumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl teisinės valstybės principų skatinimo ir stiprinimo palaikant tarptautinę taiką ir saugumą,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2151 dėl tarptautinės taikos ir saugumo palaikymo „Saugumo sektoriaus reforma: iššūkiai ir galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2151 dėl tarptautinės taikos ir saugumo palaikymo „Saugumo sektoriaus reforma: iššūkiai ir galimybės“,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. spalio 15 d. ES Tarybos išvadas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 15 d. ES Tarybos išvadas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą,

| A. | kadangi daugelyje Afrikos šalių kyla arba kilo vidaus ginkluotų konfliktų, prasidėjusių dėl politinės, socialinės, ekonominės, etninės arba religinės įtampos; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugelyje Afrikos šalių kyla arba kilo vidaus ginkluotų konfliktų, prasidėjusių dėl politinės, socialinės, ekonominės, etninės arba religinės įtampos;

| B. | kadangi, siekiant užtikrinti iš tikrųjų visa apimantį stabilumo ir vystymosi įtvirtinimo ir susitaikymo procesą, labai svarbu gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, sėkmingai naikinant skurdą, visų rūšių diskriminaciją, prastas darbo sąlygas, žmogaus teisių pažeidimus ir nežmonišką bei žeminantį elgesį, ir kadangi pirmiau minėtas procesas yra vienintelis būdas besikartojantiems konfliktams išvengti; |
| --- | --- |

B.

kadangi, siekiant užtikrinti iš tikrųjų visa apimantį stabilumo ir vystymosi įtvirtinimo ir susitaikymo procesą, labai svarbu gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, sėkmingai naikinant skurdą, visų rūšių diskriminaciją, prastas darbo sąlygas, žmogaus teisių pažeidimus ir nežmonišką bei žeminantį elgesį, ir kadangi pirmiau minėtas procesas yra vienintelis būdas besikartojantiems konfliktams išvengti;

| C. | kadangi dėl konfliktų didėja badas ir visiškas skurdas, mažėja galimybių naudotis žmogaus teisėmis ir užkertamas kelias bet kokiam ilgalaikiam ekonominiam, politiniam ir socialiniam vystymuisi; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl konfliktų didėja badas ir visiškas skurdas, mažėja galimybių naudotis žmogaus teisėmis ir užkertamas kelias bet kokiam ilgalaikiam ekonominiam, politiniam ir socialiniam vystymuisi;

| D. | kadangi Afrikos taikos priemonė (ATP) grindžiama saugumo ir vystymosi tarpusavio priklausomybe šalyje arba regione; |
| --- | --- |

D.

kadangi Afrikos taikos priemonė (ATP) grindžiama saugumo ir vystymosi tarpusavio priklausomybe šalyje arba regione;

| E. | kadangi ATP buvo sukurta 2004 m., siekiant stiprinti Afrikos Sąjungą (AS) ir kartu – aštuonias Regionines ekonomines bendrijas (REB) ir suteikti joms priemonę geriau suvaldyti žemyne kylančius konfliktus be užsienio šalių karinių pajėgų įsikišimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi ATP buvo sukurta 2004 m., siekiant stiprinti Afrikos Sąjungą (AS) ir kartu – aštuonias Regionines ekonomines bendrijas (REB) ir suteikti joms priemonę geriau suvaldyti žemyne kylančius konfliktus be užsienio šalių karinių pajėgų įsikišimo;

| F. | kadangi bendroje Afrikos ir ES strategijoje – ją priėmus 2007 m. Lisabonoje ir patvirtinus 2014 m. balandžio mėn. vykusiame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime – nustatyta, kad taika ir saugumas yra viena iš prioritetinių šios partnerystės sričių, o ATP – platesnės ES strategijos dalis; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendroje Afrikos ir ES strategijoje – ją priėmus 2007 m. Lisabonoje ir patvirtinus 2014 m. balandžio mėn. vykusiame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime – nustatyta, kad taika ir saugumas yra viena iš prioritetinių šios partnerystės sričių, o ATP – platesnės ES strategijos dalis;

| G. | kadangi nuo 2005 m. iš visos daugiau kaip 1,2 mlrd. EUR ATP skirtos sumos daugiau kaip 90 % lėšų buvo skirta taikos paramos operacijoms šešiose šalyse, būtent: AMIS (Darfūre), AMISOM (Somalyje), MICOPAX ir vėliau MISCA (Centrinės Afrikos Respublikoje), AFISMA (Malyje) ir Regioninio bendradarbiavimo iniciatyvai Viešpaties pasipriešinimo armijai sunaikinti (Centrinės Afrikos Respublikoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Pietų Sudane ir Ugandoje); |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2005 m. iš visos daugiau kaip 1,2 mlrd. EUR ATP skirtos sumos daugiau kaip 90 % lėšų buvo skirta taikos paramos operacijoms šešiose šalyse, būtent: AMIS (Darfūre), AMISOM (Somalyje), MICOPAX ir vėliau MISCA (Centrinės Afrikos Respublikoje), AFISMA (Malyje) ir Regioninio bendradarbiavimo iniciatyvai Viešpaties pasipriešinimo armijai sunaikinti (Centrinės Afrikos Respublikoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Pietų Sudane ir Ugandoje);

| H. | kadangi 2007 m. ATP taikymo sritis buvo išplėsta – nuo daugiausia taikos paramos operacijų finansavimo ir Afrikos taikos ir saugumo struktūros (ATSS) operatyvinių pajėgumų stiprinimo pereita prie įvairesnės konfliktų prevencijos ir padėties stabilizavimo po konfliktų veiklos; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2007 m. ATP taikymo sritis buvo išplėsta – nuo daugiausia taikos paramos operacijų finansavimo ir Afrikos taikos ir saugumo struktūros (ATSS) operatyvinių pajėgumų stiprinimo pereita prie įvairesnės konfliktų prevencijos ir padėties stabilizavimo po konfliktų veiklos;

| I. | kadangi ypač nuo 2007 m. apytiksliai 8,3 % visų sutarčių buvo skirta Afrikos taikos ir saugumo struktūros (ATSS) pajėgumų didinimo veiklai, taip aktyviai remiant ATSS veikimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi ypač nuo 2007 m. apytiksliai 8,3 % visų sutarčių buvo skirta Afrikos taikos ir saugumo struktūros (ATSS) pajėgumų didinimo veiklai, taip aktyviai remiant ATSS veikimą;

| J. | kadangi nuo 2009 m. 1,3 % biudžeto lėšų buvo skiriama veiklai, susijusiai su išankstinio reagavimo mechanizmu, įtraukiant tarpininkavimą, pradinius veiksmus, faktų nustatymo misijas ir misijas, kuriomis siekiama laikinai sustiprinti planavimo grupę; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo 2009 m. 1,3 % biudžeto lėšų buvo skiriama veiklai, susijusiai su išankstinio reagavimo mechanizmu, įtraukiant tarpininkavimą, pradinius veiksmus, faktų nustatymo misijas ir misijas, kuriomis siekiama laikinai sustiprinti planavimo grupę;

| K. | kadangi ATP, suteikusi AS ir regioninėms organizacijoms nuspėjamų ir patikimų veiksmų išteklių, sudarė sąlygas Afrikos šalims imtis kolektyvinių veiksmų ir užtikrinti saugumą remiantis nauju politiniu AS Taikos ir saugumo tarybos vaidmeniu, taip ją išmėginant ir užtikrinant jos veikimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ATP, suteikusi AS ir regioninėms organizacijoms nuspėjamų ir patikimų veiksmų išteklių, sudarė sąlygas Afrikos šalims imtis kolektyvinių veiksmų ir užtikrinti saugumą remiantis nauju politiniu AS Taikos ir saugumo tarybos vaidmeniu, taip ją išmėginant ir užtikrinant jos veikimą;

| L. | kadangi 2015 m. birželio 15 d. AS patvirtino sprendimą dėl alternatyvių finansavimo šaltinių, kuriame teigiama, kad 25 % visų išteklių bus naudojama AS taikos paramos operacijų biudžetui; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2015 m. birželio 15 d. AS patvirtino sprendimą dėl alternatyvių finansavimo šaltinių, kuriame teigiama, kad 25 % visų išteklių bus naudojama AS taikos paramos operacijų biudžetui;

| M. | kadangi 2003 m., kai buvo sukurta ATP, ji EPF lėšomis turėjo būti finansuojama laikinai ir tik tol, kol bus surasti alternatyvūs finansavimo šaltiniai; kadangi praėjus dvylikai metų EPF tebėra pagrindinis ATP finansavimo šaltinis; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2003 m., kai buvo sukurta ATP, ji EPF lėšomis turėjo būti finansuojama laikinai ir tik tol, kol bus surasti alternatyvūs finansavimo šaltiniai; kadangi praėjus dvylikai metų EPF tebėra pagrindinis ATP finansavimo šaltinis;

| N. | kadangi dėl nenumatyto nukrypimo nuo pradinių tikslų, paaiškėjusio iš vykdant tam tikras JT misijas įgytos patirties, taip pat dėl naujų misijų, vykdomų prisidengus skambiu principu „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, didėja ES ATP keliami reikalavimai prisidėti prie taikos paramos operacijų; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl nenumatyto nukrypimo nuo pradinių tikslų, paaiškėjusio iš vykdant tam tikras JT misijas įgytos patirties, taip pat dėl naujų misijų, vykdomų prisidengus skambiu principu „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, didėja ES ATP keliami reikalavimai prisidėti prie taikos paramos operacijų;

| O. | kadangi šioje srityje aktyvių veiksmų imasi ir daug įvairių kitų paramos teikėjų, pavyzdžiui, tarptautinės organizacijos (JT ir kitos), politinės ir karinės sąjungos (Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO)) ir valstybės (JAV, Kinija, Japonija ir Europos Sąjungos valstybės narės); kadangi veiksmų papildomumą užtikrina Adis Abeboje nuolat susitinkanti AS taikos ir saugumo partnerių grupė; |
| --- | --- |

O.

kadangi šioje srityje aktyvių veiksmų imasi ir daug įvairių kitų paramos teikėjų, pavyzdžiui, tarptautinės organizacijos (JT ir kitos), politinės ir karinės sąjungos (Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO)) ir valstybės (JAV, Kinija, Japonija ir Europos Sąjungos valstybės narės); kadangi veiksmų papildomumą užtikrina Adis Abeboje nuolat susitinkanti AS taikos ir saugumo partnerių grupė;

| P. | kadangi ES lygmeniu tiek įgyvendinant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), tiek vystymosi proceso dalyvių pastangomis skatinama pertvarkyti šalių, kuriose esama didelės krizių tikimybės, saugumo sektorių ir sukurti skaidrų, atskaitingą ir veiksmingą policijos, teisingumo ir karinį aparatą; kadangi nepakankamai koordinuojama, kaip naudojamasi ES priemonėmis; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES lygmeniu tiek įgyvendinant bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), tiek vystymosi proceso dalyvių pastangomis skatinama pertvarkyti šalių, kuriose esama didelės krizių tikimybės, saugumo sektorių ir sukurti skaidrų, atskaitingą ir veiksmingą policijos, teisingumo ir karinį aparatą; kadangi nepakankamai koordinuojama, kaip naudojamasi ES priemonėmis;

| Q. | kadangi ES Taryba pripažino, kad įgyvendinant taikos ir saugumo darbotvarkę pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) atlieka esminį vaidmenį; kadangi PVO iš esmės visiškai neįtrauktos į ATP; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES Taryba pripažino, kad įgyvendinant taikos ir saugumo darbotvarkę pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) atlieka esminį vaidmenį; kadangi PVO iš esmės visiškai neįtrauktos į ATP;

| 1. | pripažįsta, kad ATP suteikė galimybę užtikrinti saugumo ir vystymosi tarpusavio sąryšio veikimą ir užmegzti išsamų ES ir AS dialogą taikos ir saugumo klausimais; pripažįsta, kad tuomet, kai Afrikos karinių pajėgų veiksmų AS arba REB taikos paramos operacijose nebuvo galima finansuoti jokios kitos priemonės lėšomis, ATP atliko skatinamąjį vaidmenį; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad ATP suteikė galimybę užtikrinti saugumo ir vystymosi tarpusavio sąryšio veikimą ir užmegzti išsamų ES ir AS dialogą taikos ir saugumo klausimais; pripažįsta, kad tuomet, kai Afrikos karinių pajėgų veiksmų AS arba REB taikos paramos operacijose nebuvo galima finansuoti jokios kitos priemonės lėšomis, ATP atliko skatinamąjį vaidmenį;

| 2. | yra tvirtai įsitikinusi, kad ATP turėtų būti siekiama stiprinti aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą, demokratinį ir dalyvaujamąjį valdymą ir kultūrinius gebėjimus; pabrėžia, kad bet koks sprendimų priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas skaidrumu, veiksmingumu ir atskaitomybe; |
| --- | --- |

2.

yra tvirtai įsitikinusi, kad ATP turėtų būti siekiama stiprinti aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą, demokratinį ir dalyvaujamąjį valdymą ir kultūrinius gebėjimus; pabrėžia, kad bet koks sprendimų priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas skaidrumu, veiksmingumu ir atskaitomybe;

| 3. | palankiai vertina tai, kad buvo išplėsta ATP lėšomis finansuojamos veiklos sritis, įtraukiant konfliktų prevenciją ir padėties stabilizavimą po konfliktų, ir sukurtas greitojo reagavimo mechanizmas; mano, kad šie pokyčiai labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad ATP nebūtų daugiausia naudojamasi kaip konfliktų valdymo priemone; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad buvo išplėsta ATP lėšomis finansuojamos veiklos sritis, įtraukiant konfliktų prevenciją ir padėties stabilizavimą po konfliktų, ir sukurtas greitojo reagavimo mechanizmas; mano, kad šie pokyčiai labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad ATP nebūtų daugiausia naudojamasi kaip konfliktų valdymo priemone;

| 4. | ragina AS ir REB užtikrinti, kad taikos palaikymo operacijos būtų vykdomos laikantis gero valdymo principų ir paisant tarptautinės teisės nuostatų bei žmogaus teisių; |
| --- | --- |

4.

ragina AS ir REB užtikrinti, kad taikos palaikymo operacijos būtų vykdomos laikantis gero valdymo principų ir paisant tarptautinės teisės nuostatų bei žmogaus teisių;

| 5. | pripažįsta svarbius rezultatus, kurių iki šiol pasiekta vykdant Afrikos vadovaujamas taikos paramos operacijas; vis dėlto pabrėžia būtinybę skirti dėmesio pagrindinėms konfliktų priežastims ir saugumo ir vystymosi tarpusavio ryšiui, taip pat stiprinti dialogą, taikyti bendrus metodus ir geriau koordinuoti krizių valdymo veiksmus; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta svarbius rezultatus, kurių iki šiol pasiekta vykdant Afrikos vadovaujamas taikos paramos operacijas; vis dėlto pabrėžia būtinybę skirti dėmesio pagrindinėms konfliktų priežastims ir saugumo ir vystymosi tarpusavio ryšiui, taip pat stiprinti dialogą, taikyti bendrus metodus ir geriau koordinuoti krizių valdymo veiksmus;

| 6. | apgailestauja, kad ATP vis dar daugiausia finansuojama EPF lėšomis, nors 2003 m. buvo aiškiai nustatyta, kad finansavimas EPF lėšomis yra laikinas sprendimas; ragina Komisiją peržiūrint ES daugiametę finansinę programą pateikti pasiūlymą, kaip būtų galima įtraukti ATP finansavimą į ES biudžetą; mano, kad toks finansavimo būdas padėtų išspręsti nuolat kylančias problemas, susijusias su tam tikrų ATP išlaidų tinkamumu finansuoti; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad ATP vis dar daugiausia finansuojama EPF lėšomis, nors 2003 m. buvo aiškiai nustatyta, kad finansavimas EPF lėšomis yra laikinas sprendimas; ragina Komisiją peržiūrint ES daugiametę finansinę programą pateikti pasiūlymą, kaip būtų galima įtraukti ATP finansavimą į ES biudžetą; mano, kad toks finansavimo būdas padėtų išspręsti nuolat kylančias problemas, susijusias su tam tikrų ATP išlaidų tinkamumu finansuoti;

| 7. | ragina Afrikos valstybes, siekiant įtvirtinti regioninį stabilumą, išplėsti teisėtus paramos operacijų įgaliojimus ir užkirsti kelią pakartotiniam konfliktų atsiradimui, patvirtinti tvarų ir visa apimantį požiūrį; pabrėžia, kad socialinis ir ekonominis vystymasis padeda skatinti ilgalaikę taiką; |
| --- | --- |

7.

ragina Afrikos valstybes, siekiant įtvirtinti regioninį stabilumą, išplėsti teisėtus paramos operacijų įgaliojimus ir užkirsti kelią pakartotiniam konfliktų atsiradimui, patvirtinti tvarų ir visa apimantį požiūrį; pabrėžia, kad socialinis ir ekonominis vystymasis padeda skatinti ilgalaikę taiką;

| 8. | mano, kad ES finansuojamos taikos kūrimo priemonės, pavyzdžiui, saugumo sektoriaus reforma (SSR) arba buvusių kovotojų nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (angl. DDR) priemonės, turi būti rengiamos ir taikomos integruotai, naudojantis turimomis tiek saugumo, tiek vystymosi politikos sričių priemonėmis; mano, kad reikėtų sukurti bendras priemones ir nustatyti bendrus tikslus, o trumpalaikes priemones – pakeisti ilgalaikėmis vystymosi iniciatyvomis, ypač kiek tai sietina su socialinių ir ekonominių sąlygų stabilizavimu; |
| --- | --- |

8.

mano, kad ES finansuojamos taikos kūrimo priemonės, pavyzdžiui, saugumo sektoriaus reforma (SSR) arba buvusių kovotojų nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (angl. DDR) priemonės, turi būti rengiamos ir taikomos integruotai, naudojantis turimomis tiek saugumo, tiek vystymosi politikos sričių priemonėmis; mano, kad reikėtų sukurti bendras priemones ir nustatyti bendrus tikslus, o trumpalaikes priemones – pakeisti ilgalaikėmis vystymosi iniciatyvomis, ypač kiek tai sietina su socialinių ir ekonominių sąlygų stabilizavimu;

| 9. | pabrėžia būtinybę remti ilgalaikių taikos ir saugumo srities gebėjimų stiprinimo strategijų įgyvendinimo procesą, taip pat pabrėžia, kad būtina gerinti taikos ir saugumo srityje sutelktų paramos teikėjų (daugiausia valstybių narių, ES, JT ir Pasaulio banko) veiksmų, susijusių su finansine parama ir ekonomine pagalba, koordinavimą ir papildomumą bei užtikrinti tvarumą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia būtinybę remti ilgalaikių taikos ir saugumo srities gebėjimų stiprinimo strategijų įgyvendinimo procesą, taip pat pabrėžia, kad būtina gerinti taikos ir saugumo srityje sutelktų paramos teikėjų (daugiausia valstybių narių, ES, JT ir Pasaulio banko) veiksmų, susijusių su finansine parama ir ekonomine pagalba, koordinavimą ir papildomumą bei užtikrinti tvarumą;

| 10. | pabrėžia būtinybę parengti konfliktų prevencijos strategiją ir imtis veiksmų šioje srityje, siekiant užtikrinti veiksmingą įvairių AS priemonių, susijusių su demokratija, rinkimais ir žmogaus teisėmis, įgyvendinimą, kartu šalinant pagrindines ekonomines ir socialines nestabilumo priežastis ir išsaugant vienybės ir įvairovės pusiausvyrą; primena, kad siekiant užtikrinti ilgalaikę taiką ir saugumą bei vystymąsi labai svarbu stiprinti AS valstybių narių, AS ir REB institucinius gebėjimus, todėl ragina geriau koordinuoti ES pastangas pasitelkiant ATP ir kitas priemones; pažymi, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti konfliktų prevencijai, įskaitant radikalėjimo ir su rinkimų ciklais susijusių konfliktų prevenciją, taip pat tarpininkavimo pajėgumams; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia būtinybę parengti konfliktų prevencijos strategiją ir imtis veiksmų šioje srityje, siekiant užtikrinti veiksmingą įvairių AS priemonių, susijusių su demokratija, rinkimais ir žmogaus teisėmis, įgyvendinimą, kartu šalinant pagrindines ekonomines ir socialines nestabilumo priežastis ir išsaugant vienybės ir įvairovės pusiausvyrą; primena, kad siekiant užtikrinti ilgalaikę taiką ir saugumą bei vystymąsi labai svarbu stiprinti AS valstybių narių, AS ir REB institucinius gebėjimus, todėl ragina geriau koordinuoti ES pastangas pasitelkiant ATP ir kitas priemones; pažymi, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti konfliktų prevencijai, įskaitant radikalėjimo ir su rinkimų ciklais susijusių konfliktų prevenciją, taip pat tarpininkavimo pajėgumams;

| 11. | ragina Europos Sąjungą ir AS užtikrinti, kad Europos ir Afrikos valstybių piliečiai daugiau sužinotų apie šios priemonės veiksmingumą; šiuo požiūriu ragina pradėti plataus masto informavimo apie ATP kampaniją, visų pirma Afrikoje, ir surengti atitinkamą visų suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių taikant ATP, mokymą, kad jie galėtų visapusiškai suprasti šią priemonę ir jos tikslus ir patys didinti ATP matomumą ir informuotumą apie ją; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Sąjungą ir AS užtikrinti, kad Europos ir Afrikos valstybių piliečiai daugiau sužinotų apie šios priemonės veiksmingumą; šiuo požiūriu ragina pradėti plataus masto informavimo apie ATP kampaniją, visų pirma Afrikoje, ir surengti atitinkamą visų suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių taikant ATP, mokymą, kad jie galėtų visapusiškai suprasti šią priemonę ir jos tikslus ir patys didinti ATP matomumą ir informuotumą apie ją;

| 12. | pabrėžia, kad taiką Afrikoje visų pirma lems pagrindinių politinių, socialinių, ekonominių, etninių ir religinių konfliktų priežasčių panaikinimas, taip pat politinis Afrikos partnerių dialogas ir jų politinė valia bendradarbiauti, be kita ko, stiprinant AS struktūras; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad taiką Afrikoje visų pirma lems pagrindinių politinių, socialinių, ekonominių, etninių ir religinių konfliktų priežasčių panaikinimas, taip pat politinis Afrikos partnerių dialogas ir jų politinė valia bendradarbiauti, be kita ko, stiprinant AS struktūras;

| 13. | pabrėžia, kad reikėtų toliau taikyti Afrikos valstybių atsakomybės principą, visų pirma nustatant nedaug aiškių prioritetų ir didinant ES pagalbą gebėjimų stiprinimo srityje; ragina ES išnagrinėti galimybes toliau decentralizuoti ATP programos valdymo aspektus, įskaitant ATP lėšomis finansuojamos AS ir REB ir (arba) regioninių organizacijų veiklos stebėseną, ES reikalų, susijusių su ATP, koordinavimą vietoje ir techninę paramą; palankiai vertina bendrą komunikatą „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi – galimybės išvengti krizių ir jas valdyti suteikimas partneriams“ (3); atsižvelgdama į tai, ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl plataus užmojo teisės aktų, kuriais būtų siekiama didinti ES regioninio saugumo srities subjektams teikiamą paramą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad reikėtų toliau taikyti Afrikos valstybių atsakomybės principą, visų pirma nustatant nedaug aiškių prioritetų ir didinant ES pagalbą gebėjimų stiprinimo srityje; ragina ES išnagrinėti galimybes toliau decentralizuoti ATP programos valdymo aspektus, įskaitant ATP lėšomis finansuojamos AS ir REB ir (arba) regioninių organizacijų veiklos stebėseną, ES reikalų, susijusių su ATP, koordinavimą vietoje ir techninę paramą; palankiai vertina bendrą komunikatą „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi – galimybės išvengti krizių ir jas valdyti suteikimas partneriams“ (3); atsižvelgdama į tai, ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl plataus užmojo teisės aktų, kuriais būtų siekiama didinti ES regioninio saugumo srities subjektams teikiamą paramą;

| 14. | pabrėžia, kaip svarbu remti moterų dalyvavimą taikos derybose ir atstatymo po konflikto procese, taip pat per ginkluotus konfliktus apsaugoti moteris ir mergaites nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kaip svarbu remti moterų dalyvavimą taikos derybose ir atstatymo po konflikto procese, taip pat per ginkluotus konfliktus apsaugoti moteris ir mergaites nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties;

| 15. | ragina ES dažniau bendradarbiauti su AS valstybėmis narėmis ir REB ir (arba) regioninėmis organizacijomis tiek strategijos, tiek politikos lygmenimis, siekiant sukurti pagrindą nuolatiniam dialogui dėl naujausių ATP laimėjimų įtvirtinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būdų; |
| --- | --- |

15.

ragina ES dažniau bendradarbiauti su AS valstybėmis narėmis ir REB ir (arba) regioninėmis organizacijomis tiek strategijos, tiek politikos lygmenimis, siekiant sukurti pagrindą nuolatiniam dialogui dėl naujausių ATP laimėjimų įtvirtinimo vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būdų;

| 16. | prašo užtikrinti sistemingesnį bendrą programavimą kartu su kitomis ES priemonėmis ir atsižvelgiant į kitas politikos kryptis, taip pat stiprinti ES delegacijų vaidmenį ir pajėgumus; |
| --- | --- |

16.

prašo užtikrinti sistemingesnį bendrą programavimą kartu su kitomis ES priemonėmis ir atsižvelgiant į kitas politikos kryptis, taip pat stiprinti ES delegacijų vaidmenį ir pajėgumus;

| 17. | palankiai vertina AS ketinimą pradėti naudotis savo pajėgumais greitai reaguoti į krizes įtraukiant savo Afrikos greitojo reagavimo į krizes pajėgas (angl. ACIRC) į Afrikos nuolatinės parengties pajėgas; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina AS ketinimą pradėti naudotis savo pajėgumais greitai reaguoti į krizes įtraukiant savo Afrikos greitojo reagavimo į krizes pajėgas (angl. ACIRC) į Afrikos nuolatinės parengties pajėgas;

| 18. | pabrėžia pažangą, daromą siekiant užtikrinti visapusį ATSS, kurios paskirtis yra užtikrinti, kad visos AS konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo Afrikoje priemonės veiktų sąveikiai ir duotų laukiamų rezultatų, veikimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia pažangą, daromą siekiant užtikrinti visapusį ATSS, kurios paskirtis yra užtikrinti, kad visos AS konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo Afrikoje priemonės veiktų sąveikiai ir duotų laukiamų rezultatų, veikimą;

| 19. | ragina ATP partnerius (ES, AS, REB ir regionines organizacijas) vadovautis labiau pritaikytu požiūriu į gebėjimų stiprinimą taikos ir saugumo srityje, ypač kiek tai sietina su AMISOM pareigūnais, kuris būtų grindžiamas išsamiu poreikių įvertinimu ir bendru strateginiu institucijų plėtros planu; |
| --- | --- |

19.

ragina ATP partnerius (ES, AS, REB ir regionines organizacijas) vadovautis labiau pritaikytu požiūriu į gebėjimų stiprinimą taikos ir saugumo srityje, ypač kiek tai sietina su AMISOM pareigūnais, kuris būtų grindžiamas išsamiu poreikių įvertinimu ir bendru strateginiu institucijų plėtros planu;

| 20. | pabrėžia, kad ATP gali būti tik priemonė, kuria papildomos bendros tarptautinės pastangos; palankiai vertina AS pasirengimą prisiimti vis didesnę atsakomybę už savo regiono saugumą, parodytą 2015 m. birželio 15 d. priėmus sprendimą dėl alternatyvių finansavimo šaltinių; ragina ES išnagrinėti tolesnes priemones, kad būtų galima padėti užtikrinti ilgalaikį finansinį ATP tvarumą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu bus labai svarbu sparčiau didinti finansų valdymo pajėgumus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ATP gali būti tik priemonė, kuria papildomos bendros tarptautinės pastangos; palankiai vertina AS pasirengimą prisiimti vis didesnę atsakomybę už savo regiono saugumą, parodytą 2015 m. birželio 15 d. priėmus sprendimą dėl alternatyvių finansavimo šaltinių; ragina ES išnagrinėti tolesnes priemones, kad būtų galima padėti užtikrinti ilgalaikį finansinį ATP tvarumą; pabrėžia, kad šiuo požiūriu bus labai svarbu sparčiau didinti finansų valdymo pajėgumus;

| 21. | ragina restruktūrizuoti dabartinį ATP modelį, siekiant centralizuoti veiklos ir finansinių sprendimų priėmimo funkcijas, taip didinant veiksmingumą; |
| --- | --- |

21.

ragina restruktūrizuoti dabartinį ATP modelį, siekiant centralizuoti veiklos ir finansinių sprendimų priėmimo funkcijas, taip didinant veiksmingumą;

| 22. | palankiai vertina ES sprendimą nuo 2016 m. sausio mėn. ES įnašui, skirtam visų naujų taikos paramos operacijų ir AMISOM karinių pajėgų išmokoms, taikyti 80 % viršutinę ribą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina ES sprendimą nuo 2016 m. sausio mėn. ES įnašui, skirtam visų naujų taikos paramos operacijų ir AMISOM karinių pajėgų išmokoms, taikyti 80 % viršutinę ribą;

| 23. | pabrėžia, kad reikėtų skubiai patvirtinti veiksmingas priemones, skirtas šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) kaupimui, prekybai jais ir jų platinimui sustabdyti ir nusiginklavimui skatinti, nes jos yra labai svarbios siekiant užkirsti kelią konfliktų, smurto ir nestabilumo stiprėjimui Afrikoje; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikėtų skubiai patvirtinti veiksmingas priemones, skirtas šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG) kaupimui, prekybai jais ir jų platinimui sustabdyti ir nusiginklavimui skatinti, nes jos yra labai svarbios siekiant užkirsti kelią konfliktų, smurto ir nestabilumo stiprėjimui Afrikoje;

| 24. | atkakliai tvirtina, kad Europos Sąjunga turėtų ir toliau laikytis su ATP susijusių įsipareigojimų ir būti taikių organizacijų partnere, bet pabrėžia, kad optimalių rezultatų bus galima pasiekti tik jeigu Afrika iš tikrųjų atliks vadovaujamąjį vaidmenį ir jeigu bus užtikrinamas regionų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

24.

atkakliai tvirtina, kad Europos Sąjunga turėtų ir toliau laikytis su ATP susijusių įsipareigojimų ir būti taikių organizacijų partnere, bet pabrėžia, kad optimalių rezultatų bus galima pasiekti tik jeigu Afrika iš tikrųjų atliks vadovaujamąjį vaidmenį ir jeigu bus užtikrinamas regionų bendradarbiavimas;

| 25. | rekomenduoja diskusijas dėl ATP, kuri yra Europos plėtros fondo dalis, įtraukti į diskusijas dėl Kotonu susitarimo ateities; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja diskusijas dėl ATP, kuri yra Europos plėtros fondo dalis, įtraukti į diskusijas dėl Kotonu susitarimo ateities;

| 26. | rekomenduoja suderinti dabartines ir būsimas ATP programas su turimais ištekliais, kad lėšas būtų galima geriau susieti su esminiais tikslais ir poreikiais; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja suderinti dabartines ir būsimas ATP programas su turimais ištekliais, kad lėšas būtų galima geriau susieti su esminiais tikslais ir poreikiais;

| 27. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

27.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

REZOLIUCIJA (4)

Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (1), visų pirma į jo 21 straipsnį, ir į 2005 ir 2010 m. padarytus Kotonu susitarimo pakeitimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (1), visų pirma į jo 21 straipsnį, ir į 2005 ir 2010 m. padarytus Kotonu susitarimo pakeitimus (2),

| — | atsižvelgdama į savo 2004 m. vasario 19 d. rezoliuciją „Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS): sunkumai ir perspektyvos“ (3), 2006 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalgos (4), 2009 m. balandžio 9 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų ir jų poveikio AKR valstybėms (5) ir į 2013 m. birželio 19 d. rezoliuciją „Ekonominės partnerystės susitarimai. Tolesni veiksmai“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2004 m. vasario 19 d. rezoliuciją „Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS): sunkumai ir perspektyvos“ (3), 2006 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalgos (4), 2009 m. balandžio 9 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų ir jų poveikio AKR valstybėms (5) ir į 2013 m. birželio 19 d. rezoliuciją „Ekonominės partnerystės susitarimai. Tolesni veiksmai“ (6),

| — | atsižvelgdama į savo 2014 m. kovo 19 d. patvirtintą rezoliuciją dėl regioninės integracijos ir muitinių modernizavimo tvaraus vystymosi AKR šalyse tikslais bendradarbiaujant su ES (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2014 m. kovo 19 d. patvirtintą rezoliuciją dėl regioninės integracijos ir muitinių modernizavimo tvaraus vystymosi AKR šalyse tikslais bendradarbiaujant su ES (7),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. AKR ministrų tarybos deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės (8) ir į AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. AKR ministrų tarybos deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės (8) ir į AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją, kurioje pateikiama rekomendacija Komisijai dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų su AKR šalimis ir regionais (9), 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų poveikio vystymuisi (10), 2007 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (11), 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (12) ir 2009 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų poveikio vystymuisi (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją, kurioje pateikiama rekomendacija Komisijai dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų su AKR šalimis ir regionais (9), 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų poveikio vystymuisi (10), 2007 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (11), 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (12) ir 2009 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų poveikio vystymuisi (13),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. kovo 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl CARIFORUM ir EB ekonominės partnerystės susitarimo (14), 2011 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl EB ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (15), 2013 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl laikinojo susitarimo, kuriuo nustatomas EB ir Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ekonominės partnerystės susitarimo pagrindas (16), ir į 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Tarpinis EB ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. kovo 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl CARIFORUM ir EB ekonominės partnerystės susitarimo (14), 2011 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl EB ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (15), 2013 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl laikinojo susitarimo, kuriuo nustatomas EB ir Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ekonominės partnerystės susitarimo pagrindas (16), ir į 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Tarpinis EB ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimas“ (17),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Pokyčių darbotvarkės: ES vystymosi politikos ateitis (18), 2013 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl daugiametės finansinės programos, susijusios su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m. (11-uoju Europos plėtros fondu), rengimo (19), 2014 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (20) ir į 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Pokyčių darbotvarkės: ES vystymosi politikos ateitis (18), 2013 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl daugiametės finansinės programos, susijusios su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m. (11-uoju Europos plėtros fondu), rengimo (19), 2014 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (20) ir į 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (21),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. vasario 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. vasario 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo (22),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Europos Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (23),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 6 d. bendrą konsultacijų dokumentą „Nauja Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno šalių partnerystė po 2020 m.“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 6 d. bendrą konsultacijų dokumentą „Nauja Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno šalių partnerystė po 2020 m.“ (24),

| — | atsižvelgdama į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo XXIV straipsnį, ir į ministrų deklaracijas, patvirtintas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje vykusioje ketvirtojoje PPO ministrų konferencijos sesijoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge vykusioje šeštoje PPO ministrų konferencijos sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo XXIV straipsnį, ir į ministrų deklaracijas, patvirtintas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje vykusioje ketvirtojoje PPO ministrų konferencijos sesijoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge vykusioje šeštoje PPO ministrų konferencijos sesijoje,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 13–14 d. vykusiame septintajame AKR valstybių ar Vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintą Sipopo deklaraciją „AKR valstybių grupės ateitis besikeičiančiame pasaulyje. Iššūkiai ir galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 13–14 d. vykusiame septintajame AKR valstybių ar Vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintą Sipopo deklaraciją „AKR valstybių grupės ateitis besikeičiančiame pasaulyje. Iššūkiai ir galimybės“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. birželio 16–18 d. ir 2014 m. gruodžio 12 d. vykusiose atitinkamai 99-ojoje ir 100-ojoje AKR ministrų tarybos sesijose pateiktą Pripažintų ekspertų grupės pažangos ataskaitą dėl AKR valstybių grupės ateities po 2020 m. (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. birželio 16–18 d. ir 2014 m. gruodžio 12 d. vykusiose atitinkamai 99-ojoje ir 100-ojoje AKR ministrų tarybos sesijose pateiktą Pripažintų ekspertų grupės pažangos ataskaitą dėl AKR valstybių grupės ateities po 2020 m. (25),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. liepos mėn. Ekonominės politikos ir regioninės plėtros biuro (angl. EPRD) galutinę ataskaitą „AKR ir ES santykiai po 2020 m. ES klausimai pirmuoju konsultacijų etapu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. liepos mėn. Ekonominės politikos ir regioninės plėtros biuro (angl. EPRD) galutinę ataskaitą „AKR ir ES santykiai po 2020 m. ES klausimai pirmuoju konsultacijų etapu“,

| — | atsižvelgdama į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę, dėl kurios susitarta 2011 m. gruodžio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę, dėl kurios susitarta 2011 m. gruodžio 1 d.,

| — | atsižvelgdama į Europos plėtros fondą, jo programavimą ir procedūras, taip pat į EIB AKR valstybėms taikomą investicinę priemonę ir teikiamą paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos plėtros fondą, jo programavimą ir procedūras, taip pat į EIB AKR valstybėms taikomą investicinę priemonę ir teikiamą paramą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą Nr. 1/2013 dėl Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpio daugiametei finansinei programai skirto protokolo priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą Nr. 1/2013 dėl Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpio daugiametei finansinei programai skirto protokolo priėmimo,

| — | atsižvelgdama į JT Generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. darnaus vystymosi darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: skurdo panaikinimas, visų gyvenimo pakeitimas ir planetos apsaugojimas“ (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. darnaus vystymosi darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: skurdo panaikinimas, visų gyvenimo pakeitimas ir planetos apsaugojimas“ (26),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. liepos 16 d. Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos išvadų dokumentą „Adis Abebos veiksmų darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 16 d. Trečiosios tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos išvadų dokumentą „Adis Abebos veiksmų darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdama į išvadų dokumentą „Laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkė ir darnaus vystymosi tikslai (DVT)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į išvadų dokumentą „Laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkė ir darnaus vystymosi tikslai (DVT)“,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| A. | kadangi Kotonu susitarimas buvo geriausias didžiausios šiaurinių ir pietinių šalių bendradarbiavimo programos pavyzdys: juo reglamentuojami 78 AKR valstybių ir ES santykiai ir suderinamas ilgalaikis vystymosi finansavimas, prekyba ir ekonominis bendradarbiavimas bei politinis dialogas; kadangi, 2020 m. nustojus galioti Kotonu susitarimui, bus reikalinga nauja programa; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kotonu susitarimas buvo geriausias didžiausios šiaurinių ir pietinių šalių bendradarbiavimo programos pavyzdys: juo reglamentuojami 78 AKR valstybių ir ES santykiai ir suderinamas ilgalaikis vystymosi finansavimas, prekyba ir ekonominis bendradarbiavimas bei politinis dialogas; kadangi, 2020 m. nustojus galioti Kotonu susitarimui, bus reikalinga nauja programa;

| B. | kadangi pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas yra mažinti ir galiausiai panaikinti skurdą „laikantis darnaus vystymosi tikslų ir laipsniškai integruojant AKR valstybes į pasaulio ekonomiką“, kartu skatinant gerą valdymą ir apsaugant neatimamas žmogaus teises; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindinis Kotonu susitarimo tikslas yra mažinti ir galiausiai panaikinti skurdą „laikantis darnaus vystymosi tikslų ir laipsniškai integruojant AKR valstybes į pasaulio ekonomiką“, kartu skatinant gerą valdymą ir apsaugant neatimamas žmogaus teises;

| C. | kadangi vien tik Lomės konvencijų nuostata dėl vienašalio ir vienpusio lengvatinio patekimo į rinką nepadėjo veiksmingai pasiekti IV-osios Lomės konvencijos tikslo „skatinti ir paspartinti ekonominę, kultūrinę ir socialinę AKR valstybių plėtrą ir sutvirtinti bei įvairinti jų santykius“; ir kadangi į Lomės konvencijas įtraukti eksporto kainų stabilizavimo mechanizmai ir prekių protokolai nepadėjo įvairinti AKR valstybių eksporto; |
| --- | --- |

C.

kadangi vien tik Lomės konvencijų nuostata dėl vienašalio ir vienpusio lengvatinio patekimo į rinką nepadėjo veiksmingai pasiekti IV-osios Lomės konvencijos tikslo „skatinti ir paspartinti ekonominę, kultūrinę ir socialinę AKR valstybių plėtrą ir sutvirtinti bei įvairinti jų santykius“; ir kadangi į Lomės konvencijas įtraukti eksporto kainų stabilizavimo mechanizmai ir prekių protokolai nepadėjo įvairinti AKR valstybių eksporto;

| D. | kadangi, siekiant užmegzti bendrą prekybos ir vystymosi partnerystę, buvo pradėtos derybos dėl EPS; kadangi vedant šias derybas privalu užtikrinti, kad laipsniškas ir kontroliuojamas prekybos prekėmis liberalizavimas ir tokių sektorių kaip paslaugos ir investicijos taisyklės padėtų skatinti AKR valstybių vystymąsi ir visapusę jų integraciją į pasaulio ekonomiką; |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekiant užmegzti bendrą prekybos ir vystymosi partnerystę, buvo pradėtos derybos dėl EPS; kadangi vedant šias derybas privalu užtikrinti, kad laipsniškas ir kontroliuojamas prekybos prekėmis liberalizavimas ir tokių sektorių kaip paslaugos ir investicijos taisyklės padėtų skatinti AKR valstybių vystymąsi ir visapusę jų integraciją į pasaulio ekonomiką;

| E. | kadangi pagal Lomės konvencijas sudaryti prekybos susitarimai ir Kotonu susitarimo bendradarbiavimo prekybos srityje skyriaus nuostatos, kuriomis remdamasi ES AKR valstybėms taikė vienašales prekybos lengvatas, baigė galioti 2007 m. gruodžio 31 d., o AKR ir ES pradėjo derybas dėl EPS, kuriais ketina naudotis kaip priemonėmis AKR valstybių, kurių dauguma yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, prekybai ir vystymuisi skatinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Lomės konvencijas sudaryti prekybos susitarimai ir Kotonu susitarimo bendradarbiavimo prekybos srityje skyriaus nuostatos, kuriomis remdamasi ES AKR valstybėms taikė vienašales prekybos lengvatas, baigė galioti 2007 m. gruodžio 31 d., o AKR ir ES pradėjo derybas dėl EPS, kuriais ketina naudotis kaip priemonėmis AKR valstybių, kurių dauguma yra mažiausiai išsivysčiusios šalys, prekybai ir vystymuisi skatinti;

| F. | kadangi EPS suteikia galimybę užtikrinti stabilią ir nuspėjamą prekybos, investicijų, struktūrinių reformų ir darbo vietų kūrimo sistemą; kadangi, nepaisant to, EPS buvo vertinami kritiškai, nes, be kitų dalykų, juos taikant gali mažėti AKR valstybių galimybės imtis politinių veiksmų ir silpnėti regioninė integracija, AKR valstybės gali netekti fiskalinių pajamų ir jose gali prasidėti deindustrializacija; |
| --- | --- |

F.

kadangi EPS suteikia galimybę užtikrinti stabilią ir nuspėjamą prekybos, investicijų, struktūrinių reformų ir darbo vietų kūrimo sistemą; kadangi, nepaisant to, EPS buvo vertinami kritiškai, nes, be kitų dalykų, juos taikant gali mažėti AKR valstybių galimybės imtis politinių veiksmų ir silpnėti regioninė integracija, AKR valstybės gali netekti fiskalinių pajamų ir jose gali prasidėti deindustrializacija;

| G. | kadangi regioninė integracija labai svarbi siekiant skatinti AKR valstybių tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant prekybą ir investicijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi regioninė integracija labai svarbi siekiant skatinti AKR valstybių tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant prekybą ir investicijas;

| H. | kadangi pagarba visuotinėms žmogaus teisėms, įskaitant teisę į vystymąsi, yra ir turėtų toliau būti esminis šios partnerystės aspektas; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagarba visuotinėms žmogaus teisėms, įskaitant teisę į vystymąsi, yra ir turėtų toliau būti esminis šios partnerystės aspektas;

| I. | kadangi nuo pirmosios Lomės konvencijos patvirtinimo vystomasis bendradarbiavimas ir prekyba buvo AKR ir ES santykių ramsčiai; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo pirmosios Lomės konvencijos patvirtinimo vystomasis bendradarbiavimas ir prekyba buvo AKR ir ES santykių ramsčiai;

| J. | kadangi Europos plėtros fondas (EPF), sukurtas konkrečiai techninei ir finansinei pagalbai AKR valstybėms teikti, tebėra didžiausia geografinė ES vystomojo bendradarbiavimo srities priemonė, iš kurios 2014–2020 m. AKR valstybėms, Europos užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir administracinėms išlaidoms bus skirta 30,506 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos plėtros fondas (EPF), sukurtas konkrečiai techninei ir finansinei pagalbai AKR valstybėms teikti, tebėra didžiausia geografinė ES vystomojo bendradarbiavimo srities priemonė, iš kurios 2014–2020 m. AKR valstybėms, Europos užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir administracinėms išlaidoms bus skirta 30,506 mlrd. EUR;

| K. | kadangi apskaičiuota, kad DVT pasiekti prireiks 2,6 trln. JAV dolerių, todėl bus reikalingi nauji papildomi vystymosi finansavimo ištekliai; |
| --- | --- |

K.

kadangi apskaičiuota, kad DVT pasiekti prireiks 2,6 trln. JAV dolerių, todėl bus reikalingi nauji papildomi vystymosi finansavimo ištekliai;

| 1. | laikosi nuomonės, kad AKR ir ES partnerystės programa yra labai svarbi užtikrinant ES ir AKR valstybių dialogą ir didesnį tarpusavio supratimą ir kad ją reikėtų pritaikyti prie kylančių pasaulinių problemų, pavyzdžiui, dabartinių migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautų, remiantis pagrindiniais teisingumo ir lygybės, abipusės pagarbos, įtraukties, taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, itin daug dėmesio skiriant moterų, vaikų ir pažeidžiamų asmenų padėčiai, demokratijos principams, teisinei valstybei ir geram valdymui, kad būtų užtikrinamas ilgalaikis vystymasis ir ekonominė integracija į pasaulio ekonomiką; vis dėlto laikosi nuomonės, kad dabartinė tvarka turėtų būti pritaikyta prie klausimų, kuriuos sprendžiant partnerystė gali suteikti papildomos naudos; |
| --- | --- |

1.

laikosi nuomonės, kad AKR ir ES partnerystės programa yra labai svarbi užtikrinant ES ir AKR valstybių dialogą ir didesnį tarpusavio supratimą ir kad ją reikėtų pritaikyti prie kylančių pasaulinių problemų, pavyzdžiui, dabartinių migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautų, remiantis pagrindiniais teisingumo ir lygybės, abipusės pagarbos, įtraukties, taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, itin daug dėmesio skiriant moterų, vaikų ir pažeidžiamų asmenų padėčiai, demokratijos principams, teisinei valstybei ir geram valdymui, kad būtų užtikrinamas ilgalaikis vystymasis ir ekonominė integracija į pasaulio ekonomiką; vis dėlto laikosi nuomonės, kad dabartinė tvarka turėtų būti pritaikyta prie klausimų, kuriuos sprendžiant partnerystė gali suteikti papildomos naudos;

| 2. | pabrėžia, kad iš AKR ir ES partnerystės istorijos matyti, jog darniam vystymuisi užtikrinti ir skurdui sumažinti vien tik pagalbos arba prekybos nepakanka; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad iš AKR ir ES partnerystės istorijos matyti, jog darniam vystymuisi užtikrinti ir skurdui sumažinti vien tik pagalbos arba prekybos nepakanka;

| 3. | laikosi nuomonės, kad EPS, jeigu dėl jų susitarė abi šalys ir jeigu jie tinkamai įgyvendinami, gali padėti sudaryti AKR valstybėms palankias ir nuolatines sąlygas patekti į ES rinką, kad jos galėtų didinti ir įvairinti savo eksportą ir skatinti regioninę integraciją kurdamos visiems regionams naudingus centrus, taip pat visapusiškai integruotis į pasaulio ekonomiką kartu remiant tvarią ir sąžiningą prekybą; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad EPS, jeigu dėl jų susitarė abi šalys ir jeigu jie tinkamai įgyvendinami, gali padėti sudaryti AKR valstybėms palankias ir nuolatines sąlygas patekti į ES rinką, kad jos galėtų didinti ir įvairinti savo eksportą ir skatinti regioninę integraciją kurdamos visiems regionams naudingus centrus, taip pat visapusiškai integruotis į pasaulio ekonomiką kartu remiant tvarią ir sąžiningą prekybą;

| 4. | pabrėžia, kaip svarbu pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę remti ekonomines ir investicines AKR valstybių galimybes, pavyzdžiui, susijusias su atsinaujinančiąja energija ir tausiu vandenynų, įskaitant gausius žuvininkystės išteklius ir akvakultūrą, naudojimu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kaip svarbu pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę remti ekonomines ir investicines AKR valstybių galimybes, pavyzdžiui, susijusias su atsinaujinančiąja energija ir tausiu vandenynų, įskaitant gausius žuvininkystės išteklius ir akvakultūrą, naudojimu;

| 5. | pabrėžia, kad, siekiant visapusiškai išnaudoti Kotonu susitarimo teikiamas galimybes, labai svarbu visais lygmenimis vesti tinkamą dialogą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, siekiant visapusiškai išnaudoti Kotonu susitarimo teikiamas galimybes, labai svarbu visais lygmenimis vesti tinkamą dialogą;

| 6. | apgailestauja, kad ES, nepaisydama Europos Parlamento raginimų, nepratęsė Patekimo į rinką reglamento galiojimo po 2014 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad ES, nepaisydama Europos Parlamento raginimų, nepratęsė Patekimo į rinką reglamento galiojimo po 2014 m. spalio 1 d.;

| 7. | ragina visas šalis iki Nairobyje vyksiančios 10-osios PPO ministrų konferencijos ratifikuoti prekybos lengvinimo susitarimą, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti muitinės modernizavimo ir reformos laimėjimų teikiama nauda, keistis praktine ir gerąja muitinių bendradarbiavimo srities patirtimi ir optimaliau naudotis esamos sistemos lėšomis bei priemonėmis; |
| --- | --- |

7.

ragina visas šalis iki Nairobyje vyksiančios 10-osios PPO ministrų konferencijos ratifikuoti prekybos lengvinimo susitarimą, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti muitinės modernizavimo ir reformos laimėjimų teikiama nauda, keistis praktine ir gerąja muitinių bendradarbiavimo srities patirtimi ir optimaliau naudotis esamos sistemos lėšomis bei priemonėmis;

| 8. | primena ES ir jos valstybėms narėms jų įsipareigojimą įgyvendinti savo Politikos suderinamumo vystymosi labui darbotvarkę, kad būtų didinamas jų prekybos, žemės ūkio, mokesčių, kovos su klimato kaita, investicijų, galimybių gauti žaliavų ir vystymosi politikos sričių suderinamumas ir taip užtikrinama, kad AKR valstybės taptų savarankiškos ekonomikos šalimis; |
| --- | --- |

8.

primena ES ir jos valstybėms narėms jų įsipareigojimą įgyvendinti savo Politikos suderinamumo vystymosi labui darbotvarkę, kad būtų didinamas jų prekybos, žemės ūkio, mokesčių, kovos su klimato kaita, investicijų, galimybių gauti žaliavų ir vystymosi politikos sričių suderinamumas ir taip užtikrinama, kad AKR valstybės taptų savarankiškos ekonomikos šalimis;

| 9. | primena, kad prekybos, ekonominio vystymosi ir skurdo mažinimo ryšys nėra savaiminis; primena, kad prekyba jau sudaro didelę mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos dalį; vis dėlto pažymi, kad mažiausiai išsivysčiusiose šalyse skurdas mažinamas gerokai lėčiau negu visose besivystančiose šalyse; todėl ragina Komisiją išnagrinėti lankstesnius būdus, kaip būtų galima suteikti PPO taisykles atitinkančių asimetriškų galimybių patekti į rinką, be kita ko, leidžiant netaikyti PPO taisyklių, ir toliau per diskusijas su partneriais būti lanksčiai; |
| --- | --- |

9.

primena, kad prekybos, ekonominio vystymosi ir skurdo mažinimo ryšys nėra savaiminis; primena, kad prekyba jau sudaro didelę mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos dalį; vis dėlto pažymi, kad mažiausiai išsivysčiusiose šalyse skurdas mažinamas gerokai lėčiau negu visose besivystančiose šalyse; todėl ragina Komisiją išnagrinėti lankstesnius būdus, kaip būtų galima suteikti PPO taisykles atitinkančių asimetriškų galimybių patekti į rinką, be kita ko, leidžiant netaikyti PPO taisyklių, ir toliau per diskusijas su partneriais būti lanksčiai;

| 10. | laikosi nuomonės, kad galimybės patekti į ES rinką turi būti susietos su ekonomikos ir eksporto įvairinimu ir kad taip pat reikia skirti dėmesio pietinių šalių tarpusavio integracijai ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei skatinti ir stiprinti; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad galimybės patekti į ES rinką turi būti susietos su ekonomikos ir eksporto įvairinimu ir kad taip pat reikia skirti dėmesio pietinių šalių tarpusavio integracijai ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei skatinti ir stiprinti;

| 11. | pabrėžia, kaip svarbu į EPS ir būsimą bendradarbiavimo programą įtraukti darnaus vystymosi nuostatas, ir tai, kad nevykdymo sąlyga yra nediskutuotina; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kaip svarbu į EPS ir būsimą bendradarbiavimo programą įtraukti darnaus vystymosi nuostatas, ir tai, kad nevykdymo sąlyga yra nediskutuotina;

| 12. | palankiai vertina tai, kad pasirašytas trišalis Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos (angl. COMESA), Rytų Afrikos bendrijos (RAB) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) LPS ir pradėtos derybos dėl žemyninės laisvosios prekybos erdvės (angl. CFTA) Afrikoje; ragina ES sudaryti palankesnes sąlygas tolesniems regioninės integracijos procesams, pavyzdžiui, žemyninei laisvosios prekybos erdvei, be kita ko, teikiant pagalbą pagal PPO prekybos lengvinimo susitarimą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad pasirašytas trišalis Rytų ir Pietų Afrikos bendrosios rinkos (angl. COMESA), Rytų Afrikos bendrijos (RAB) ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) LPS ir pradėtos derybos dėl žemyninės laisvosios prekybos erdvės (angl. CFTA) Afrikoje; ragina ES sudaryti palankesnes sąlygas tolesniems regioninės integracijos procesams, pavyzdžiui, žemyninei laisvosios prekybos erdvei, be kita ko, teikiant pagalbą pagal PPO prekybos lengvinimo susitarimą;

| 13. | ragina ES ir AKR užtikrinti, kad į EPS ir būsimą AKR ir ES partnerystės programą ir toliau būtų įtrauktos konkrečios su vystymusi ir žmogaus teisėmis susijusios nuostatos, o AKR ir ES partnerius – laikytis aplinkosaugos ir darbo standartų, užtikrinti tausų išteklių naudojimą ir skatinti įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA); primygtinai ragina EPS partnerius naudotis savo pagreičiu kaip varomąja darnaus ir ilgalaikio vystymosi jėga; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir AKR užtikrinti, kad į EPS ir būsimą AKR ir ES partnerystės programą ir toliau būtų įtrauktos konkrečios su vystymusi ir žmogaus teisėmis susijusios nuostatos, o AKR ir ES partnerius – laikytis aplinkosaugos ir darbo standartų, užtikrinti tausų išteklių naudojimą ir skatinti įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA); primygtinai ragina EPS partnerius naudotis savo pagreičiu kaip varomąja darnaus ir ilgalaikio vystymosi jėga;

| 14. | pabrėžia, kad oficiali parama vystymuisi (OPV), kaip apibrėžta laikotarpio po 2015 m. darbotvarkėje ir JT Adis Abebos vystymosi finansavimo programoje, ir toliau yra labai svarbi AKR valstybėms, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims; atkreipia dėmesį į ES įsipareigojimą teikti paramą AKR valstybių vystymuisi; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares teikti paramą kaip dotacijas ir paskolas, be kita ko, taikant vadinamąjį paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, kad nebūtų didinama skolų našta; apgailestauja, kad 2015 m. daugelis ES valstybių narių nepasiekė tikslo 0,7 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti OPV; apgailestauja, kad tam tikros valstybės narės, pavyzdžiui, Suomija, Danija, Liuksemburgas ir Prancūzija, sumažino paramai vystymuisi skiriamą dalį; ragina visas šalis partneres visapusiškai laikytis prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad oficiali parama vystymuisi (OPV), kaip apibrėžta laikotarpio po 2015 m. darbotvarkėje ir JT Adis Abebos vystymosi finansavimo programoje, ir toliau yra labai svarbi AKR valstybėms, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims; atkreipia dėmesį į ES įsipareigojimą teikti paramą AKR valstybių vystymuisi; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares teikti paramą kaip dotacijas ir paskolas, be kita ko, taikant vadinamąjį paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, kad nebūtų didinama skolų našta; apgailestauja, kad 2015 m. daugelis ES valstybių narių nepasiekė tikslo 0,7 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti OPV; apgailestauja, kad tam tikros valstybės narės, pavyzdžiui, Suomija, Danija, Liuksemburgas ir Prancūzija, sumažino paramai vystymuisi skiriamą dalį; ragina visas šalis partneres visapusiškai laikytis prisiimtų įsipareigojimų;

| 15. | primena, kad nustatant vystymosi tikslus, kurių bus siekiama baigus galioti Kotonu susitarimui, reikės atsižvelgti į skirtingą prekybos poveikį vyrams ir moterims, daugiausia AKR valstybėse, ir nustatyti atitinkamą priemonę bet kokiam galimam neigiamam poveikiui švelninti; |
| --- | --- |

15.

primena, kad nustatant vystymosi tikslus, kurių bus siekiama baigus galioti Kotonu susitarimui, reikės atsižvelgti į skirtingą prekybos poveikį vyrams ir moterims, daugiausia AKR valstybėse, ir nustatyti atitinkamą priemonę bet kokiam galimam neigiamam poveikiui švelninti;

| 16. | pripažįsta EPF, kaip pagrindinės vystomojo bendradarbiavimo su AKR valstybėmis priemonės, svarbą ir tam tikrų jo ypatumų, pavyzdžiui, galimybės teikti didelę dalį paramos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, taip pat bendradarbiavimo rengiant nacionalinius programavimo dokumentus vertę; pabrėžia, kaip svarbu, kad ištekliai būtų nuspėjami, taip pat lanksčiai ir veiksmingi naudojami; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta EPF, kaip pagrindinės vystomojo bendradarbiavimo su AKR valstybėmis priemonės, svarbą ir tam tikrų jo ypatumų, pavyzdžiui, galimybės teikti didelę dalį paramos mažiausiai išsivysčiusioms šalims, taip pat bendradarbiavimo rengiant nacionalinius programavimo dokumentus vertę; pabrėžia, kaip svarbu, kad ištekliai būtų nuspėjami, taip pat lanksčiai ir veiksmingi naudojami;

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad ES parama, teikiama prisitaikymo prie EPS išlaidoms finansuoti, yra ne nauja ir papildoma parama, o skiriama iš turimų EPF lėšų, todėl jai turėtų būti naudojamos pajamos, kitais atvejais numatytos skirti sveikatos, švietimo ir socialinės apsaugos sritims; |
| --- | --- |

17.

susirūpinęs pažymi, kad ES parama, teikiama prisitaikymo prie EPS išlaidoms finansuoti, yra ne nauja ir papildoma parama, o skiriama iš turimų EPF lėšų, todėl jai turėtų būti naudojamos pajamos, kitais atvejais numatytos skirti sveikatos, švietimo ir socialinės apsaugos sritims;

| 18. | pažymi, kad OPV yra tik vienas iš galimų vystymosi finansavimo šaltinių; primygtinai ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares išnagrinėti kitus konkrečius reikiamų lėšų sutelkimo būdus, be kita ko, labiau įtraukiant privatųjį sektorių į prekybos ir į vystymąsi orientuotų investicijų sritį, didinant fiskalinius pajėgumus, stiprinant vidaus išteklių telkimo procesą ir sukuriant tarptautinę vystymuisi palankią aplinką kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu; pabrėžia, kad ribotais viešosios pagalbos ištekliais turėtų būti remiamos viešosios paramą gaunančių šalių investicijos, kurios trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu nebūtinai turi duoti finansinės grąžos; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad OPV yra tik vienas iš galimų vystymosi finansavimo šaltinių; primygtinai ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares išnagrinėti kitus konkrečius reikiamų lėšų sutelkimo būdus, be kita ko, labiau įtraukiant privatųjį sektorių į prekybos ir į vystymąsi orientuotų investicijų sritį, didinant fiskalinius pajėgumus, stiprinant vidaus išteklių telkimo procesą ir sukuriant tarptautinę vystymuisi palankią aplinką kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo judėjimu; pabrėžia, kad ribotais viešosios pagalbos ištekliais turėtų būti remiamos viešosios paramą gaunančių šalių investicijos, kurios trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu nebūtinai turi duoti finansinės grąžos;

| 19. | taip pat primena, kad OPV neturėtų būti pakeičiama privačiomis investicijomis, o dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmų lėšomis finansuojama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė visais atvejais turėtų būti suderinta su paramą gaunančios šalies nacionaliniu vystymosi planu ir jai turėtų būti taikoma patikima atsakingo finansavimo, įskaitant sąnaudų padengimą ir naudos paskirstymą, reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

19.

taip pat primena, kad OPV neturėtų būti pakeičiama privačiomis investicijomis, o dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmų lėšomis finansuojama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė visais atvejais turėtų būti suderinta su paramą gaunančios šalies nacionaliniu vystymosi planu ir jai turėtų būti taikoma patikima atsakingo finansavimo, įskaitant sąnaudų padengimą ir naudos paskirstymą, reguliavimo sistema;

| 20. | pabrėžia, kad darnaus vystymosi tikslais turėtų būti skatinama kurti naujas kūrybines AKR ir ES bendradarbiavimo formas, kurias ES remtų kitose trečiosiose šalyse ir kurių paskirtis būtų mažinti dabartinį gamtos išteklių naudojimo lygį ir skatinti ekonominį, socialinį bei aplinkosauginį vystymąsi tinkamai naudojantis atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir į juos investuojant; primena, kaip svarbu padėti surengti sėkmingą 2015 m. Paryžiuje vyksiančią Jungtinių Tautų klimato kaitos konferenciją (COP 21), kad būtų galima padėti AKR valstybėms mažinti dabartinę visišką jų ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojimo; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad darnaus vystymosi tikslais turėtų būti skatinama kurti naujas kūrybines AKR ir ES bendradarbiavimo formas, kurias ES remtų kitose trečiosiose šalyse ir kurių paskirtis būtų mažinti dabartinį gamtos išteklių naudojimo lygį ir skatinti ekonominį, socialinį bei aplinkosauginį vystymąsi tinkamai naudojantis atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir į juos investuojant; primena, kaip svarbu padėti surengti sėkmingą 2015 m. Paryžiuje vyksiančią Jungtinių Tautų klimato kaitos konferenciją (COP 21), kad būtų galima padėti AKR valstybėms mažinti dabartinę visišką jų ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojimo;

| 21. | pažymi, kad būsimas išsamus AKR ir ES bendradarbiavimas turi būti grindžiamas bendru požiūriu, kūrybiniais ir atskaitingais metodais ir naujoviškais intervencijos būdais ir suteikti galimybę AKR regionui tapti veiksmingesniam ir labiau matomam, atsižvelgiant į nacionalinius ir regioninius ypatumus ir įtraukiant į EPS derybas bei įgyvendinimo procesus visus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų užtikrinama atsakomybė vietos lygmeniu, taip pat paskesnės politikos suderinamumas ir veiksminga jos tąsa; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad būsimas išsamus AKR ir ES bendradarbiavimas turi būti grindžiamas bendru požiūriu, kūrybiniais ir atskaitingais metodais ir naujoviškais intervencijos būdais ir suteikti galimybę AKR regionui tapti veiksmingesniam ir labiau matomam, atsižvelgiant į nacionalinius ir regioninius ypatumus ir įtraukiant į EPS derybas bei įgyvendinimo procesus visus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų užtikrinama atsakomybė vietos lygmeniu, taip pat paskesnės politikos suderinamumas ir veiksminga jos tąsa;

| 22. | pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinant EPS ir rengiant programą, kuri bus įgyvendinama nustojus galioti Kotonu susitarimui, atsižvelgti į atitinkamos pilietinės visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinant EPS ir rengiant programą, kuri bus įgyvendinama nustojus galioti Kotonu susitarimui, atsižvelgti į atitinkamos pilietinės visuomenės poreikius;

| 23. | pažymi, kad diskusijos dėl programos, kuri bus įgyvendinama nustojus galioti Kotonu susitarimui, suteiks galimybę kruopščiai išnagrinėti dabartinio susitarimo laimėjimus ir nesėkmes darnaus socialinio ir ekonominio AKR valstybių vystymosi srityje; pabrėžia būtinybę į būsimą ES ir AKR prekybos strategiją įtraukti griežtų nuostatų darnaus vystymosi skyrių ir nustatyti skaidrių konsultacijų procedūras; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad diskusijos dėl programos, kuri bus įgyvendinama nustojus galioti Kotonu susitarimui, suteiks galimybę kruopščiai išnagrinėti dabartinio susitarimo laimėjimus ir nesėkmes darnaus socialinio ir ekonominio AKR valstybių vystymosi srityje; pabrėžia būtinybę į būsimą ES ir AKR prekybos strategiją įtraukti griežtų nuostatų darnaus vystymosi skyrių ir nustatyti skaidrių konsultacijų procedūras;

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie didelį AKR valstybėms iš EPF skirtų lėšų ir jų faktinio išmokėjimo atotrūkį; ragina Komisiją didinti paramos skaidrumą, gerinti jos stebėjimą ir didinti veiksmingumą, taip pat užtikrinti, kad parama vystymuisi pasiektų tuos, kuriems jos reikia labiausiai; taip pat ragina Komisiją atidžiai stebėti šį klausimą ir nuolat rengti išsamias ataskaitas apie paramai skirtas lėšas ir jų paskirstymą; |
| --- | --- |

24.

yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie didelį AKR valstybėms iš EPF skirtų lėšų ir jų faktinio išmokėjimo atotrūkį; ragina Komisiją didinti paramos skaidrumą, gerinti jos stebėjimą ir didinti veiksmingumą, taip pat užtikrinti, kad parama vystymuisi pasiektų tuos, kuriems jos reikia labiausiai; taip pat ragina Komisiją atidžiai stebėti šį klausimą ir nuolat rengti išsamias ataskaitas apie paramai skirtas lėšas ir jų paskirstymą;

| 25. | ragina Komisiją remti besivystančių AKR šalių pastangas skatinti sąžiningą konkurenciją ir, bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (angl. UNCTAD), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Tarptautiniu konkurencijos tinklu (angl. ICN), sukurti atitinkamą reguliavimo ir vidaus teisės aktų sistemą kaip strateginę priemonę prekybai plėsti, ekonomikos augimui skatinti ir socialinei gerovei didinti; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją remti besivystančių AKR šalių pastangas skatinti sąžiningą konkurenciją ir, bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (angl. UNCTAD), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Tarptautiniu konkurencijos tinklu (angl. ICN), sukurti atitinkamą reguliavimo ir vidaus teisės aktų sistemą kaip strateginę priemonę prekybai plėsti, ekonomikos augimui skatinti ir socialinei gerovei didinti;

| 26. | pabrėžia, kad privalu užtikrinti, kad nė viena AKR valstybė nepatektų į prastesnę padėtį ir kad įgyvendinant bet kokią būsimą AKR ir ES partnerystę daugiausia dėmesio būtų skiriama skurdo mažinimui, darniam vystymuisi ir darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad privalu užtikrinti, kad nė viena AKR valstybė nepatektų į prastesnę padėtį ir kad įgyvendinant bet kokią būsimą AKR ir ES partnerystę daugiausia dėmesio būtų skiriama skurdo mažinimui, darniam vystymuisi ir darbo vietų kūrimui;

| 27. | pabrėžia, kad darbo vietų, visų pirma žaliųjų ir susijusių su žiedine ekonomika, kūrimas bus būsimų AKR ir ES ekonominių santykių pagrindas; todėl pripažįsta strateginį žemės ūkio ir gyvulininkystės sektoriaus, kuriam neigiamos įtakos turi didelės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita, kainų nestabilumas ir saugos standartų laikymasis gamybos sektoriuje, kuriame dirba dauguma AKR valstybių gyventojų ir kuriam reikia skirti išskirtinį dėmesį, vaidmenį; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad darbo vietų, visų pirma žaliųjų ir susijusių su žiedine ekonomika, kūrimas bus būsimų AKR ir ES ekonominių santykių pagrindas; todėl pripažįsta strateginį žemės ūkio ir gyvulininkystės sektoriaus, kuriam neigiamos įtakos turi didelės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita, kainų nestabilumas ir saugos standartų laikymasis gamybos sektoriuje, kuriame dirba dauguma AKR valstybių gyventojų ir kuriam reikia skirti išskirtinį dėmesį, vaidmenį;

| 28. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams, su AKR valstybėmis susijusioms regioninėms organizacijoms ir Europos Investicijų Bankui (EIB). |
| --- | --- |

28.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams, su AKR valstybėmis susijusioms regioninėms organizacijoms ir Europos Investicijų Bankui (EIB).

REZOLIUCIJA (5)

Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (27), visų pirma į jo 21 straipsnį, ir į 2005 ir 2010 m. padarytus Kotonu susitarimo pakeitimus (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (27), visų pirma į jo 21 straipsnį, ir į 2005 ir 2010 m. padarytus Kotonu susitarimo pakeitimus (28),

| — | atsižvelgdama į savo 2014 m. gruodžio 3 d. rezoliuciją dėl Ebolos viruso protrūkio (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2014 m. gruodžio 3 d. rezoliuciją dėl Ebolos viruso protrūkio (29),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke, JAV, vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais patvirtintą 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkę, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke, JAV, vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais patvirtintą 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkę, įskaitant darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje vykusios Trečiosios JT tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos išvadų dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje vykusios Trečiosios JT tarptautinės vystymosi finansavimo konferencijos išvadų dokumentą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. liepos 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas finansinių sandorių mokesčio srityje (30),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos viruso protrūkį (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos viruso protrūkį (31),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. vasario 25–26 d. Briuselyje, Belgijoje, vykusiame 2-ajame AKR valstybių sveikatos ministrų susitikime patvirtintas Briuselio išvadas ir rekomendacijas dėl sveikatos įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę AKR valstybėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. vasario 25–26 d. Briuselyje, Belgijoje, vykusiame 2-ajame AKR valstybių sveikatos ministrų susitikime patvirtintas Briuselio išvadas ir rekomendacijas dėl sveikatos įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę AKR valstybėse,

| — | atsižvelgdama į Europos plėtros fondo investicinę priemonę ir Europos investicijų banko (EIB) AKR valstybėms teikiamą paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos plėtros fondo investicinę priemonę ir Europos investicijų banko (EIB) AKR valstybėms teikiamą paramą,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. spalio 29 d. pasirašytą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio informacijos mokesčių klausimais perdavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. spalio 29 d. pasirašytą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio informacijos mokesčių klausimais perdavimo,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. paskelbtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) ataskaitą „Maisto švaistymo pėdsakas. Poveikis gamtos ištekliams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. paskelbtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) ataskaitą „Maisto švaistymo pėdsakas. Poveikis gamtos ištekliams“,

| A. | kadangi EBPO nustatė, kad pasaulinė finansų pramonė sudaro 12–19 % visos pasaulio ekonomikos, o dienos apyvarta užsienio valiutų rinkoje šiuo metu vidutiniškai siekia 5,5 trln. JAV dolerių ir prognozuojama, kad 2019 m. pasieks 7,8 trln. JAV dolerių ribą; kadangi visa pasaulinė skolos vertybinių popierių rinka siekia 78 trln. JAV dolerių, bendroji vykdomų išvestinių finansinių priemonių sandorių rinkos vertė – 20,9 trln. JAV dolerių, o jų nominalioji vertė – 630 trln. JAV dolerių; |
| --- | --- |

A.

kadangi EBPO nustatė, kad pasaulinė finansų pramonė sudaro 12–19 % visos pasaulio ekonomikos, o dienos apyvarta užsienio valiutų rinkoje šiuo metu vidutiniškai siekia 5,5 trln. JAV dolerių ir prognozuojama, kad 2019 m. pasieks 7,8 trln. JAV dolerių ribą; kadangi visa pasaulinė skolos vertybinių popierių rinka siekia 78 trln. JAV dolerių, bendroji vykdomų išvestinių finansinių priemonių sandorių rinkos vertė – 20,9 trln. JAV dolerių, o jų nominalioji vertė – 630 trln. JAV dolerių;

| B. | kadangi dėl su sveikata susijusių nelaimių nuo jų nukentėjusiose šalyse kyla didelių socialinių ir ekonominių problemų; kadangi Ebolos viruso protrūkis padarė labai didelį neigiamą poveikį Gvinėjos, Liberijos ir Siera Leonės ekonomikai ir šiose šalyse prasidėjo dar didesnis ekonomikos nuosmukis; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl su sveikata susijusių nelaimių nuo jų nukentėjusiose šalyse kyla didelių socialinių ir ekonominių problemų; kadangi Ebolos viruso protrūkis padarė labai didelį neigiamą poveikį Gvinėjos, Liberijos ir Siera Leonės ekonomikai ir šiose šalyse prasidėjo dar didesnis ekonomikos nuosmukis;

| C. | kadangi iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Tarptautinių atsiskaitymų banko tyrimų matyti, kad finansinis išsivystymas naudingas tik tol, kol nepasiektas lygis, kurį viršijus gali būti ribojamas ir slopinamas bendras ekonomikos augimas kituose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio sektoriuje, ir kad sparčiai augantis finansų sektorius turi neigiamos įtakos bendram našumo didėjimui; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Tarptautinių atsiskaitymų banko tyrimų matyti, kad finansinis išsivystymas naudingas tik tol, kol nepasiektas lygis, kurį viršijus gali būti ribojamas ir slopinamas bendras ekonomikos augimas kituose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio sektoriuje, ir kad sparčiai augantis finansų sektorius turi neigiamos įtakos bendram našumo didėjimui;

| D. | kadangi dėl technologijų pažangos finansų sektoriuje ir perėjimo prie centralizuotų prekybos sistemų tapo sudėtingiau nuslėpti sandorius; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl technologijų pažangos finansų sektoriuje ir perėjimo prie centralizuotų prekybos sistemų tapo sudėtingiau nuslėpti sandorius;

| E. | kadangi 2014 m. spalio 29 d. Berlyne penkiasdešimt viena EBPO ir G 20 narė, siekdama didinti finansų skaidrumą, pasirašė Daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio keitimosi finansine informacija mokesčių klausimais įgyvendinimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. spalio 29 d. Berlyne penkiasdešimt viena EBPO ir G 20 narė, siekdama didinti finansų skaidrumą, pasirašė Daugiašalį kompetentingų institucijų susitarimą dėl automatinio keitimosi finansine informacija mokesčių klausimais įgyvendinimo;

| F. | kadangi apskaičiuota, kad 60 mln. ūkių AKR valstybėse sukuria trečdalį jų BVP; kadangi iš šių 60 mln. ūkių 50 mln. yra maži šeimų valdomi ūkiai, kuriuose vidutiniškai dirbama mažesniuose nei 2 ha žemės sklypuose, o apie 80 % gyventojų dirba žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

F.

kadangi apskaičiuota, kad 60 mln. ūkių AKR valstybėse sukuria trečdalį jų BVP; kadangi iš šių 60 mln. ūkių 50 mln. yra maži šeimų valdomi ūkiai, kuriuose vidutiniškai dirbama mažesniuose nei 2 ha žemės sklypuose, o apie 80 % gyventojų dirba žemės ūkio sektoriuje;

| G. | kadangi dėl prastos mitybos kasmet miršta po 3,1 mln. vaikų; kadangi pasaulyje per metus pagaminama apie keturis milijardus tonų maisto, iš kurių trečdalis iššvaistoma, daugiausia dėl prastos derliaus nuėmimo, laikymo ir vežimo praktikos; kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija apskaičiavo, kad 2009 m. AKR valstybėse buvo prarasta arba iššvaistyta 23 % viso pagaminto maisto arba apytiksliai 545 kcal vienam gyventojui per dieną; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl prastos mitybos kasmet miršta po 3,1 mln. vaikų; kadangi pasaulyje per metus pagaminama apie keturis milijardus tonų maisto, iš kurių trečdalis iššvaistoma, daugiausia dėl prastos derliaus nuėmimo, laikymo ir vežimo praktikos; kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija apskaičiavo, kad 2009 m. AKR valstybėse buvo prarasta arba iššvaistyta 23 % viso pagaminto maisto arba apytiksliai 545 kcal vienam gyventojui per dieną;

| H. | kadangi besivystančioms šalims reikia politinės erdvės besivystančioms pramonės šakoms nuo konkurencijos apsaugoti, taip pat fiskalinių išteklių ir techninės pagalbos ekonomikos įvairinimui skatinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi besivystančioms šalims reikia politinės erdvės besivystančioms pramonės šakoms nuo konkurencijos apsaugoti, taip pat fiskalinių išteklių ir techninės pagalbos ekonomikos įvairinimui skatinti;

| I. | kadangi MVĮ ir labai mažos įmonės yra viso pasaulio šalių ekonomikos pagrindas, esminė besivystančių šalių ekonomikos dalis ir – kartu su gerai veikiančiu viešuoju sektoriumi – pagrindinis tolesnio ekonominio, socialinio ir kultūrinio augimo skatinimo veiksnys; kadangi šios MVĮ, visų pirma priklausančios mažumų grupėms arba moterims, turi nedaug galimybių gauti kapitalo, o beveik pusė visų besivystančiose šalyse veikiančių MVĮ praneša, kad ribotos galimybės gauti finansavimą yra pagrindinis jų veiklos apribojimas ir kad joms kasmet trūksta apytiksliai 200 mlrd. EUR finansavimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi MVĮ ir labai mažos įmonės yra viso pasaulio šalių ekonomikos pagrindas, esminė besivystančių šalių ekonomikos dalis ir – kartu su gerai veikiančiu viešuoju sektoriumi – pagrindinis tolesnio ekonominio, socialinio ir kultūrinio augimo skatinimo veiksnys; kadangi šios MVĮ, visų pirma priklausančios mažumų grupėms arba moterims, turi nedaug galimybių gauti kapitalo, o beveik pusė visų besivystančiose šalyse veikiančių MVĮ praneša, kad ribotos galimybės gauti finansavimą yra pagrindinis jų veiklos apribojimas ir kad joms kasmet trūksta apytiksliai 200 mlrd. EUR finansavimo;

| J. | kadangi taikant netinkamas mokesčių sistemas besivystančiose šalyse MVĮ ir šeimos įmonės gali būti diskriminuojamos daugiašalių įmonių naudai ir gali susilpnėti viešasis sektorius; kadangi pagrindinis ES vystymosi politikos, taip pat pačių AKR valstybių politikos formuotojų tikslas turi būti stiprinti esamas AKR valstybių mokesčių sistemos struktūras ir kurti naujas, pagal kurias būtų atsižvelgiama į tikrąsias – ne tik ekonomines, bet ir socialines – šių šalių sąlygas, kuriomis šios sistemos taikomos, itin daug dėmesio skiriant kovai su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, taip pat su neteisėtu kapitalo judėjimu, ir apsaugant bei skatinant šeimos MVĮ ir labai mažas įmones; |
| --- | --- |

J.

kadangi taikant netinkamas mokesčių sistemas besivystančiose šalyse MVĮ ir šeimos įmonės gali būti diskriminuojamos daugiašalių įmonių naudai ir gali susilpnėti viešasis sektorius; kadangi pagrindinis ES vystymosi politikos, taip pat pačių AKR valstybių politikos formuotojų tikslas turi būti stiprinti esamas AKR valstybių mokesčių sistemos struktūras ir kurti naujas, pagal kurias būtų atsižvelgiama į tikrąsias – ne tik ekonomines, bet ir socialines – šių šalių sąlygas, kuriomis šios sistemos taikomos, itin daug dėmesio skiriant kovai su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, taip pat su neteisėtu kapitalo judėjimu, ir apsaugant bei skatinant šeimos MVĮ ir labai mažas įmones;

| K. | kadangi daugiašalės įmonės naudojosi besivystančiomis šalimis, kad gautų didelį pelną netaikydamos standartų, kuriuos primygtinai reikalaujama taikyti jų buveinės šalyse, taip pat savo komerciniais pranašumais, kad darytų spaudimą priimančiųjų šalių valdžios institucijoms, ir, baigusios vykdyti veiklą, nesutvarkė padėties; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugiašalės įmonės naudojosi besivystančiomis šalimis, kad gautų didelį pelną netaikydamos standartų, kuriuos primygtinai reikalaujama taikyti jų buveinės šalyse, taip pat savo komerciniais pranašumais, kad darytų spaudimą priimančiųjų šalių valdžios institucijoms, ir, baigusios vykdyti veiklą, nesutvarkė padėties;

| L. | kadangi 2013 m. gruodžio mėn. Vakarų Afrikoje prasidėjo Ebolos viruso epidemija: virusu užsikrėtė 28 000 ir nuo jo mirė 11 000 žmonių; kadangi tarptautiniu lygmeniu į šią epidemiją reaguota lėtai ir tik 2014 m. rugpjūčio 8 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, kad susiklostė tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2013 m. gruodžio mėn. Vakarų Afrikoje prasidėjo Ebolos viruso epidemija: virusu užsikrėtė 28 000 ir nuo jo mirė 11 000 žmonių; kadangi tarptautiniu lygmeniu į šią epidemiją reaguota lėtai ir tik 2014 m. rugpjūčio 8 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, kad susiklostė tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija;

| M. | kadangi atitinkamos AKR valstybės turi sukurti veiksmingas sveikatos apsaugos sistemas, kuriomis būtų užtikrinama, kad visi gyventojai galėtų naudotis kokybiškomis paslaugomis ir gauti sveikatos priežiūros darbuotojų pagalbą, vaistų ir technologijų, ir kurios būtų grindžiamos finansavimo sistema, kuria asmenys būtų apsaugomi nuo dėl sveikatos priežiūros išlaidų atsirandančių finansinių sunkumų ir nuskurdimo; |
| --- | --- |

M.

kadangi atitinkamos AKR valstybės turi sukurti veiksmingas sveikatos apsaugos sistemas, kuriomis būtų užtikrinama, kad visi gyventojai galėtų naudotis kokybiškomis paslaugomis ir gauti sveikatos priežiūros darbuotojų pagalbą, vaistų ir technologijų, ir kurios būtų grindžiamos finansavimo sistema, kuria asmenys būtų apsaugomi nuo dėl sveikatos priežiūros išlaidų atsirandančių finansinių sunkumų ir nuskurdimo;

| N. | kadangi daugelyje Afrikos šalių sveikatos apsaugos ir švietimo sistemų padėtis pablogėjo vykdant TVF ir Pasaulio banko nustatytas struktūrinio koregavimo programas, pagal kurias buvo reikalaujama mažinti viešojo sektoriaus biudžetą; |
| --- | --- |

N.

kadangi daugelyje Afrikos šalių sveikatos apsaugos ir švietimo sistemų padėtis pablogėjo vykdant TVF ir Pasaulio banko nustatytas struktūrinio koregavimo programas, pagal kurias buvo reikalaujama mažinti viešojo sektoriaus biudžetą;

| O. | kadangi dėl nepakankamo socialinio ir ekonominio AKR valstybių išsivystymo pernelyg mažai stengiamasi gerinti rizikos sveikatai prevenciją, didinti informuotumą apie riziką sveikatai ir statyti pakankamai skubiosios pagalbos centrų, ypač atokiuose regionuose; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl nepakankamo socialinio ir ekonominio AKR valstybių išsivystymo pernelyg mažai stengiamasi gerinti rizikos sveikatai prevenciją, didinti informuotumą apie riziką sveikatai ir statyti pakankamai skubiosios pagalbos centrų, ypač atokiuose regionuose;

| P. | kadangi be laisvės neįmanoma užtikrinti švietimo, o nepanaikinus cenzūros ir draudimo laisvai susipažinti su informacija – daryti pažangos švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

P.

kadangi be laisvės neįmanoma užtikrinti švietimo, o nepanaikinus cenzūros ir draudimo laisvai susipažinti su informacija – daryti pažangos švietimo ir mokymo srityje;

| Q. | kadangi AKR valstybėse trūksta stipraus, dinamiško, konkurencingo ir savimi pasitikinčio privačiojo sektoriaus, kuris vadovautųsi šiuolaikinėmis žiniomis ir įgūdžiais ir ekonomikos sektoriuje galėtų atlikti lemiamą vaidmenį; kadangi MVĮ ir šeimos įmonės negauna reikiamos paramos ir tinkamo dėmesio; |
| --- | --- |

Q.

kadangi AKR valstybėse trūksta stipraus, dinamiško, konkurencingo ir savimi pasitikinčio privačiojo sektoriaus, kuris vadovautųsi šiuolaikinėmis žiniomis ir įgūdžiais ir ekonomikos sektoriuje galėtų atlikti lemiamą vaidmenį; kadangi MVĮ ir šeimos įmonės negauna reikiamos paramos ir tinkamo dėmesio;

| R. | kadangi AKR valstybėse nėra stiprios, savarankiškos ir dalyvaujamosios ekonomikos, kuri būtų naudinga visiems ir pagal kurios sistemą tautos gerovė būtų teisingai paskirstoma per valstybės biudžetą, o gamtos ištekliai nenaudojami atsakingai; |
| --- | --- |

R.

kadangi AKR valstybėse nėra stiprios, savarankiškos ir dalyvaujamosios ekonomikos, kuri būtų naudinga visiems ir pagal kurios sistemą tautos gerovė būtų teisingai paskirstoma per valstybės biudžetą, o gamtos ištekliai nenaudojami atsakingai;

| S. | kadangi švietimas visų pirma padeda mažinti skurdą, užtikrinti socialinius ir kultūrinius pokyčius, skatinti ekonomikos augimą ir galiausiai stiprinti daugumos žmonių sveikatą, gerinti gyvenimo sąlygas ir tobulinti gyvenimo būdą; |
| --- | --- |

S.

kadangi švietimas visų pirma padeda mažinti skurdą, užtikrinti socialinius ir kultūrinius pokyčius, skatinti ekonomikos augimą ir galiausiai stiprinti daugumos žmonių sveikatą, gerinti gyvenimo sąlygas ir tobulinti gyvenimo būdą;

| T. | kadangi politinis stabilumas, kaip taikos ir saugumo išdava, yra pagrindinė ekonominės ir socialinės padėties gerinimo, taip pat epideminių ligų ir su sveikata susijusių nelaimių prevencijos sąlyga; |
| --- | --- |

T.

kadangi politinis stabilumas, kaip taikos ir saugumo išdava, yra pagrindinė ekonominės ir socialinės padėties gerinimo, taip pat epideminių ligų ir su sveikata susijusių nelaimių prevencijos sąlyga;

| 1. | primena, kad daugelį iš 79 AKR valstybių ir ES valstybes nares sieja seni istoriniai ryšiai, todėl ES savo bendradarbiavimui su AKR valstybėmis turėtų skirti itin daug dėmesio, kad ES ir AKR sudaro 106 valstybės, kurių bendras gyventojų skaičius viršija 1,4 mlrd., kad Europos Sąjungos, nors ji ir turtinga bei gerai išvystyta, metinis ekonomikos augimas yra mažesnis nei 2 % ir kad kartu ES ir AKR yra pasaulinio masto ekonominė jėga, galinti konkuruoti visame pasaulyje; |
| --- | --- |

1.

primena, kad daugelį iš 79 AKR valstybių ir ES valstybes nares sieja seni istoriniai ryšiai, todėl ES savo bendradarbiavimui su AKR valstybėmis turėtų skirti itin daug dėmesio, kad ES ir AKR sudaro 106 valstybės, kurių bendras gyventojų skaičius viršija 1,4 mlrd., kad Europos Sąjungos, nors ji ir turtinga bei gerai išvystyta, metinis ekonomikos augimas yra mažesnis nei 2 % ir kad kartu ES ir AKR yra pasaulinio masto ekonominė jėga, galinti konkuruoti visame pasaulyje;

| 2. | siūlo įsteigti fondą, kuriam būtų skiriama pusė finansinių sandorių mokesčio įplaukų pajamų ir kurio lėšos būtų naudojamos tik mažas pajamas gaunančioms AKR valstybėms; mano, kad didelę dalį šio fondo lėšų būtų galima naudoti gyvybingai tų valstybių MVĮ ir šeimos įmonių infrastruktūrai teikiamiems mikrokreditams finansuoti ir kad finansavimą taip pat reikėtų skirti sveikatos, švietimo, transporto ir energetikos infrastruktūrai, kad būtų galima veiksmingiau reaguoti į tokias su sveikata susijusias nelaimes kaip Ebolos viruso protrūkis, taip pat jaunimo migracijos srautams mažinti, nes dėl jų nuteka itin reikalingų žmogiškųjų išteklių protai; ragina AKR valstybes kovoti su korupcija, stiprinti savo mokesčių sistemas ir, glaudžiai bendradarbiaujant su ES, spręsti neteisėto kapitalo judėjimo problemą; mano, kad toms AKR valstybėms, kurioms dėl skurdo sudėtinga mokėti savo skolas, būtų galima sumažinti skolą; |
| --- | --- |

2.

siūlo įsteigti fondą, kuriam būtų skiriama pusė finansinių sandorių mokesčio įplaukų pajamų ir kurio lėšos būtų naudojamos tik mažas pajamas gaunančioms AKR valstybėms; mano, kad didelę dalį šio fondo lėšų būtų galima naudoti gyvybingai tų valstybių MVĮ ir šeimos įmonių infrastruktūrai teikiamiems mikrokreditams finansuoti ir kad finansavimą taip pat reikėtų skirti sveikatos, švietimo, transporto ir energetikos infrastruktūrai, kad būtų galima veiksmingiau reaguoti į tokias su sveikata susijusias nelaimes kaip Ebolos viruso protrūkis, taip pat jaunimo migracijos srautams mažinti, nes dėl jų nuteka itin reikalingų žmogiškųjų išteklių protai; ragina AKR valstybes kovoti su korupcija, stiprinti savo mokesčių sistemas ir, glaudžiai bendradarbiaujant su ES, spręsti neteisėto kapitalo judėjimo problemą; mano, kad toms AKR valstybėms, kurioms dėl skurdo sudėtinga mokėti savo skolas, būtų galima sumažinti skolą;

| 3. | pažymi, kad daugelyje AKR valstybių mokesčių slėpimas yra didžiulė problema, dėl kurios valstybės biudžetas netenka milijardų eurų; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad daugelyje AKR valstybių mokesčių slėpimas yra didžiulė problema, dėl kurios valstybės biudžetas netenka milijardų eurų;

| 4. | primena, kad šeimos ūkiai – labiausiai paplitęs žemės ūkio modelis visame pasaulyje – atlieka svarbų vaidmenį siekiant darnaus vystymosi tikslų, nes labai padeda apsirūpinti maistu, kovoti su dirvožemio erozija ir biologinės įvairovės nykimu ir švelninti klimato kaitą, kartu kuriant darbo vietas; pabrėžia, kad nuo šiol ES turėtų skatinti tvarų žemės ūkį visame pasaulyje kaip būdą užtikrinti apsirūpinimą maistu ir deramą ūkininkų gyvenimą bei teisingas pajamas; primena, kad ES turi rodyti pavyzdį savo valstybėse narėse visapusiškai integruodama socialinius ir aplinkosauginius klausimus į žemės ūkio gamybos procesą ir stiprindama kaimo plėtrą vietos bendruomenių labui; visų pirma primygtinai ragina ES, laikantis JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijų, įsipareigoti iš esmės pereiti prie žemės ūkio ekologijos, nes ji padeda didinti maisto sistemų atsparumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

4.

primena, kad šeimos ūkiai – labiausiai paplitęs žemės ūkio modelis visame pasaulyje – atlieka svarbų vaidmenį siekiant darnaus vystymosi tikslų, nes labai padeda apsirūpinti maistu, kovoti su dirvožemio erozija ir biologinės įvairovės nykimu ir švelninti klimato kaitą, kartu kuriant darbo vietas; pabrėžia, kad nuo šiol ES turėtų skatinti tvarų žemės ūkį visame pasaulyje kaip būdą užtikrinti apsirūpinimą maistu ir deramą ūkininkų gyvenimą bei teisingas pajamas; primena, kad ES turi rodyti pavyzdį savo valstybėse narėse visapusiškai integruodama socialinius ir aplinkosauginius klausimus į žemės ūkio gamybos procesą ir stiprindama kaimo plėtrą vietos bendruomenių labui; visų pirma primygtinai ragina ES, laikantis JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijų, įsipareigoti iš esmės pereiti prie žemės ūkio ekologijos, nes ji padeda didinti maisto sistemų atsparumą ir tvarumą;

| 5. | ragina ES sukurti finansavimo programą (DEVETAX 2030), kurios paskirtis būtų konkrečiai padėti sukurti mokesčių struktūras naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalyse, ir padėti besivystančioms šalims iki 2030 m. įsteigti naujus regioninės mokesčių inspekcijos biurus; |
| --- | --- |

5.

ragina ES sukurti finansavimo programą (DEVETAX 2030), kurios paskirtis būtų konkrečiai padėti sukurti mokesčių struktūras naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalyse, ir padėti besivystančioms šalims iki 2030 m. įsteigti naujus regioninės mokesčių inspekcijos biurus;

| 6. | taip pat mano, kad finansinę paramą būtų galima skirti ir aktyvios paramos formoms, pavyzdžiui, skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenims nustatyti minimalias pajamas, ir kad būtų galima išnagrinėti galimybę didinti sutelktinį finansavimą, siekiant ugdyti verslumą, ypač jaunimo; |
| --- | --- |

6.

taip pat mano, kad finansinę paramą būtų galima skirti ir aktyvios paramos formoms, pavyzdžiui, skurdą ir socialinę atskirtį patiriantiems asmenims nustatyti minimalias pajamas, ir kad būtų galima išnagrinėti galimybę didinti sutelktinį finansavimą, siekiant ugdyti verslumą, ypač jaunimo;

| 7. | ragina plėtros bankus, įskaitant EIB, bendradarbiaujant su paramą gaunančių AKR valstybių Vyriausybėmis, pasiūlyti mikrokreditų priemonę šeimos ūkiams teikiamoms paskoloms subsidijuoti mikrokreditais, siekiant didinti jų našumą ir mažinti maisto švaistymo mastą; pabrėžia, kad mikrokreditai padeda sudaryti geresnes darbo sąlygas moterims; ragina AKR valstybių Vyriausybes supaprastinti ir remti ūkininkų organizacijų, įskaitant kooperatyvus, kūrimo procesą; reiškia susirūpinimą, kad tiek žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas, tiek stambios žemės ūkio pramonės šakos gali kelti grėsmę vietos gyventojams, nes dėl jų žemė trumpuoju laikotarpiu gali būti pereikvojama, o vėliau – apleidžiama; |
| --- | --- |

7.

ragina plėtros bankus, įskaitant EIB, bendradarbiaujant su paramą gaunančių AKR valstybių Vyriausybėmis, pasiūlyti mikrokreditų priemonę šeimos ūkiams teikiamoms paskoloms subsidijuoti mikrokreditais, siekiant didinti jų našumą ir mažinti maisto švaistymo mastą; pabrėžia, kad mikrokreditai padeda sudaryti geresnes darbo sąlygas moterims; ragina AKR valstybių Vyriausybes supaprastinti ir remti ūkininkų organizacijų, įskaitant kooperatyvus, kūrimo procesą; reiškia susirūpinimą, kad tiek žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas, tiek stambios žemės ūkio pramonės šakos gali kelti grėsmę vietos gyventojams, nes dėl jų žemė trumpuoju laikotarpiu gali būti pereikvojama, o vėliau – apleidžiama;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau kaip 40 % pasaulio gyventojų savo namuose vis dar neturi vandentiekio; pažymi, kad dėl užteršto vandens kasmet miršta po 1,5 mln. asmenų ir kad kaimo vandenį, kuriam gresia didžiausias taršos pavojus, galima nebrangiai paversti saugiu geriamuoju vandeniu naudojantis mechaniniais gręžiniais ir chloro tabletėmis; mano, kad MVĮ vandenį vartoja daug taupiau negu didelės ar daugiašalės įmonės; primygtinai ragina AKR valstybes, siekiant kovoti su vandens tarša, bausti teršėjus; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau kaip 40 % pasaulio gyventojų savo namuose vis dar neturi vandentiekio; pažymi, kad dėl užteršto vandens kasmet miršta po 1,5 mln. asmenų ir kad kaimo vandenį, kuriam gresia didžiausias taršos pavojus, galima nebrangiai paversti saugiu geriamuoju vandeniu naudojantis mechaniniais gręžiniais ir chloro tabletėmis; mano, kad MVĮ vandenį vartoja daug taupiau negu didelės ar daugiašalės įmonės; primygtinai ragina AKR valstybes, siekiant kovoti su vandens tarša, bausti teršėjus;

| 9. | ragina naudotis investicinėmis programomis šeimos įmonėms finansuoti teikiant prieinamus ir nuolatinius kreditus; pabrėžia, kad moterys šeimos įmonėse atlieka svarbų ir teigiamą vaidmenį; |
| --- | --- |

9.

ragina naudotis investicinėmis programomis šeimos įmonėms finansuoti teikiant prieinamus ir nuolatinius kreditus; pabrėžia, kad moterys šeimos įmonėse atlieka svarbų ir teigiamą vaidmenį;

| 10. | ragina Vyriausybes sudaryti ekonominiam vystymuisi palankias sąlygas ir rengti atitinkamas strategijas ir politiką, kad būtų skatinama plėtoti privatųjį sektorių apskritai ir visų pirma MVĮ bei šeimos įmones; |
| --- | --- |

10.

ragina Vyriausybes sudaryti ekonominiam vystymuisi palankias sąlygas ir rengti atitinkamas strategijas ir politiką, kad būtų skatinama plėtoti privatųjį sektorių apskritai ir visų pirma MVĮ bei šeimos įmones;

| 11. | ragina užtikrinti visų tautų teisę į apsirūpinimo maistu savarankiškumą; |
| --- | --- |

11.

ragina užtikrinti visų tautų teisę į apsirūpinimo maistu savarankiškumą;

| 12. | primena, kad globalizacija turėjo neigiamos įtakos šalių gebėjimui gauti vietos valdžios sektoriaus pajamų ir pasirinkti savo apmokestinimo struktūrą; pažymi, kad dėl padidėjusio kapitalo judumo, kartu plačiai naudojantis mokesčių rojumi, labai pasikeitė pajamų ir turto apmokestinimo sąlygos, o tai turėjo neigiamos įtakos mokesčių sistemos teisingumui; atsižvelgdama į tai, primygtinai reikalauja užtikrinti, kad veiksmingas vidaus išteklių sutelkimas ir mokesčių sistemų stiprinimas būtų neatsiejamos ekonominės ir socialinės padėties gerinimo besivystančiose šalyse, pavyzdžiui, didinant paramą MVĮ, sąlygos; šiuo tikslu ragina ES tobulinti savo besivystančioms šalims teikiamą finansinę ir techninę paramą; |
| --- | --- |

12.

primena, kad globalizacija turėjo neigiamos įtakos šalių gebėjimui gauti vietos valdžios sektoriaus pajamų ir pasirinkti savo apmokestinimo struktūrą; pažymi, kad dėl padidėjusio kapitalo judumo, kartu plačiai naudojantis mokesčių rojumi, labai pasikeitė pajamų ir turto apmokestinimo sąlygos, o tai turėjo neigiamos įtakos mokesčių sistemos teisingumui; atsižvelgdama į tai, primygtinai reikalauja užtikrinti, kad veiksmingas vidaus išteklių sutelkimas ir mokesčių sistemų stiprinimas būtų neatsiejamos ekonominės ir socialinės padėties gerinimo besivystančiose šalyse, pavyzdžiui, didinant paramą MVĮ, sąlygos; šiuo tikslu ragina ES tobulinti savo besivystančioms šalims teikiamą finansinę ir techninę paramą;

| 13. | pažymi, kad, nors nuo 1990 m. vaikų mirtingumas iš esmės sumažintas, iš naujausių UNICEF duomenų matyti, kad kasmet 6,3 mln. vaikų iki penkerių metų miršta daugiausia dėl priežasčių, kurių galima išvengti; taip pat pažymi, kad trys ketvirtadaliai tokių vaikų miršta dėl plaučių uždegimo, viduriavimo, maliarijos ir naujagimių uždusimo bei infekcijų, nors apie ekonomiškai efektyvius tokių susirgimų gydymo būdus gerai žinoma, kad skurdžiausi asmenys yra pažeidžiamiausi, nes itin dažnai serga įvairiomis ligomis ir, norėdami gauti sveikatos priežiūros paslaugas, patiria didesnių sunkumų, ir kad, norint stiprinti vaikų sveikatą, reikia vadovautis visapusišku ir integruotu požiūriu, pagal kurį įvairios problemos sprendžiamos kartu ir užtikrinamos galimybės gauti esmines sveikatos priežiūros paslaugas, švaraus vandens ir patenkinti sanitarijos ir higienos, mitybos ir švietimo poreikius; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad, nors nuo 1990 m. vaikų mirtingumas iš esmės sumažintas, iš naujausių UNICEF duomenų matyti, kad kasmet 6,3 mln. vaikų iki penkerių metų miršta daugiausia dėl priežasčių, kurių galima išvengti; taip pat pažymi, kad trys ketvirtadaliai tokių vaikų miršta dėl plaučių uždegimo, viduriavimo, maliarijos ir naujagimių uždusimo bei infekcijų, nors apie ekonomiškai efektyvius tokių susirgimų gydymo būdus gerai žinoma, kad skurdžiausi asmenys yra pažeidžiamiausi, nes itin dažnai serga įvairiomis ligomis ir, norėdami gauti sveikatos priežiūros paslaugas, patiria didesnių sunkumų, ir kad, norint stiprinti vaikų sveikatą, reikia vadovautis visapusišku ir integruotu požiūriu, pagal kurį įvairios problemos sprendžiamos kartu ir užtikrinamos galimybės gauti esmines sveikatos priežiūros paslaugas, švaraus vandens ir patenkinti sanitarijos ir higienos, mitybos ir švietimo poreikius;

| 14. | ragina naikinti žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo praktiką, o politiką formuoti taip, kad būtų užtikrinama, jog ūkininkai galėtų gauti žemės, vandens ir sėklų; |
| --- | --- |

14.

ragina naikinti žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo praktiką, o politiką formuoti taip, kad būtų užtikrinama, jog ūkininkai galėtų gauti žemės, vandens ir sėklų;

| 15. | pažymi, kad kasmet nuo tymų vis dar miršta 140 000 kūdikių, nors šios ligos galima išvengti du kartus padidinant nebrangios vakcinos dozę; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę toliau vykdyti savo tymų išnaikinimo kampaniją; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad kasmet nuo tymų vis dar miršta 140 000 kūdikių, nors šios ligos galima išvengti du kartus padidinant nebrangios vakcinos dozę; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę toliau vykdyti savo tymų išnaikinimo kampaniją;

| 16. | ragina sukurti politiką, kurią įgyvendinant būtų plėtojamas smulkusis ir šeimos ūkininkavimas vietos ir regioninėms rinkoms aprūpinti; |
| --- | --- |

16.

ragina sukurti politiką, kurią įgyvendinant būtų plėtojamas smulkusis ir šeimos ūkininkavimas vietos ir regioninėms rinkoms aprūpinti;

| 17. | ragina nacionalines Vyriausybes, Afrikos Sąjungą ir ES vietos, regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis rengti ir įgyvendinti konkrečias visuomenės sveikatos bendrąsias programas, siekiant pabrėžti prevencinį ir tvarų sveikatos priežiūros sistemų pobūdį; |
| --- | --- |

17.

ragina nacionalines Vyriausybes, Afrikos Sąjungą ir ES vietos, regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis rengti ir įgyvendinti konkrečias visuomenės sveikatos bendrąsias programas, siekiant pabrėžti prevencinį ir tvarų sveikatos priežiūros sistemų pobūdį;

| 18. | mano, kad reikia sukurti smulkiosios žvejybos paramos ir plėtojimo politiką; |
| --- | --- |

18.

mano, kad reikia sukurti smulkiosios žvejybos paramos ir plėtojimo politiką;

| 19. | ragina ES AKR valstybėse remti ir skatinti šalyje įgyjamą medicininį išsilavinimą, siekiant sustabdyti protų nutekėjimą ir didinti šių valstybių sveikatos priežiūros sistemose dirbančių specialistų, įskaitant pediatrus, dermatologus, akių ir tropinių ligų specialistus, taip pat akušerius ir chirurgus, skaičių; |
| --- | --- |

19.

ragina ES AKR valstybėse remti ir skatinti šalyje įgyjamą medicininį išsilavinimą, siekiant sustabdyti protų nutekėjimą ir didinti šių valstybių sveikatos priežiūros sistemose dirbančių specialistų, įskaitant pediatrus, dermatologus, akių ir tropinių ligų specialistus, taip pat akušerius ir chirurgus, skaičių;

| 20. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad privatusis sektorius veiksmingai dalyvautų vystymosi procese, labai svarbu vesti socialinį dialogą; primygtinai ragina užtikrinti besivystančių šalių atsakomybę remti privačiojo sektoriaus darbdavių, darbuotojų ir nacionalinės Vyriausybės socialinį dialogą, nes jis padeda tobulinti gerą valdymą ir didinti valstybės stabilumą; visų pirma ragina besivystančias šalis užtikrinti, kad socialinis dialogas būtų vedamas ir gamybos eksportui zonų bei pramoninių centrų klausimais; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad privatusis sektorius veiksmingai dalyvautų vystymosi procese, labai svarbu vesti socialinį dialogą; primygtinai ragina užtikrinti besivystančių šalių atsakomybę remti privačiojo sektoriaus darbdavių, darbuotojų ir nacionalinės Vyriausybės socialinį dialogą, nes jis padeda tobulinti gerą valdymą ir didinti valstybės stabilumą; visų pirma ragina besivystančias šalis užtikrinti, kad socialinis dialogas būtų vedamas ir gamybos eksportui zonų bei pramoninių centrų klausimais;

| 21. | mano, kad tarptautinė reakcija į Ebolos viruso epidemiją buvo nepakankama ir kad iš jos matyti, jog nepakankamai pasirengta kovoti su epidemijomis ir pandemijomis; ragina sukurti nuolatinę Europos greitojo reagavimo grupę, kuri būtų sudaryta iš ekspertų, paramos laboratorijoms darbuotojų ir epidemiologų, ir logistikos infrastruktūrą, įskaitant mobilias laboratorijas, kurias būtų galima perkelti per kuo trumpesnį laiką; apskritai laikosi nuomonės, kad kuriant ilguoju laikotarpiu atsparią sveikatos priežiūros sistemą reikia, inter alia,: i) investuoti išteklius į pagrindines visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas, ii) užtikrinti saugią ir kokybišką sveikatos priežiūrą didinant išteklius, skirtus sveikatos priežiūros darbuotojams mokyti, juos prižiūrėti ir jiems tinkamai atlyginti, ir suteikiant galimybių gauti saugių vaistų, iii) įtraukti vietos suinteresuotuosius subjektus ir bendruomenes į reagavimo į krizes ir vystymosi planavimo veiklą; ragina tarptautinius paramos teikėjus didinti tokioms šalims teikiamą oficialią paramą vystymuisi (OPV) naudojantis šalių sistemomis, pavyzdžiui, teikiant paramą biudžetui; |
| --- | --- |

21.

mano, kad tarptautinė reakcija į Ebolos viruso epidemiją buvo nepakankama ir kad iš jos matyti, jog nepakankamai pasirengta kovoti su epidemijomis ir pandemijomis; ragina sukurti nuolatinę Europos greitojo reagavimo grupę, kuri būtų sudaryta iš ekspertų, paramos laboratorijoms darbuotojų ir epidemiologų, ir logistikos infrastruktūrą, įskaitant mobilias laboratorijas, kurias būtų galima perkelti per kuo trumpesnį laiką; apskritai laikosi nuomonės, kad kuriant ilguoju laikotarpiu atsparią sveikatos priežiūros sistemą reikia, inter alia,: i) investuoti išteklius į pagrindines visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas, ii) užtikrinti saugią ir kokybišką sveikatos priežiūrą didinant išteklius, skirtus sveikatos priežiūros darbuotojams mokyti, juos prižiūrėti ir jiems tinkamai atlyginti, ir suteikiant galimybių gauti saugių vaistų, iii) įtraukti vietos suinteresuotuosius subjektus ir bendruomenes į reagavimo į krizes ir vystymosi planavimo veiklą; ragina tarptautinius paramos teikėjus didinti tokioms šalims teikiamą oficialią paramą vystymuisi (OPV) naudojantis šalių sistemomis, pavyzdžiui, teikiant paramą biudžetui;

| 22. | pažymi, kad esamais geriausios patirties modeliais, pavyzdžiui, poliomielito profilaktikos atveju arba vykdant kovos su poliomielitu kampaniją, apskritai galėtų būti naudojamasi kaip sektinais pavyzdžiais kuriant naujas skubiosios pagalbos ir su sveikata susijusių nelaimių valdymo struktūras ir apskritai plėtojant sveikatos priežiūros sektorių; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad esamais geriausios patirties modeliais, pavyzdžiui, poliomielito profilaktikos atveju arba vykdant kovos su poliomielitu kampaniją, apskritai galėtų būti naudojamasi kaip sektinais pavyzdžiais kuriant naujas skubiosios pagalbos ir su sveikata susijusių nelaimių valdymo struktūras ir apskritai plėtojant sveikatos priežiūros sektorių;

| 23. | pabrėžia, kad vakcina yra ekonomiškai efektyviausias būdas apsisaugoti nuo tokių infekcinių ligų kaip Ebolos karštinė ir jas kontroliuoti; primygtinai ragina mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendruomenę investuoti į infekcinių ligų, kuriomis dažniausiai suserga skurdžiausi asmenys, bet kurios gali išplisti tarptautiniu mastu, vakcinų kūrimo procesą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad vakcina yra ekonomiškai efektyviausias būdas apsisaugoti nuo tokių infekcinių ligų kaip Ebolos karštinė ir jas kontroliuoti; primygtinai ragina mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendruomenę investuoti į infekcinių ligų, kuriomis dažniausiai suserga skurdžiausi asmenys, bet kurios gali išplisti tarptautiniu mastu, vakcinų kūrimo procesą;

| 24. | ragina AKR valstybes diegti rizikos sveikatai prevencijos mechanizmus, taip pat įgyvendinti informuotumo didinimo programas, ir statant sveikatos priežiūros centrus, kurie bus aprūpinti reikiama darbo jėga ir medicinos įrenginiais, pirmenybę teikti atokioms ir palankių sąlygų neturinčioms vietovėms; |
| --- | --- |

24.

ragina AKR valstybes diegti rizikos sveikatai prevencijos mechanizmus, taip pat įgyvendinti informuotumo didinimo programas, ir statant sveikatos priežiūros centrus, kurie bus aprūpinti reikiama darbo jėga ir medicinos įrenginiais, pirmenybę teikti atokioms ir palankių sąlygų neturinčioms vietovėms;

| 25. | mano, kad įgyvendinant Ebolos karštinės ir kitų ligų prevencijos politiką būtina užtikrinti gyventojų galimybes gauti pakankamai sveiko maisto, saugaus geriamojo vandens ir sanitarijos paslaugas, taip pat stiprinti visuomenės sveikatos priežiūros sistemas; |
| --- | --- |

25.

mano, kad įgyvendinant Ebolos karštinės ir kitų ligų prevencijos politiką būtina užtikrinti gyventojų galimybes gauti pakankamai sveiko maisto, saugaus geriamojo vandens ir sanitarijos paslaugas, taip pat stiprinti visuomenės sveikatos priežiūros sistemas;

| 26. | mano, kad pagal požiūrį į tokias epidemijas kaip Ebolos karštinė itin daug dėmesio privalu skirti infekcijų prevencijai; todėl mano, kad medicinos, slaugos ir sveikatos priežiūros darbuotojams reikėtų rengti išsamius mokymus, taip pat įtraukiant švietimo sektorių, kad būtų surinkta kuo daugiau informacijos apie būtinybę nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojami sveikatos ir kasdieniai įpročiai, ir taip išvengiama infekcijų rizikos; |
| --- | --- |

26.

mano, kad pagal požiūrį į tokias epidemijas kaip Ebolos karštinė itin daug dėmesio privalu skirti infekcijų prevencijai; todėl mano, kad medicinos, slaugos ir sveikatos priežiūros darbuotojams reikėtų rengti išsamius mokymus, taip pat įtraukiant švietimo sektorių, kad būtų surinkta kuo daugiau informacijos apie būtinybę nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojami sveikatos ir kasdieniai įpročiai, ir taip išvengiama infekcijų rizikos;

| 27. | pažymi, kad dėl maisto švaistymo ūkininkai praranda pajamas ir eikvojami ištekliai, pavyzdžiui, vanduo ir žemė, o pasaulio gyventojų skaičius 2015–2050 m. padidės nuo 7,3 iki 9,5 mlrd., ir atitinkamai padidės maisto poreikis; taip pat pažymi, kad AKR valstybėse trys ketvirtadaliai maisto iššvaistoma maisto produktų gamybos, ruošimo ir saugojimo etapais, o tokį kiekį būtų galima sumažinti pritaikius nebrangius žemesniosiomis technologijomis grindžiamus sprendimo būdus; pažymi, kad AKR valstybėse šiais etapais iššvaistomo maisto kiekį sumažinus iki Europos lygio AKR BVP per metus padidėtų 2,6 %; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad dėl maisto švaistymo ūkininkai praranda pajamas ir eikvojami ištekliai, pavyzdžiui, vanduo ir žemė, o pasaulio gyventojų skaičius 2015–2050 m. padidės nuo 7,3 iki 9,5 mlrd., ir atitinkamai padidės maisto poreikis; taip pat pažymi, kad AKR valstybėse trys ketvirtadaliai maisto iššvaistoma maisto produktų gamybos, ruošimo ir saugojimo etapais, o tokį kiekį būtų galima sumažinti pritaikius nebrangius žemesniosiomis technologijomis grindžiamus sprendimo būdus; pažymi, kad AKR valstybėse šiais etapais iššvaistomo maisto kiekį sumažinus iki Europos lygio AKR BVP per metus padidėtų 2,6 %;

| 28. | ragina tarptautinę bendruomenę vykdyti prisiimtus įsipareigojimus remti nuo Ebolos viruso labiausiai nukentėjusių Vakarų Afrikos šalių (Gvinėjos, Liberijos ir Siera Leonės) socialinės ir ekonominės padėties atkūrimo procesą, visų pirma įsipareigojimus, dėl kurių susitarta 2015 m. kovo 3 d. Briuselyje surengtoje aukšto lygio konferencijoje „Ebolos virusas. Nuo ekstremaliosios situacijos paskelbimo iki atsigavimo“; |
| --- | --- |

28.

ragina tarptautinę bendruomenę vykdyti prisiimtus įsipareigojimus remti nuo Ebolos viruso labiausiai nukentėjusių Vakarų Afrikos šalių (Gvinėjos, Liberijos ir Siera Leonės) socialinės ir ekonominės padėties atkūrimo procesą, visų pirma įsipareigojimus, dėl kurių susitarta 2015 m. kovo 3 d. Briuselyje surengtoje aukšto lygio konferencijoje „Ebolos virusas. Nuo ekstremaliosios situacijos paskelbimo iki atsigavimo“;

| 29. | ragina ES valstybes nares profilaktinės sveikatos priežiūros mokymo programų įgyvendinimo procesą remti ne tik finansiškai, bet ir AKR valstybėse ugdant tikrą profilaktikos kultūrą; |
| --- | --- |

29.

ragina ES valstybes nares profilaktinės sveikatos priežiūros mokymo programų įgyvendinimo procesą remti ne tik finansiškai, bet ir AKR valstybėse ugdant tikrą profilaktikos kultūrą;

| 30. | pažymi, kad dauguma šeimos įmonių yra MVĮ, kad jos padeda gerinti socialinę ir ekonominę šeimų padėtį nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose ir kaimo vietovėse ir kad pelningumo lygis šeimos įmonėms nėra joms labiausiai rūpimas klausimas; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad dauguma šeimos įmonių yra MVĮ, kad jos padeda gerinti socialinę ir ekonominę šeimų padėtį nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose ir kaimo vietovėse ir kad pelningumo lygis šeimos įmonėms nėra joms labiausiai rūpimas klausimas;

| 31. | pažymi, kad AKR valstybėse MVĮ dirba daugiausia žmonių ir MVĮ sumoka daugiausia mokesčių ir kad kapitalo poreikio patenkinimas tokioms įmonėms yra didesnė augimo paskata negu didelėms įmonėms, o investavus tokią pat sumą MVĮ sukuria daugiau darbo vietų, gauna daugiau pajamų ir sumoka daugiau mokesčių negu didelės įmonės; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad AKR valstybėse MVĮ dirba daugiausia žmonių ir MVĮ sumoka daugiausia mokesčių ir kad kapitalo poreikio patenkinimas tokioms įmonėms yra didesnė augimo paskata negu didelėms įmonėms, o investavus tokią pat sumą MVĮ sukuria daugiau darbo vietų, gauna daugiau pajamų ir sumoka daugiau mokesčių negu didelės įmonės;

| 32. | ragina plėtoti dualinę švietimo sistemą, pagal kurią, siekiant suteikti žinių apie praktinius įgūdžius, pameistrystė įmonėje būtų derinama su profesiniu lavinimu techninėje aukštesniojoje mokykloje, kad ugdomus įgūdžius būtų galima patikrinti praktiškai, įmonėms teikiant paskatas, pavyzdžiui, už studentų priėmimą pameistrių pareigoms atleidžiant nuo mokesčių, bet nemažinant bendrų mokestinių pajamų; ragina, siekiant išvengti protų nutekėjimo, įgyvendinti veiksmingas, efektyvias ir skaidrias kovos su korupcija programas; |
| --- | --- |

32.

ragina plėtoti dualinę švietimo sistemą, pagal kurią, siekiant suteikti žinių apie praktinius įgūdžius, pameistrystė įmonėje būtų derinama su profesiniu lavinimu techninėje aukštesniojoje mokykloje, kad ugdomus įgūdžius būtų galima patikrinti praktiškai, įmonėms teikiant paskatas, pavyzdžiui, už studentų priėmimą pameistrių pareigoms atleidžiant nuo mokesčių, bet nemažinant bendrų mokestinių pajamų; ragina, siekiant išvengti protų nutekėjimo, įgyvendinti veiksmingas, efektyvias ir skaidrias kovos su korupcija programas;

| 33. | ragina ES užtikrinti, kad glaudus ES ir AKR valstybių MVĮ bendradarbiavimas būtų aiškus įmonių socialinės atsakomybės politikos tikslas; ragina sukurti ES ir AKR partnerystės tinklą, siekiant AKR valstybėse įgyvendinti atrankines bandomąsias programas, pagal kurias jauniems verslininkams ir naujai įsteigtoms įmonėms būtų suteikiama galimybė profesionaliai plėtoti veiklą besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse ir bendradarbiauti su Europos mokslinių tyrimų institutais arba įmonėmis; |
| --- | --- |

33.

ragina ES užtikrinti, kad glaudus ES ir AKR valstybių MVĮ bendradarbiavimas būtų aiškus įmonių socialinės atsakomybės politikos tikslas; ragina sukurti ES ir AKR partnerystės tinklą, siekiant AKR valstybėse įgyvendinti atrankines bandomąsias programas, pagal kurias jauniems verslininkams ir naujai įsteigtoms įmonėms būtų suteikiama galimybė profesionaliai plėtoti veiklą besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse ir bendradarbiauti su Europos mokslinių tyrimų institutais arba įmonėmis;

| 34. | ragina AKR valstybes į savo įgūdžių ugdymo strategijas įtraukti techninio ir profesinio rengimo ir mokymo programas, į šį procesą įtraukiant pramonės atstovus, siekiant užtikrinti, kad, inter alia, verslumas būtų įtraukiamas į kokybiškas mokymo programas; |
| --- | --- |

34.

ragina AKR valstybes į savo įgūdžių ugdymo strategijas įtraukti techninio ir profesinio rengimo ir mokymo programas, į šį procesą įtraukiant pramonės atstovus, siekiant užtikrinti, kad, inter alia, verslumas būtų įtraukiamas į kokybiškas mokymo programas;

| 35. | ragina plėtoti valstybinio švietimo sistemą ir kiekvienos šalies poreikiams ir prioritetams patenkinti pritaikytas mokymo programas; |
| --- | --- |

35.

ragina plėtoti valstybinio švietimo sistemą ir kiekvienos šalies poreikiams ir prioritetams patenkinti pritaikytas mokymo programas;

| 36. | mano, kad būtina reguliuoti mokomosios praktikos ir pameistrystės programų sistemą, kad būtų panaikintas visų rūšių piktnaudžiavimas tokiomis priemonėmis, mokomąją praktiką ir pameistrystę prilyginant bet kokiam kitam darbui ir suteikiant būtinas darbo užmokesčio garantijas; |
| --- | --- |

36.

mano, kad būtina reguliuoti mokomosios praktikos ir pameistrystės programų sistemą, kad būtų panaikintas visų rūšių piktnaudžiavimas tokiomis priemonėmis, mokomąją praktiką ir pameistrystę prilyginant bet kokiam kitam darbui ir suteikiant būtinas darbo užmokesčio garantijas;

| 37. | ragina stiprinti ilgalaikį AKR valstybių jaunimo verslumą, nes šiose valstybėse daugiau kaip 75 % gyventojų yra jaunesni nei 25 metų, skatinant mokyklose taikyti labiau į verslą orientuotas mokymo programas ir mezgant veiksmingesnius universitetų partnerystės ryšius bei įgyvendinant programos „Erasmus“ mainų programas; ragina, siekiant padėti gerinti AKR valstybių švietimo kokybę ir jo paslaugų teikimą, pradėti įgyvendinti mokytojų rengimo ir mainų programas; siekdama populiarinti mokyklinį ugdymą, ragina AKR valstybes visaip stengtis užtikrinti, kad visi vaikai galėtų nemokamai įgyti kokybišką išsilavinimą, visų pirma atsižvelgiant į labiausiai pažeidžiamų gyventojų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą ir socialinę atskirtį, grupių poreikius; |
| --- | --- |

37.

ragina stiprinti ilgalaikį AKR valstybių jaunimo verslumą, nes šiose valstybėse daugiau kaip 75 % gyventojų yra jaunesni nei 25 metų, skatinant mokyklose taikyti labiau į verslą orientuotas mokymo programas ir mezgant veiksmingesnius universitetų partnerystės ryšius bei įgyvendinant programos „Erasmus“ mainų programas; ragina, siekiant padėti gerinti AKR valstybių švietimo kokybę ir jo paslaugų teikimą, pradėti įgyvendinti mokytojų rengimo ir mainų programas; siekdama populiarinti mokyklinį ugdymą, ragina AKR valstybes visaip stengtis užtikrinti, kad visi vaikai galėtų nemokamai įgyti kokybišką išsilavinimą, visų pirma atsižvelgiant į labiausiai pažeidžiamų gyventojų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą ir socialinę atskirtį, grupių poreikius;

| 38. | primygtinai ragina AKR valstybes kurti socialinio teisingumo, savarankiškumo ir visuomenės dalyvavimo principais grindžiamas ekonomines sistemas, t. y. sistemą, kuri pirmiausia būtų grindžiama tokiu šalies žmogiškųjų ir gamtos išteklių plėtojimu ir atsakingu jų naudojimu, kuriuo būtų užtikrinamas visa apimantis darnus vystymasis; mano, kad Vyriausybės turėtų parengti nepasiturintiems asmenims palankią ir į rezultatus orientuotą politiką, kurią įgyvendinant būtų skatinamos privačiojo sektoriaus iniciatyvos, konkurencija ir investicijos, taip pat skatinama įgyti žinių ir įgūdžių ir didinti našumą, užtikrinamas teisingas ir tinkamas visų pagrindinių paslaugų paskirstymas ir skatinamas bei stiprinamas tarptautinis ekonominis bendradarbiavimas ir investicijos; |
| --- | --- |

38.

primygtinai ragina AKR valstybes kurti socialinio teisingumo, savarankiškumo ir visuomenės dalyvavimo principais grindžiamas ekonomines sistemas, t. y. sistemą, kuri pirmiausia būtų grindžiama tokiu šalies žmogiškųjų ir gamtos išteklių plėtojimu ir atsakingu jų naudojimu, kuriuo būtų užtikrinamas visa apimantis darnus vystymasis; mano, kad Vyriausybės turėtų parengti nepasiturintiems asmenims palankią ir į rezultatus orientuotą politiką, kurią įgyvendinant būtų skatinamos privačiojo sektoriaus iniciatyvos, konkurencija ir investicijos, taip pat skatinama įgyti žinių ir įgūdžių ir didinti našumą, užtikrinamas teisingas ir tinkamas visų pagrindinių paslaugų paskirstymas ir skatinamas bei stiprinamas tarptautinis ekonominis bendradarbiavimas ir investicijos;

| 39. | primygtinai ragina ES ir AKR valstybes, kaip būsimų tarptautinių rinkų pagrindą, skatinti etiško verslo principus ir daryti viską, kas įmanoma, siekiant kovoti su korupcija, taip pat su neteisėtu kapitalo judėjimu; primygtinai ragina visas AKR valstybes diegti veiksmingas, efektyvias ir skaidrias kovos su korupcija programas; pažymi, kad reikėtų kuo anksčiau pradėti ugdytis etinį sąmoningumą, todėl primygtinai ragina AKR valstybes etinį sąmoningumą visais lygmenimis – nuo pradinio ugdymo iki aukštojo mokslo – įtraukti į visas savo mokymo programas; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina ES ir AKR valstybes, kaip būsimų tarptautinių rinkų pagrindą, skatinti etiško verslo principus ir daryti viską, kas įmanoma, siekiant kovoti su korupcija, taip pat su neteisėtu kapitalo judėjimu; primygtinai ragina visas AKR valstybes diegti veiksmingas, efektyvias ir skaidrias kovos su korupcija programas; pažymi, kad reikėtų kuo anksčiau pradėti ugdytis etinį sąmoningumą, todėl primygtinai ragina AKR valstybes etinį sąmoningumą visais lygmenimis – nuo pradinio ugdymo iki aukštojo mokslo – įtraukti į visas savo mokymo programas;

| 40. | primena, kad pagrindinis EIB finansavimo operacijų, vykdomų taikant Europos Sąjungos EIB paskoloms besivystančiose šalyse suteikiamas garantijas, tikslas yra mažinti ir ilgainiui panaikinti skurdą; visų pirma pabrėžia, kad EIB ir Europos vystymosi finansavimo įstaigos turėtų bendradarbiauti tik su tais finansų tarpininkais, kurie nevykdo veiklos lengvatinių mokesčių zonose, turi stiprų atsakomybės vietos lygmeniu jausmą ir yra pasirengę įgyvendinti į vystymąsi orientuotą požiūrį remiant šalių, kuriose vykdoma veikla, MVĮ savitumą; |
| --- | --- |

40.

primena, kad pagrindinis EIB finansavimo operacijų, vykdomų taikant Europos Sąjungos EIB paskoloms besivystančiose šalyse suteikiamas garantijas, tikslas yra mažinti ir ilgainiui panaikinti skurdą; visų pirma pabrėžia, kad EIB ir Europos vystymosi finansavimo įstaigos turėtų bendradarbiauti tik su tais finansų tarpininkais, kurie nevykdo veiklos lengvatinių mokesčių zonose, turi stiprų atsakomybės vietos lygmeniu jausmą ir yra pasirengę įgyvendinti į vystymąsi orientuotą požiūrį remiant šalių, kuriose vykdoma veikla, MVĮ savitumą;

| 41. | mano, kad besivystančiose šalyse visais lygmenimis reikėtų užtikrinti vienodas galimybes nemokamai įgyti kokybišką išsilavinimą, ypač raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti gebėjimus, kad reikėtų ugdyti verslumo įgūdžius ir visų pirma organizuoti techninį ir profesinį rengimą ir mokymą, kad mokantis ir ugdant įgūdžius būtina naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis, kad visos mokyklos turėtų turėti galimybę naudotis kompiuteriais ir atitinkamais ištekliais, taip pat energijos savo reikmėms šaltiniais, kad reikėtų užtikrinti, jog mokomoji medžiaga būtų pritaikyta konkrečiai šaliai ir dėstoma tos šalies oficialiosiomis kalbomis, ir kad plėtojant žmogiškuosius išteklius reikėtų stengtis užtikrinti moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

41.

mano, kad besivystančiose šalyse visais lygmenimis reikėtų užtikrinti vienodas galimybes nemokamai įgyti kokybišką išsilavinimą, ypač raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti gebėjimus, kad reikėtų ugdyti verslumo įgūdžius ir visų pirma organizuoti techninį ir profesinį rengimą ir mokymą, kad mokantis ir ugdant įgūdžius būtina naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis, kad visos mokyklos turėtų turėti galimybę naudotis kompiuteriais ir atitinkamais ištekliais, taip pat energijos savo reikmėms šaltiniais, kad reikėtų užtikrinti, jog mokomoji medžiaga būtų pritaikyta konkrečiai šaliai ir dėstoma tos šalies oficialiosiomis kalbomis, ir kad plėtojant žmogiškuosius išteklius reikėtų stengtis užtikrinti moterų ir vyrų lygybę;

| 42. | pažymi, kad anksčiau Pasaulio banko AKR valstybėms teikiamoms paskoloms būdavo taikomi standartai, kuriais nebuvo tinkamai atsižvelgiama į konkrečius šių šalių poreikius; taip pat pažymi, kad kai kurie Pasaulio banko projektai paramos teikėjams buvo naudingesni nei paramą gaunančioms šalims; taip pat pažymi, kad dėl tam tikrų Pasaulio banko nustatytų sąlygų besivystančioms šalims kyla pavojus įsiskolinti, ir primygtinai reikalauja šią praktiką nutraukti; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad anksčiau Pasaulio banko AKR valstybėms teikiamoms paskoloms būdavo taikomi standartai, kuriais nebuvo tinkamai atsižvelgiama į konkrečius šių šalių poreikius; taip pat pažymi, kad kai kurie Pasaulio banko projektai paramos teikėjams buvo naudingesni nei paramą gaunančioms šalims; taip pat pažymi, kad dėl tam tikrų Pasaulio banko nustatytų sąlygų besivystančioms šalims kyla pavojus įsiskolinti, ir primygtinai reikalauja šią praktiką nutraukti;

| 43. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Pasaulio bankui ir EIB. |
| --- | --- |

43.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Pasaulio bankui ir EIB.

REZOLIUCIJA (6)

dėl migracijos, žmogaus teisių ir humanitarinių pabėgėlių

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą, ypač į jo 13 straipsnį, kuriuo remiantis vedamas AKR ir ES dialogas migracijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą, ypač į jo 13 straipsnį, kuriuo remiantis vedamas AKR ir ES dialogas migracijos klausimais,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos vienybės asamblėjos organizacijos patvirtintą Afrikos (Bandžulio) žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos vienybės asamblėjos organizacijos patvirtintą Afrikos (Bandžulio) žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. birželio mėn. AKR ir ES ministrų tarybos bendrą deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. birželio mėn. AKR ir ES ministrų tarybos bendrą deklaraciją dėl migracijos ir vystymosi,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. birželio 14 d. Port Viloje surengto 37-ojo AKR ir ES ministrų tarybos susitikimo patvirtintą ataskaitą dėl 2011–2012 m. dialogo migracijos ir vystymosi klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 14 d. Port Viloje surengto 37-ojo AKR ir ES ministrų tarybos susitikimo patvirtintą ataskaitą dėl 2011–2012 m. dialogo migracijos ir vystymosi klausimais,

| — | atsižvelgdama į AKR Migracijos stebėjimo tarnybos sukūrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR Migracijos stebėjimo tarnybos sukūrimą,

| — | atsižvelgdama į bendrą ES ir Afrikos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą ES ir Afrikos strategiją,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. vykusiame 4-ajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ar Vyriausybių vadovų patvirtintą pagrindinę migracijos ir judumo politinę deklaraciją ir 2014–2017 m. veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. vykusiame 4-ajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ar Vyriausybių vadovų patvirtintą pagrindinę migracijos ir judumo politinę deklaraciją ir 2014–2017 m. veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio mėn. vykusioje ketvirtojoje Europos ir Afrikos šalių ministrų konferencijoje migracijos ir vystymosi klausimais patvirtintą Romos deklaraciją ir 2015–2017 m. programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio mėn. vykusioje ketvirtojoje Europos ir Afrikos šalių ministrų konferencijoje migracijos ir vystymosi klausimais patvirtintą Romos deklaraciją ir 2015–2017 m. programą,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio 28 d. pradėtą ES ir Somalio pusiasalio migracijos maršruto iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio 28 d. pradėtą ES ir Somalio pusiasalio migracijos maršruto iniciatyvą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos patvirtintą 2015–2020 m. Saheliui skirtą regioninį veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. balandžio 20 d. Tarybos patvirtintą 2015–2020 m. Saheliui skirtą regioninį veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 11–12 d. vykusį ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimą migracijos klausimais ir į patvirtintą bendrą deklaraciją bei veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 11–12 d. vykusį ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimą migracijos klausimais ir į patvirtintą bendrą deklaraciją bei veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. spalio 3 d. JT aukšto lygio dialogą tarptautinės migracijos ir vystymosi klausimais ir ES, jos valstybių narių ir AKR valstybių bendrą deklaraciją ta pačia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 3 d. JT aukšto lygio dialogą tarptautinės migracijos ir vystymosi klausimais ir ES, jos valstybių narių ir AKR valstybių bendrą deklaraciją ta pačia tema,

| — | atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2240 dėl kovos su pastaruoju metu dažnėjančiu neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis atviroje Viduržemio jūroje ir dėl šių reiškinių keliamo pavojaus gyvybei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2240 dėl kovos su pastaruoju metu dažnėjančiu neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis atviroje Viduržemio jūroje ir dėl šių reiškinių keliamo pavojaus gyvybei,

| — | atsižvelgdama į JT specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais parengtus metinius pranešimus, visų pirma į 2013 m. balandžio mėn. paskelbtą pranešimą dėl ES išorės sienų valdymo ir jo poveikio migrantų žmogaus teisėms ir 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą pranešimą dėl darbuotojų migrantų išnaudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais parengtus metinius pranešimus, visų pirma į 2013 m. balandžio mėn. paskelbtą pranešimą dėl ES išorės sienų valdymo ir jo poveikio migrantų žmogaus teisėms ir 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą pranešimą dėl darbuotojų migrantų išnaudojimo,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) Centrinės Viduržemio jūros iniciatyvą ir į JTVPK pasiūlymus imtis priemonių dėl dabar į Europą atvykstančių ir ateityje atvyksiančių prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių ir migrantų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) Centrinės Viduržemio jūros iniciatyvą ir į JTVPK pasiūlymus imtis priemonių dėl dabar į Europą atvykstančių ir ateityje atvyksiančių prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių ir migrantų,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. Ženevos konvenciją ir jos papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. Ženevos konvenciją ir jos papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas dėl migracijos, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų padėties, visų pirma į jo 2014 m. gruodžio 17 d., 2015 m. balandžio 29 d. ir 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas dėl migracijos, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų padėties, visų pirma į jo 2014 m. gruodžio 17 d., 2015 m. balandžio 29 d. ir 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliucijas,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 29 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Skubios operatyvinės, biudžeto ir teisinės priemonės pagal Europos migracijos darbotvarkę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 29 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Skubios operatyvinės, biudžeto ir teisinės priemonės pagal Europos migracijos darbotvarkę“,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Prioritetinių veiksmų pagal Europos migracijos darbotvarkę įgyvendinimo padėtis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Prioritetinių veiksmų pagal Europos migracijos darbotvarkę įgyvendinimo padėtis“,

| — | atsižvelgdama į 1965 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1965 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Vaiko teisių konvenciją ir jos fakultatyvinius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Vaiko teisių konvenciją ir jos fakultatyvinius protokolus,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvinį protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvinį protokolą,

| — | atsižvelgdama į 1979 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1979 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimą (ES) Nr. 2015/1601 ir 2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) Nr. 2015/1523, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimą (ES) Nr. 2015/1601 ir 2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) Nr. 2015/1523, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje,

| A. | kadangi politinis, socialinis ir ekonominis nestabilumas, ekonomikos nuosmukis, prastas valdymas, nepakankamas saugumas, žmogaus teisių pažeidimai, politinės represijos, humanitarinės krizės, gaivalinės nelaimės ir didėjantys gyvenimo sąlygų skirtumai yra pagrindinės migracijos varomosios jėgos; |
| --- | --- |

A.

kadangi politinis, socialinis ir ekonominis nestabilumas, ekonomikos nuosmukis, prastas valdymas, nepakankamas saugumas, žmogaus teisių pažeidimai, politinės represijos, humanitarinės krizės, gaivalinės nelaimės ir didėjantys gyvenimo sąlygų skirtumai yra pagrindinės migracijos varomosios jėgos;

| B. | kadangi iš nustatytų 232 mln. tarptautinių migrantų maždaug trys ketvirtadaliai yra EBPO nepriklausančių šalių piliečiai, o maždaug trečdalis gyvena mažas arba vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi daugiau kaip 10 mln. pabėgėlių yra patekę į besivystančiose šalyse užsitęsusias krizes; |
| --- | --- |

B.

kadangi iš nustatytų 232 mln. tarptautinių migrantų maždaug trys ketvirtadaliai yra EBPO nepriklausančių šalių piliečiai, o maždaug trečdalis gyvena mažas arba vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi daugiau kaip 10 mln. pabėgėlių yra patekę į besivystančiose šalyse užsitęsusias krizes;

| C. | kadangi dėl regioninio nestabilumo, žmogaus teisių pažeidimų ir nuolatinių konfliktų prasidėjo precedento neturinti humanitarinė krizė, dėl kurios 2014 m. buvo priversti migruoti 60 mln. asmenų; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl regioninio nestabilumo, žmogaus teisių pažeidimų ir nuolatinių konfliktų prasidėjo precedento neturinti humanitarinė krizė, dėl kurios 2014 m. buvo priversti migruoti 60 mln. asmenų;

| D. | kadangi gerai valdoma migracija gali būti naudinga ir ES, ir AKR valstybėms, nes padeda patenkinti esamus ir būsimus darbo jėgos poreikius ir užtikrinti visų atitinkamų šalių vystymąsi; kadangi daugelio šalių Vyriausybės ir toliau vadovaujasi iliuzija, kad gali sustabdyti migracijos srautus elgdamosi netinkamai, taikydamos sudėtingas procedūras, statydamos užtvarus ir netgi atvirai pažeidinėdamos žmogaus teises; |
| --- | --- |

D.

kadangi gerai valdoma migracija gali būti naudinga ir ES, ir AKR valstybėms, nes padeda patenkinti esamus ir būsimus darbo jėgos poreikius ir užtikrinti visų atitinkamų šalių vystymąsi; kadangi daugelio šalių Vyriausybės ir toliau vadovaujasi iliuzija, kad gali sustabdyti migracijos srautus elgdamosi netinkamai, taikydamos sudėtingas procedūras, statydamos užtvarus ir netgi atvirai pažeidinėdamos žmogaus teises;

| E. | kadangi 2016 m. gegužės mėn. įvyksiančiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais humanitarinių krizių problemą reikėtų spręsti laikantis holistinio požiūrio; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. gegužės mėn. įvyksiančiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais humanitarinių krizių problemą reikėtų spręsti laikantis holistinio požiūrio;

| F. | kadangi 2011 m. gegužės mėn. AKR ir ES ministrų taryba sutarė, kad reikėtų tęsti dialogą kvalifikuotų darbuotojų judumo, teisėtos migracijos, readmisijos, vizų, neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis, migrantų teisių ir emigrantų perlaidų klausimais; kadangi AKR valstybės ir ES valstybės narės įsipareigojo gerbti migrantų žmogaus teises neatsižvelgdamos į jų imigracijos statusą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2011 m. gegužės mėn. AKR ir ES ministrų taryba sutarė, kad reikėtų tęsti dialogą kvalifikuotų darbuotojų judumo, teisėtos migracijos, readmisijos, vizų, neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis, migrantų teisių ir emigrantų perlaidų klausimais; kadangi AKR valstybės ir ES valstybės narės įsipareigojo gerbti migrantų žmogaus teises neatsižvelgdamos į jų imigracijos statusą;

| G. | kadangi, Tarptautinės migracijos organizacijos duomenimis, 2000–2015 m. plaukdami per Viduržemio jūrą iš Šiaurės Afrikos Europos kryptimi žuvo mažiausiai 22 000 asmenų; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) duomenimis, 2015 m. pranešta, kad, mėgindami pasiekti saugų prieglobstį Europoje, žuvo arba dingo be žinios 2 800 moterų, vyrų ir vaikų; kadangi dėl klimato kaitos milijonai žmonių taps migrantais, o ES ir AKR valstybės turi būti pasirengusios spręsti su šio reiškinio padariniais susijusias problemas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, Tarptautinės migracijos organizacijos duomenimis, 2000–2015 m. plaukdami per Viduržemio jūrą iš Šiaurės Afrikos Europos kryptimi žuvo mažiausiai 22 000 asmenų; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (JTVPK) duomenimis, 2015 m. pranešta, kad, mėgindami pasiekti saugų prieglobstį Europoje, žuvo arba dingo be žinios 2 800 moterų, vyrų ir vaikų; kadangi dėl klimato kaitos milijonai žmonių taps migrantais, o ES ir AKR valstybės turi būti pasirengusios spręsti su šio reiškinio padariniais susijusias problemas;

| H. | kadangi nustatyta, kad dėl emigracijos Afrika kasmet praranda daugiau kaip 70 000 kvalifikuotų specialistų, todėl šiame žemyne labai trūksta žmogiškųjų pajėgumų; |
| --- | --- |

H.

kadangi nustatyta, kad dėl emigracijos Afrika kasmet praranda daugiau kaip 70 000 kvalifikuotų specialistų, todėl šiame žemyne labai trūksta žmogiškųjų pajėgumų;

| I. | kadangi migracija tarp pietinių šalių vis dar daug labiau paplitusi nei migracija tarp šiaurinių ir pietinių šalių, nes migracijos tarp pietinių šalių srautai sudaro apytiksliai du trečdalius visos migracijos srautų; kadangi, pasak JTVPK, pasaulyje yra 60 mln. perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių, iš kurių 80 % kilę iš 10-ies šalių, kuriose padėtis nestabili ir vyksta karai; kadangi JTVPK apskaičiavo, kad 2015 m. Afrikoje bus priverstinai perkelta 15 mln. asmenų; kadangi 85 % iš besivystančių šalių kilusių pabėgėlių ieško prieglobsčio savo regione ir kadangi, nepaisant šių didelių skaičių, Afrikoje labai paisoma teisės ieškoti prieglobsčio ir jį gauti; |
| --- | --- |

I.

kadangi migracija tarp pietinių šalių vis dar daug labiau paplitusi nei migracija tarp šiaurinių ir pietinių šalių, nes migracijos tarp pietinių šalių srautai sudaro apytiksliai du trečdalius visos migracijos srautų; kadangi, pasak JTVPK, pasaulyje yra 60 mln. perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių, iš kurių 80 % kilę iš 10-ies šalių, kuriose padėtis nestabili ir vyksta karai; kadangi JTVPK apskaičiavo, kad 2015 m. Afrikoje bus priverstinai perkelta 15 mln. asmenų; kadangi 85 % iš besivystančių šalių kilusių pabėgėlių ieško prieglobsčio savo regione ir kadangi, nepaisant šių didelių skaičių, Afrikoje labai paisoma teisės ieškoti prieglobsčio ir jį gauti;

| J. | kadangi diskriminacija ir smurtas, ypač migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų atžvilgiu, gerokai augant ksenofobijos lygiui ir kylant migrantams priešiškiems jausmams, daugėjant neapykantą kurstančių kalbų ir nusikaltimų dėl neapykantos, tampa didelį susirūpinimą ES ir AKR valstybėms keliančia sritimi; kadangi prastėja daugelio Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje esančių pabėgėlių stovyklų sąlygos ir neretai neužtikrinamas pabėgėlių saugumas; |
| --- | --- |

J.

kadangi diskriminacija ir smurtas, ypač migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų atžvilgiu, gerokai augant ksenofobijos lygiui ir kylant migrantams priešiškiems jausmams, daugėjant neapykantą kurstančių kalbų ir nusikaltimų dėl neapykantos, tampa didelį susirūpinimą ES ir AKR valstybėms keliančia sritimi; kadangi prastėja daugelio Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje esančių pabėgėlių stovyklų sąlygos ir neretai neužtikrinamas pabėgėlių saugumas;

| K. | kadangi moterys ir mergaitės pabėgėlės, kurios yra prekybos žmonėmis, priverstinių santuokų, seksualinio išnaudojimo ir smurto dėl lyties aukos, yra itin pažeidžiamos; kadangi ES savo 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plane visapusiškai įsipareigojo palaikydama išorės santykius siekti lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterys ir mergaitės pabėgėlės, kurios yra prekybos žmonėmis, priverstinių santuokų, seksualinio išnaudojimo ir smurto dėl lyties aukos, yra itin pažeidžiamos; kadangi ES savo 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plane visapusiškai įsipareigojo palaikydama išorės santykius siekti lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo;

| 1. | labai apgailestauja ir liūdi dėl to, kad žūsta migrantai ir ES prieglobsčio prašantys asmenys; primygtinai ragina ES ir valstybes nares daryti viską, kas įmanoma, kad būtų išvengta kitų žūčių jūroje ar sausumoje; ragina ES, FRONTEX ir valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) reglamentą pagalba nelaimės ištiktiems migrantams būtų vienas iš pagrindinių prioritetų; |
| --- | --- |

1.

labai apgailestauja ir liūdi dėl to, kad žūsta migrantai ir ES prieglobsčio prašantys asmenys; primygtinai ragina ES ir valstybes nares daryti viską, kas įmanoma, kad būtų išvengta kitų žūčių jūroje ar sausumoje; ragina ES, FRONTEX ir valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) reglamentą pagalba nelaimės ištiktiems migrantams būtų vienas iš pagrindinių prioritetų;

| 2. | pabrėžia būtinybę nustatyti bendrą ES ir AKR požiūrį į migraciją; primena, kad pagal 2000 m. birželio mėn. Kotonu pasirašyto AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnį „migracijos klausimas yra išsamaus dialogo objektas“; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia būtinybę nustatyti bendrą ES ir AKR požiūrį į migraciją; primena, kad pagal 2000 m. birželio mėn. Kotonu pasirašyto AKR ir ES partnerystės susitarimo 13 straipsnį „migracijos klausimas yra išsamaus dialogo objektas“;

| 3. | atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetoje vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo migracijos klausimais rezultatus; mano, kad šiuo aukščiausiojo lygio susitikimu reikėtų pasinaudoti kaip atskaitos tašku plataus masto ES ir Afrikos strategijai, pagal kurią būtų sprendžiamos žmogiškosios, socialinės ir politinės migracijos srautų tarp Afrikos ir ES problemos ir dėmesys būtų sutelkiamas į pagrindines jų priežastis, parengti; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetoje vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo migracijos klausimais rezultatus; mano, kad šiuo aukščiausiojo lygio susitikimu reikėtų pasinaudoti kaip atskaitos tašku plataus masto ES ir Afrikos strategijai, pagal kurią būtų sprendžiamos žmogiškosios, socialinės ir politinės migracijos srautų tarp Afrikos ir ES problemos ir dėmesys būtų sutelkiamas į pagrindines jų priežastis, parengti;

| 4. | ragina visus valstybinius ir nevalstybinius konfliktuose dalyvaujančius subjektus nutraukti visus išpuolius prieš civilius gyventojus, laikytis tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų ir užtikrinti, kad civiliai gyventojai būtų apsaugomi ir galėtų netrukdomi naudotis medicinos įrenginiais, gauti humanitarinę pagalbą ir saugiai bei oriai palikti nuo konfliktų nukentėjusias vietoves; |
| --- | --- |

4.

ragina visus valstybinius ir nevalstybinius konfliktuose dalyvaujančius subjektus nutraukti visus išpuolius prieš civilius gyventojus, laikytis tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų ir užtikrinti, kad civiliai gyventojai būtų apsaugomi ir galėtų netrukdomi naudotis medicinos įrenginiais, gauti humanitarinę pagalbą ir saugiai bei oriai palikti nuo konfliktų nukentėjusias vietoves;

| 5. | ragina tarptautinę bendruomenę imtis dabartinių krizių mastą atitinkančių veiksmų ir pagal nustatytus poreikius finansuoti JTVPK bei kitų institucijų pastangas teikti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

5.

ragina tarptautinę bendruomenę imtis dabartinių krizių mastą atitinkančių veiksmų ir pagal nustatytus poreikius finansuoti JTVPK bei kitų institucijų pastangas teikti humanitarinę pagalbą;

| 6. | mano, kad tikras atsakas į ES ir Afrikoje kilusias migracijos krizes bus kildinamas iš ilgalaikiu požiūriu grindžiamos kovos su pagrindinėmis jų priežastimis, t. y. skurdu, nestabilumu, nelygybe, organizuotu nusikalstamumu, ginkluotais konfliktais, prekyba žmonėmis, persekiojimu, žmogaus teisių pažeidimais, klimato kaita ir gaivalinėmis nelaimėmis; |
| --- | --- |

6.

mano, kad tikras atsakas į ES ir Afrikoje kilusias migracijos krizes bus kildinamas iš ilgalaikiu požiūriu grindžiamos kovos su pagrindinėmis jų priežastimis, t. y. skurdu, nestabilumu, nelygybe, organizuotu nusikalstamumu, ginkluotais konfliktais, prekyba žmonėmis, persekiojimu, žmogaus teisių pažeidimais, klimato kaita ir gaivalinėmis nelaimėmis;

| 7. | ragina ES toliau stengtis užtikrinti ilgalaikį vystymąsi ir demokratizaciją kilmės šalyse; primygtinai ragina ES ir AKR valstybes padėti surasti tvarius politinius sprendimus konfliktų apimtose šalyse ir stiprinti visus žmogaus teisių aspektus apimantį politinį dialogą, kad būtų galima remti įtraukias ir demokratines institucijas, didinti vietos bendruomenių atsparumą ir kilmės šalyse bei tarp jų gyventojų skatinti socialinį ir demokratinį vystymąsi; |
| --- | --- |

7.

ragina ES toliau stengtis užtikrinti ilgalaikį vystymąsi ir demokratizaciją kilmės šalyse; primygtinai ragina ES ir AKR valstybes padėti surasti tvarius politinius sprendimus konfliktų apimtose šalyse ir stiprinti visus žmogaus teisių aspektus apimantį politinį dialogą, kad būtų galima remti įtraukias ir demokratines institucijas, didinti vietos bendruomenių atsparumą ir kilmės šalyse bei tarp jų gyventojų skatinti socialinį ir demokratinį vystymąsi;

| 8. | ragina ES ir AKR valstybes imtis konkrečių veiksmų siekiant skatinti ekonominį vystymąsi ir didinti užimtumą, kad būtų gerokai sumažintas dabartinis plačiai paplitusio skurdo lygis ir pajamų skirtumai; apgailestauja, kad daug ES valstybių narių nepasiekė tikslo 0,7 % savo bendrųjų nacionalinių pajamų skirti paramai vystymuisi ir kad kai kuriose iš jų mažinamas paramos vystymuisi biudžetas; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir AKR valstybes imtis konkrečių veiksmų siekiant skatinti ekonominį vystymąsi ir didinti užimtumą, kad būtų gerokai sumažintas dabartinis plačiai paplitusio skurdo lygis ir pajamų skirtumai; apgailestauja, kad daug ES valstybių narių nepasiekė tikslo 0,7 % savo bendrųjų nacionalinių pajamų skirti paramai vystymuisi ir kad kai kuriose iš jų mažinamas paramos vystymuisi biudžetas;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įsteigtas ES skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (Patikos fondas) ir iš ES fondų jam numatyta skirti 1,8 mlrd. EUR, o iš ES valstybių narių – 81 mln. EUR; primygtinai reikalauja šio fondo lėšas skirti atitinkamiems pagalbos projektams remti, ypač tiems, kuriuos įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama labiausiai pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, moterų ir vaikų, paramai ir skatinimui, o palaikant vystomąjį bendradarbiavimą – paisyti pagalbos veiksmingumo principų, įskaitant atsakomybę ir veiksmų suderinimą su paramos gavėjų, o ne paramos teikėjų nustatytais prioritetais; pabrėžia, kad Patikos fondo lėšos neturėtų būti naudojamos bendradarbiavimui sienų valdymo ir grąžinimo klausimais; pažymi, kad vienos ES valstybės narės nusprendė iš esmės prisidėti prie šio fondo, o kitų indėlis yra gana ribotas; ragina Komisiją visapusiškai užtikrinti Patikos fondo politinę atskaitomybę ir finansinį skaidrumą; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įsteigtas ES skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (Patikos fondas) ir iš ES fondų jam numatyta skirti 1,8 mlrd. EUR, o iš ES valstybių narių – 81 mln. EUR; primygtinai reikalauja šio fondo lėšas skirti atitinkamiems pagalbos projektams remti, ypač tiems, kuriuos įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama labiausiai pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, moterų ir vaikų, paramai ir skatinimui, o palaikant vystomąjį bendradarbiavimą – paisyti pagalbos veiksmingumo principų, įskaitant atsakomybę ir veiksmų suderinimą su paramos gavėjų, o ne paramos teikėjų nustatytais prioritetais; pabrėžia, kad Patikos fondo lėšos neturėtų būti naudojamos bendradarbiavimui sienų valdymo ir grąžinimo klausimais; pažymi, kad vienos ES valstybės narės nusprendė iš esmės prisidėti prie šio fondo, o kitų indėlis yra gana ribotas; ragina Komisiją visapusiškai užtikrinti Patikos fondo politinę atskaitomybę ir finansinį skaidrumą;

| 10. | primena, kad JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 13 straipsnyje įtvirtinta teisė išvykti iš bet kurios šalies, įskaitant savąją; pabrėžia, kad, nors šia laisve ir pagrindine teise turėtų galėti naudotis visi asmenys, šiuo metu ja gali naudotis tik šiaurinių planetos valstybių piliečiai ir labiausiai pasiturintys pietinių planetos valstybių gyventojai; |
| --- | --- |

10.

primena, kad JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 13 straipsnyje įtvirtinta teisė išvykti iš bet kurios šalies, įskaitant savąją; pabrėžia, kad, nors šia laisve ir pagrindine teise turėtų galėti naudotis visi asmenys, šiuo metu ja gali naudotis tik šiaurinių planetos valstybių piliečiai ir labiausiai pasiturintys pietinių planetos valstybių gyventojai;

| 11. | ragina sutvirtinti nuolatinį perkėlimo mechanizmą, o valstybes nares – kuo skubiau sukurti tiek perkėlimo vietų, kad jų skaičius būtų proporcingas dabartinės humanitarinės nelaimės mastui; ragina gerokai didinti prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių priėmimo priemonėms skiriamą ES finansavimą; pabrėžia, kad pirmenybę reikėtų teikti migrantų integravimui, visų pirma tokiose srityse kaip švietimas, užimtumas, aprūpinimas būstu, sveikata ir socialinė apsauga, kad visiems piliečiams būtų užtikrinamos lygios teisės; |
| --- | --- |

11.

ragina sutvirtinti nuolatinį perkėlimo mechanizmą, o valstybes nares – kuo skubiau sukurti tiek perkėlimo vietų, kad jų skaičius būtų proporcingas dabartinės humanitarinės nelaimės mastui; ragina gerokai didinti prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių priėmimo priemonėms skiriamą ES finansavimą; pabrėžia, kad pirmenybę reikėtų teikti migrantų integravimui, visų pirma tokiose srityse kaip švietimas, užimtumas, aprūpinimas būstu, sveikata ir socialinė apsauga, kad visiems piliečiams būtų užtikrinamos lygios teisės;

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu priimant pabėgėlius ir apsaugant jų teises paisyti tarptautinių įsipareigojimų; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Europos Komisijos pasiryžimą pradėti nemažai pažeidimo nagrinėjimo bylų; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kaip svarbu priimant pabėgėlius ir apsaugant jų teises paisyti tarptautinių įsipareigojimų; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Europos Komisijos pasiryžimą pradėti nemažai pažeidimo nagrinėjimo bylų;

| 13. | ragina visas taikant bendrą Europos prieglobsčio sistemą dalyvaujančias valstybes nares greitai ir visapusiškai perkelti šią sistemą į nacionalinę teisę ir ją veiksmingai įgyvendinti, kad būtų taikomi bent jau bendri Europos standartai, be kita ko, susiję su prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygomis ir pagarba pagrindinėms teisėms, kaip nustatyta galiojančiuose teisės aktuose; |
| --- | --- |

13.

ragina visas taikant bendrą Europos prieglobsčio sistemą dalyvaujančias valstybes nares greitai ir visapusiškai perkelti šią sistemą į nacionalinę teisę ir ją veiksmingai įgyvendinti, kad būtų taikomi bent jau bendri Europos standartai, be kita ko, susiję su prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygomis ir pagarba pagrindinėms teisėms, kaip nustatyta galiojančiuose teisės aktuose;

| 14. | smerkia visus žmogaus teisių pažeidimo atvejus ES valstybėse narėse, turinčius neigiamos įtakos migrantų ir pabėgėlių gyvenimo kokybei ir orumui; primena, kad pagal tarptautinės teisės ir ES teisės aktus turi būti gerbiamos visų žmonių teisės; ragina ES valstybes nares paisyti negrąžinimo principo ir nedelsiant nutraukti bet kokią netinkamo ir ilgesnio sulaikymo praktiką; primygtinai ragina gerinti gyvenimo sąlygas pabėgėlių stovyklose ir didinti jų pajėgumus; dar kartą patvirtina, kad reikia visais laikais gerbti žmogaus teises ir itin daug dėmesio skirti pažeidžiamiausiems asmenims, pavyzdžiui, nelydimiems nepilnamečiams, pagyvenusiems žmonėms ir atskirtoms moterims; nepritaria jokiems mėginimams paramą vystymuisi susieti su bendradarbiavimu grąžinimo politikos arba sienų valdymo klausimais; |
| --- | --- |

14.

smerkia visus žmogaus teisių pažeidimo atvejus ES valstybėse narėse, turinčius neigiamos įtakos migrantų ir pabėgėlių gyvenimo kokybei ir orumui; primena, kad pagal tarptautinės teisės ir ES teisės aktus turi būti gerbiamos visų žmonių teisės; ragina ES valstybes nares paisyti negrąžinimo principo ir nedelsiant nutraukti bet kokią netinkamo ir ilgesnio sulaikymo praktiką; primygtinai ragina gerinti gyvenimo sąlygas pabėgėlių stovyklose ir didinti jų pajėgumus; dar kartą patvirtina, kad reikia visais laikais gerbti žmogaus teises ir itin daug dėmesio skirti pažeidžiamiausiems asmenims, pavyzdžiui, nelydimiems nepilnamečiams, pagyvenusiems žmonėms ir atskirtoms moterims; nepritaria jokiems mėginimams paramą vystymuisi susieti su bendradarbiavimu grąžinimo politikos arba sienų valdymo klausimais;

| 15. | mano, kad itin daug dėmesio reikia skirti žmogaus teisių pažeidimams ir problemoms, su kuriomis moterys ir mergaitės migrantės ir pabėgėlės susiduria migracijos procese, taip pat šio proceso poveikiui moterų įgalėjimui ir žmogaus teisėms; pabrėžia, kad į migracijos ir pabėgėlių krizės politiką reikėtų įtraukti aiškų lyčių aspektą ir užtikrinti visų paslaugų, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, prieinamumą; visų pirma ragina naikinti su migracija susijusią diskriminaciją ir smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

15.

mano, kad itin daug dėmesio reikia skirti žmogaus teisių pažeidimams ir problemoms, su kuriomis moterys ir mergaitės migrantės ir pabėgėlės susiduria migracijos procese, taip pat šio proceso poveikiui moterų įgalėjimui ir žmogaus teisėms; pabrėžia, kad į migracijos ir pabėgėlių krizės politiką reikėtų įtraukti aiškų lyčių aspektą ir užtikrinti visų paslaugų, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, prieinamumą; visų pirma ragina naikinti su migracija susijusią diskriminaciją ir smurtą dėl lyties;

| 16. | pabrėžia būtinybę stiprinti esamus vaikų apsaugos nuo prievartos ir išnaudojimo visais laikais mechanizmus, be kita ko, teikiant tokias esmines paslaugas kaip medicininė priežiūra, psichologinė pagalba ir kokybiškas švietimas ir imantis konkrečių priemonių laipsniškai jų integracijai įvairiose valstybėse narėse užtikrinti; ragina itin daug dėmesio skirti skyrium gyvenančių šeimų ir paliktų asmenų poreikiams, sudarant palankesnes sąlygas šeimos susijungimui; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia būtinybę stiprinti esamus vaikų apsaugos nuo prievartos ir išnaudojimo visais laikais mechanizmus, be kita ko, teikiant tokias esmines paslaugas kaip medicininė priežiūra, psichologinė pagalba ir kokybiškas švietimas ir imantis konkrečių priemonių laipsniškai jų integracijai įvairiose valstybėse narėse užtikrinti; ragina itin daug dėmesio skirti skyrium gyvenančių šeimų ir paliktų asmenų poreikiams, sudarant palankesnes sąlygas šeimos susijungimui;

| 17. | mano, kad itin daug dėmesio reikia skirti klausimams ir problemoms, kurių moterims, vaikams ir pažeidžiamų asmenų grupėms (pavyzdžiui, pagyvenusiems žmonėms, specialiųjų poreikių turintiems asmenims, neįgaliesiems, LGBTI asmenims, mažumoms ir kt.) kyla ES migracijos procese, ir jų poveikiui jų įgalėjimui ir žmogaus teisėms; pabrėžia, kad itin svarbu į migracijos politiką įtraukti įtraukią perspektyvą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į konkrečius kiekvienos pažeidžiamų asmenų grupės ypatumus, ir ragina tokią perspektyvą įtraukti į visas su migrantais susijusias politikos kryptis; |
| --- | --- |

17.

mano, kad itin daug dėmesio reikia skirti klausimams ir problemoms, kurių moterims, vaikams ir pažeidžiamų asmenų grupėms (pavyzdžiui, pagyvenusiems žmonėms, specialiųjų poreikių turintiems asmenims, neįgaliesiems, LGBTI asmenims, mažumoms ir kt.) kyla ES migracijos procese, ir jų poveikiui jų įgalėjimui ir žmogaus teisėms; pabrėžia, kad itin svarbu į migracijos politiką įtraukti įtraukią perspektyvą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į konkrečius kiekvienos pažeidžiamų asmenų grupės ypatumus, ir ragina tokią perspektyvą įtraukti į visas su migrantais susijusias politikos kryptis;

| 18. | apgailestauja dėl polinkio pirmenybę teikti kovai su nelegalia migracija neskiriant pakankamai dėmesio teisėtiems judžių asmenų ir migrantų maršrutams naudojantis apykaitinės migracijos teikiama abipuse nauda; ragina sukurti geresnę teisėtos migracijos ir judumo sistemą, įskaitant apykaitinės ir laikinos migracijos programas, užtikrinti geresnį informavimą, apsaugą ir mokymą prieš išvykstant ir kurti papildomus saugius ir teisėtus migracijos kanalus ir humanitarinės pagalbos koridorius išduodant konfliktų arba humanitarinių krizių apimtų šalių migrantams daugiau vizų, visų pirma humanitarinių vizų, ir sudarant palankesnes sąlygas šeimų susijungimui bei supaprastinant teisėtos darbuotojų migracijos kanalus; primygtinai ragina ES sudaryti sąlygas teikti prašymus suteikti prieglobstį iš už jos teritorijos ribų, taip remiant saugų ir teisėtą atvykimą į ES; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja dėl polinkio pirmenybę teikti kovai su nelegalia migracija neskiriant pakankamai dėmesio teisėtiems judžių asmenų ir migrantų maršrutams naudojantis apykaitinės migracijos teikiama abipuse nauda; ragina sukurti geresnę teisėtos migracijos ir judumo sistemą, įskaitant apykaitinės ir laikinos migracijos programas, užtikrinti geresnį informavimą, apsaugą ir mokymą prieš išvykstant ir kurti papildomus saugius ir teisėtus migracijos kanalus ir humanitarinės pagalbos koridorius išduodant konfliktų arba humanitarinių krizių apimtų šalių migrantams daugiau vizų, visų pirma humanitarinių vizų, ir sudarant palankesnes sąlygas šeimų susijungimui bei supaprastinant teisėtos darbuotojų migracijos kanalus; primygtinai ragina ES sudaryti sąlygas teikti prašymus suteikti prieglobstį iš už jos teritorijos ribų, taip remiant saugų ir teisėtą atvykimą į ES;

| 19. | ragina imtis bendrų konkrečių veiksmų, skirtų kovai su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis stiprinti; pabrėžia, kad šie veiksmai turėtų apimti institucinių ir administracinių gebėjimų stiprinimą, reguliavimo sistemos tobulinimą ir bendras operatyvinės veiklos priemones, kartu atliekant rizikos analizę ir keičiantis informacija; primena, kad neteisėto žmonių gabenimo veikla nutrūksta migrantams pasiekus savo kelionės tikslą, o prekyba žmonėmis susijusi su nuolatiniu aukų išnaudojimu ir kontrole; |
| --- | --- |

19.

ragina imtis bendrų konkrečių veiksmų, skirtų kovai su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis stiprinti; pabrėžia, kad šie veiksmai turėtų apimti institucinių ir administracinių gebėjimų stiprinimą, reguliavimo sistemos tobulinimą ir bendras operatyvinės veiklos priemones, kartu atliekant rizikos analizę ir keičiantis informacija; primena, kad neteisėto žmonių gabenimo veikla nutrūksta migrantams pasiekus savo kelionės tikslą, o prekyba žmonėmis susijusi su nuolatiniu aukų išnaudojimu ir kontrole;

| 20. | pabrėžia, kad ir ES valstybės narės, ir AKR valstybės turėtų nustatyti griežtas baudžiamąsias sankcijas, taikytinas už prekybą žmonėmis ir neteisėtą žmonių gabenimą, taip pat asmenimis arba asmenų grupėms, ES išnaudojantiems pažeidžiamus migrantus; pabrėžia būtinybę rengti plataus masto informacines kampanijas, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie įvairią riziką, su kuria susiduria savo gyvybę nelegalios imigracijos tarpininkams patikintys asmenys arba prekybos žmonėmis aukos; griežtai smerkia nusikaltėlių tinklus, kurie organizuoja prekybą žmonėmis ir neteisėtą žmonių gabenimą visiškai nepaisydami žmonių gyvybių, ir ragina imtis skubių veiksmų siekiant kovoti su tokiais tinklais; todėl pritaria 2015 m. birželio mėn. AKR ir ES ministrų tarybos rekomendacijoms; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad ir ES valstybės narės, ir AKR valstybės turėtų nustatyti griežtas baudžiamąsias sankcijas, taikytinas už prekybą žmonėmis ir neteisėtą žmonių gabenimą, taip pat asmenimis arba asmenų grupėms, ES išnaudojantiems pažeidžiamus migrantus; pabrėžia būtinybę rengti plataus masto informacines kampanijas, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie įvairią riziką, su kuria susiduria savo gyvybę nelegalios imigracijos tarpininkams patikintys asmenys arba prekybos žmonėmis aukos; griežtai smerkia nusikaltėlių tinklus, kurie organizuoja prekybą žmonėmis ir neteisėtą žmonių gabenimą visiškai nepaisydami žmonių gyvybių, ir ragina imtis skubių veiksmų siekiant kovoti su tokiais tinklais; todėl pritaria 2015 m. birželio mėn. AKR ir ES ministrų tarybos rekomendacijoms;

| 21. | ragina gerinti tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, nes tai padės kovoti su organizuota nusikalstama veikla; |
| --- | --- |

21.

ragina gerinti tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, nes tai padės kovoti su organizuota nusikalstama veikla;

| 22. | ragina valstybes nares labiau padėti įgyvendinti esamas perkėlimo programas ir remti ilgalaikių pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų integraciją priimančiosiose bendruomenėse, ypač tose valstybėse narėse, kurios niekaip neprisidėjo; ragina ES didinti savo paramą; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares labiau padėti įgyvendinti esamas perkėlimo programas ir remti ilgalaikių pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų integraciją priimančiosiose bendruomenėse, ypač tose valstybėse narėse, kurios niekaip neprisidėjo; ragina ES didinti savo paramą;

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų vykdomi Tarybos sprendimai dėl 160 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo į jų teritoriją; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų vykdomi Tarybos sprendimai dėl 160 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo į jų teritoriją;

| 24. | pabrėžia, kad bet kokie valstybių narių mėginimai grąžinti migrantus, kuriems nebuvo suteikta galimybė pateikti prašymus suteikti prieglobstį, prieštarauja ES ir tarptautinės teisės aktams; pabrėžia, kad kolektyvinis asmenų išsiuntimas neatsižvelgiant į jų asmeninę padėtį yra tarptautinės teisės aktų pažeidimas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad bet kokie valstybių narių mėginimai grąžinti migrantus, kuriems nebuvo suteikta galimybė pateikti prašymus suteikti prieglobstį, prieštarauja ES ir tarptautinės teisės aktams; pabrėžia, kad kolektyvinis asmenų išsiuntimas neatsižvelgiant į jų asmeninę padėtį yra tarptautinės teisės aktų pažeidimas;

| 25. | primena, kad migrantai turėtų būti grąžinami saugiai, pageidautina – savanoriškai ir tik atitinkamai išnagrinėjus jų konkrečias paraiškas, visapusiškai paisant atitinkamo migranto pagrindinių ir procesinių teisių; |
| --- | --- |

25.

primena, kad migrantai turėtų būti grąžinami saugiai, pageidautina – savanoriškai ir tik atitinkamai išnagrinėjus jų konkrečias paraiškas, visapusiškai paisant atitinkamo migranto pagrindinių ir procesinių teisių;

| 26. | primena, kad ginklų eksportas ir ribotos pastangos kovoti su neteisėtu kapitalo judėjimu iš besivystančių šalių turėjo neigiamos įtakos ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, taip pat taikai, saugumui ir žmogaus teisėms besivystančiose šalyse, taigi dėl to didėja nestabilumas ir migracijos srautai; taip pat pabrėžia, kad, siekiant išvengti tokio neigiamo poveikio, labai svarbu užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, visų pirma nustatant ES prekybos, žuvininkystės ir žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

26.

primena, kad ginklų eksportas ir ribotos pastangos kovoti su neteisėtu kapitalo judėjimu iš besivystančių šalių turėjo neigiamos įtakos ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, taip pat taikai, saugumui ir žmogaus teisėms besivystančiose šalyse, taigi dėl to didėja nestabilumas ir migracijos srautai; taip pat pabrėžia, kad, siekiant išvengti tokio neigiamo poveikio, labai svarbu užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui, visų pirma nustatant ES prekybos, žuvininkystės ir žemės ūkio politiką;

| 27. | ragina ES ir jos valstybes nares bei AKR valstybes peržiūrėti savo prekybos ginklais taisykles atsižvelgiant į politikos suderinamumo vystymosi labui principus ir stiprinti kovos su pilkąja rinka ir neteisėta prekyba ginklais priemones; |
| --- | --- |

27.

ragina ES ir jos valstybes nares bei AKR valstybes peržiūrėti savo prekybos ginklais taisykles atsižvelgiant į politikos suderinamumo vystymosi labui principus ir stiprinti kovos su pilkąja rinka ir neteisėta prekyba ginklais priemones;

| 28. | ragina pabėgėlių dėl klimato kaitos klausimą spręsti išplečiant esamų teisinių priemonių ar principų taikymo sritį, nes tai suteiktų galimybę surasti nuoseklų ir privalomą šios problemos sprendimo būdą; šiuo požiūriu ragina ES skirti lėšų kovai su klimato kaita finansuoti, kaip ji pažadėjo anksčiau, kad būtų pasiektas bendras tikslas sutelkti ne tik tradicinę paramą vystymuisi, kuria siekiama panaikinti skurdą, bet ir papildomas lėšas kovai su klimato kaita finansuoti; |
| --- | --- |

28.

ragina pabėgėlių dėl klimato kaitos klausimą spręsti išplečiant esamų teisinių priemonių ar principų taikymo sritį, nes tai suteiktų galimybę surasti nuoseklų ir privalomą šios problemos sprendimo būdą; šiuo požiūriu ragina ES skirti lėšų kovai su klimato kaita finansuoti, kaip ji pažadėjo anksčiau, kad būtų pasiektas bendras tikslas sutelkti ne tik tradicinę paramą vystymuisi, kuria siekiama panaikinti skurdą, bet ir papildomas lėšas kovai su klimato kaita finansuoti;

| 29. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES valstybių narių Vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos valstybėms narėms ir institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, Panafrikos Parlamento pirmininkui, Artimųjų Rytų šalių ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, Vyriausybėms ir parlamentams ir Viduržemio jūros sąjungos Generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

29.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES valstybių narių Vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos valstybėms narėms ir institucijoms, Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, Panafrikos Parlamento pirmininkui, Artimųjų Rytų šalių ir šalių, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, Vyriausybėms ir parlamentams ir Viduržemio jūros sąjungos Generaliniam sekretoriui.

REZOLIUCIJA (7)

dėl padėties po rinkimų Burundyje

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2015 m. gruodžio 7–9 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdama į Burundžio konstituciją, visų pirma į jos 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Burundžio konstituciją, visų pirma į jos 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją (ACDEG), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją (ACDEG),

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 12 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2248 (2015) dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 12 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2248 (2015) dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 12 d. Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus pavaduotojo Jano Eliassono, Afrikos Sąjungos pirmininkės Nkosazanos Dlamini-Zumos ir ES vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini bendrą pareiškimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 12 d. Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus pavaduotojo Jano Eliassono, Afrikos Sąjungos pirmininkės Nkosazanos Dlamini-Zumos ir ES vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini bendrą pareiškimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. birželio 13 d., spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. Afrikos Sąjungos (AS) Taikos ir saugumo tarybos sprendimus dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. birželio 13 d., spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. Afrikos Sąjungos (AS) Taikos ir saugumo tarybos sprendimus dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 31 d. ir liepos 6 d. Rytų Afrikos bendrijos pareiškimus dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 31 d. ir liepos 6 d. Rytų Afrikos bendrijos pareiškimus dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. birželio 17 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų pareiškimą dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. birželio 17 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų pareiškimą dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas su Burundžio valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 26 d. ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas su Burundžio valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 8 d. patvirtintas Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl ES ir Burundžio Respublikos konsultacijų pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 8 d. patvirtintas Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl ES ir Burundžio Respublikos konsultacijų pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį,

| A. | kadangi Burundžio konstitucijos 96 straipsnyje ir Arušos taikos ir susitaikymo susitarimo II protokolo 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Burundžio prezidentas renkamas remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise penkerių metų kadencijai, kurią galima atnaujinti vieną kartą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Burundžio konstitucijos 96 straipsnyje ir Arušos taikos ir susitaikymo susitarimo II protokolo 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Burundžio prezidentas renkamas remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise penkerių metų kadencijai, kurią galima atnaujinti vieną kartą;

| B. | kadangi 2015 m. birželio 29 d. Burundyje įvyko įstatymų leidžiamosios ir vietos valdžios, o 2015 m. liepos 21 d. – prezidento rinkimai; kadangi, tarptautinės bendruomenės stebėtojų manymu, abu rinkimų procesai nebuvo skaidrūs, įtraukūs, laisvi ir patikimi; kadangi todėl AS nesiuntė stebėtojų stebėti rinkimų, ES nutraukė savo rinkimų stebėjimo misiją Burundyje, o didelė Burundžio opozicijos dalis nusprendė boikotuoti rinkimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. birželio 29 d. Burundyje įvyko įstatymų leidžiamosios ir vietos valdžios, o 2015 m. liepos 21 d. – prezidento rinkimai; kadangi, tarptautinės bendruomenės stebėtojų manymu, abu rinkimų procesai nebuvo skaidrūs, įtraukūs, laisvi ir patikimi; kadangi todėl AS nesiuntė stebėtojų stebėti rinkimų, ES nutraukė savo rinkimų stebėjimo misiją Burundyje, o didelė Burundžio opozicijos dalis nusprendė boikotuoti rinkimus;

| C. | kadangi dėl prezidento P. Nkurunzizos išsikeltos kandidatūros kitai kadencijai, kurią tarptautinė bendruomenė ir dalis Burundžio opozicijos laiko trečiąja, ir 2015 m. liepos 21 d. vykusių rinkimų šalyje prasidėjo didžiausia nuo pilietinio karo pabaigos politinė krizė; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl prezidento P. Nkurunzizos išsikeltos kandidatūros kitai kadencijai, kurią tarptautinė bendruomenė ir dalis Burundžio opozicijos laiko trečiąja, ir 2015 m. liepos 21 d. vykusių rinkimų šalyje prasidėjo didžiausia nuo pilietinio karo pabaigos politinė krizė;

| D. | kadangi Burundžio Vyriausybė visapusiškai neatsižvelgė į 2015 m. birželio 13 d. AS priimtą sprendimą ir 2015 m. liepos 6 d. Rytų Afrikos bendrijos (RAB) patvirtintą rekomendaciją, kuriuos visapusiškai įgyvendinus būtų buvę galima surengti patikimus ir įtraukius rinkimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Burundžio Vyriausybė visapusiškai neatsižvelgė į 2015 m. birželio 13 d. AS priimtą sprendimą ir 2015 m. liepos 6 d. Rytų Afrikos bendrijos (RAB) patvirtintą rekomendaciją, kuriuos visapusiškai įgyvendinus būtų buvę galima surengti patikimus ir įtraukius rinkimus;

| E. | kadangi, pasak Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir kitų žmogaus teisių organizacijų, šalyje tiek laikotarpiu prieš rinkimus, tiek po jų dėl politinių priežasčių buvo pažeidžiamos opozicijos aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų ir ypač žurnalistų, įskaitant Pierre’ą Claverą Mbonimpą, žmogaus teisės ir prieš juos vykdomi smurtiniai veiksmai; kadangi plačiai manoma, kad šie veiksmai daugiausia, bet ne išimtinai, susiję su valstybės institucijomis; kadangi už saugumo Burundyje užtikrinimą ir Burundžio gyventojų apsaugą laikantis teisinės valstybės principo ir paisant žmogaus teisių bei tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų visų pirma atsakinga Burundžio Vyriausybė; |
| --- | --- |

E.

kadangi, pasak Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir kitų žmogaus teisių organizacijų, šalyje tiek laikotarpiu prieš rinkimus, tiek po jų dėl politinių priežasčių buvo pažeidžiamos opozicijos aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų ir ypač žurnalistų, įskaitant Pierre’ą Claverą Mbonimpą, žmogaus teisės ir prieš juos vykdomi smurtiniai veiksmai; kadangi plačiai manoma, kad šie veiksmai daugiausia, bet ne išimtinai, susiję su valstybės institucijomis; kadangi už saugumo Burundyje užtikrinimą ir Burundžio gyventojų apsaugą laikantis teisinės valstybės principo ir paisant žmogaus teisių bei tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų visų pirma atsakinga Burundžio Vyriausybė;

| F. | kadangi dėl prastėjančios politinės padėties Burundyje daugiau kaip 200 000 asmenų buvo perkelti šalies viduje arba ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi 2015 m. liepos mėn. ES pradėjo aktyviau teikti humanitarinę pagalbą ir sutelkė papildomą 4,5 mln. EUR sumą, skirtą perkeltiesiems gyventojams padėti; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl prastėjančios politinės padėties Burundyje daugiau kaip 200 000 asmenų buvo perkelti šalies viduje arba ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi 2015 m. liepos mėn. ES pradėjo aktyviau teikti humanitarinę pagalbą ir sutelkė papildomą 4,5 mln. EUR sumą, skirtą perkeltiesiems gyventojams padėti;

| G. | kadangi 2015 m. spalio 26 d. ES paprašė pradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kad būtų išsiaiškinta, kodėl nepaisoma esminių šio susitarimo nuostatų, visų pirma žmogaus teisių ir demokratinių bei teisinės valstybės principų; kadangi šios konsultacijos pradėtos 2015 m. gruodžio 8 d.; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. spalio 26 d. ES paprašė pradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kad būtų išsiaiškinta, kodėl nepaisoma esminių šio susitarimo nuostatų, visų pirma žmogaus teisių ir demokratinių bei teisinės valstybės principų; kadangi šios konsultacijos pradėtos 2015 m. gruodžio 8 d.;

| H. | kadangi politinė aklavietė Burundyje, kuriai būdingas nepakankamas šalies suinteresuotųjų subjektų tarpusavio dialogas, ir dėl to prastėjanti saugumo ir ekonominė padėtis turi rimtų padarinių gyventojams ir kelia didelę grėsmę šio regiono stabilumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi politinė aklavietė Burundyje, kuriai būdingas nepakankamas šalies suinteresuotųjų subjektų tarpusavio dialogas, ir dėl to prastėjanti saugumo ir ekonominė padėtis turi rimtų padarinių gyventojams ir kelia didelę grėsmę šio regiono stabilumui;

| I. | kadangi tarptautinė bendruomenė atlieka svarbų vaidmenį kaip Arušos susitarimo garantas; kadangi visos regiono ir subregiono lygmenimis dedamos pastangos įveikti krizę ir atkurti visų politinių jėgų dialogą iki šiol nedavė pakankamų teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

I.

kadangi tarptautinė bendruomenė atlieka svarbų vaidmenį kaip Arušos susitarimo garantas; kadangi visos regiono ir subregiono lygmenimis dedamos pastangos įveikti krizę ir atkurti visų politinių jėgų dialogą iki šiol nedavė pakankamų teigiamų rezultatų;

| J. | kadangi 2015 m. rugpjūčio 1 d. Adis Abeboje susirinko politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės atstovai, kad įsteigtų Nacionalinę Arušos susitarimo ir teisinės valstybės principo laikymosi tarybą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2015 m. rugpjūčio 1 d. Adis Abeboje susirinko politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės atstovai, kad įsteigtų Nacionalinę Arušos susitarimo ir teisinės valstybės principo laikymosi tarybą;

| K. | kadangi 2015 m. rugsėjo 23 d. prezidentas pasirašė dekretą, kuriuo įsteigiama nacionalinė Burundžio vidaus dialogo komisija, kuri šešis mėnesius turi vadovauti deryboms; kadangi didelė pilietinės visuomenės dalis galimus šios komisijos laimėjimus vertino itin skeptiškai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. rugsėjo 23 d. prezidentas pasirašė dekretą, kuriuo įsteigiama nacionalinė Burundžio vidaus dialogo komisija, kuri šešis mėnesius turi vadovauti deryboms; kadangi didelė pilietinės visuomenės dalis galimus šios komisijos laimėjimus vertino itin skeptiškai;

| L. | kadangi AS, ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos įšaldė Vyriausybės ir opozicijos lyderių, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nuolatinio smurto ir trukdo surasti politinį krizės Burundyje įveikimo būdą, turtą ir jiems nustatė draudimą keliauti; |
| --- | --- |

L.

kadangi AS, ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos įšaldė Vyriausybės ir opozicijos lyderių, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nuolatinio smurto ir trukdo surasti politinį krizės Burundyje įveikimo būdą, turtą ir jiems nustatė draudimą keliauti;

| M. | kadangi 2015 m. spalio 17 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba paprašė užbaigti nenumatytų atvejų planavimą, kad, jeigu to prireiktų atsižvelgiant į padėtį, Burundyje būtų galima dislokuoti Afrikos vadovaujamą misiją, siekiant užkirsti kelią smurtui šalyje, ir susitarė pradėti išsamų žmogaus teisių ir kitų Burundyje prieš civilius gyventojus vykdomų pažeidimų tyrimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. spalio 17 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba paprašė užbaigti nenumatytų atvejų planavimą, kad, jeigu to prireiktų atsižvelgiant į padėtį, Burundyje būtų galima dislokuoti Afrikos vadovaujamą misiją, siekiant užkirsti kelią smurtui šalyje, ir susitarė pradėti išsamų žmogaus teisių ir kitų Burundyje prieš civilius gyventojus vykdomų pažeidimų tyrimą;

| N. | kadangi 2015 m. lapkričio 30 d. JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-Moon Saugumo Tarybai pateikė tris pasiūlymus, kuriuose rekomenduojama persvarstyti Jungtinių Tautų veiksmų Burundyje įgaliojimus atsižvelgiant į padėties pokyčius; kadangi į šiuos pasiūlymus įtraukta galimybė nusiųsti taikos palaikymo misiją, jeigu to prireiktų atsižvelgiant į padėtį; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. lapkričio 30 d. JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-Moon Saugumo Tarybai pateikė tris pasiūlymus, kuriuose rekomenduojama persvarstyti Jungtinių Tautų veiksmų Burundyje įgaliojimus atsižvelgiant į padėties pokyčius; kadangi į šiuos pasiūlymus įtraukta galimybė nusiųsti taikos palaikymo misiją, jeigu to prireiktų atsižvelgiant į padėtį;

| O. | kadangi AS ir kiti tarptautiniai subjektai ne kartą ragino pradėti tikrą ir įtraukų dialogą, kuriame dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai ir kuris būtų grindžiamas Arušos susitarimo ir Burundžio konstitucijos nuostatų paisymu, kad būtų surastas bendru sutarimu grindžiamas konflikto Burundyje sprendimo būdas; kadangi ES ir JT pritaria šiam raginimui; |
| --- | --- |

O.

kadangi AS ir kiti tarptautiniai subjektai ne kartą ragino pradėti tikrą ir įtraukų dialogą, kuriame dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai ir kuris būtų grindžiamas Arušos susitarimo ir Burundžio konstitucijos nuostatų paisymu, kad būtų surastas bendru sutarimu grindžiamas konflikto Burundyje sprendimo būdas; kadangi ES ir JT pritaria šiam raginimui;

| P. | kadangi toliau dedamos AS, ES ir JT visapusiškai remiamos pastangos tarpininkauti, siekiant paskatinti Burundžio vidaus dialogą, kad būtų surastas bendru sutarimu grindžiamas ir taikus krizės Burundyje įveikimo būdas; |
| --- | --- |

P.

kadangi toliau dedamos AS, ES ir JT visapusiškai remiamos pastangos tarpininkauti, siekiant paskatinti Burundžio vidaus dialogą, kad būtų surastas bendru sutarimu grindžiamas ir taikus krizės Burundyje įveikimo būdas;

| Q. | kadangi ES įneša didelį įnašą į Burundžio metinį biudžetą, kurio maždaug pusė skiriama iš tarptautinės pagalbos lėšų, ir neseniai iš 2014–2020 m. Europos plėtros fondo Burundžiui skyrė 432 mln. EUR; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES įneša didelį įnašą į Burundžio metinį biudžetą, kurio maždaug pusė skiriama iš tarptautinės pagalbos lėšų, ir neseniai iš 2014–2020 m. Europos plėtros fondo Burundžiui skyrė 432 mln. EUR;

| R. | kadangi Burundžio valdžios institucijos dekretu Nr. 530/1597 sustabdė dešimties žmogaus teisių organizacijų – „ACAT-Burundi“, „APRODH“, „AMINA“, „FOCODE“, „FORSC“, „FONTAINE-ISOKO“, „Maison Shalom“, „PARCEM“, „RCP“ ir „SPPDF“ – veiklą ir užblokavo jų banko sąskaitas; |
| --- | --- |

R.

kadangi Burundžio valdžios institucijos dekretu Nr. 530/1597 sustabdė dešimties žmogaus teisių organizacijų – „ACAT-Burundi“, „APRODH“, „AMINA“, „FOCODE“, „FORSC“, „FONTAINE-ISOKO“, „Maison Shalom“, „PARCEM“, „RCP“ ir „SPPDF“ – veiklą ir užblokavo jų banko sąskaitas;

| 1. | reiškia didžiausią susirūpinimą dėl sudėtingos saugumo ir politinės padėties Burundyje, taip pat dėl sparčiai blogėjančios humanitarinės padėties ir padarinių, kurių tai gali turėti viso subregiono saugumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

1.

reiškia didžiausią susirūpinimą dėl sudėtingos saugumo ir politinės padėties Burundyje, taip pat dėl sparčiai blogėjančios humanitarinės padėties ir padarinių, kurių tai gali turėti viso subregiono saugumui ir stabilumui;

| 2. | smerkia neseniai įvykdytus smurtinius išpuolius ir dažnėjančius žmogaus teisių pažeidimus bei piktnaudžiavimą, įskaitant žudymus, neteismines egzekucijas, asmenų fizinės neliečiamybės pažeidimus, kankinimus ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir (arba) žeminantį elgesį, savavališkus suėmimus ir neteisėtą sulaikymą, spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus, taip pat plačiai paplitusį nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

2.

smerkia neseniai įvykdytus smurtinius išpuolius ir dažnėjančius žmogaus teisių pažeidimus bei piktnaudžiavimą, įskaitant žudymus, neteismines egzekucijas, asmenų fizinės neliečiamybės pažeidimus, kankinimus ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir (arba) žeminantį elgesį, savavališkus suėmimus ir neteisėtą sulaikymą, spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus, taip pat plačiai paplitusį nebaudžiamumą;

| 3. | ragina nedelsiant nutraukti smurtą, žmogaus teisių pažeidinėjimą ir politinį oponentų bauginimą, taip pat nuginkluoti visas su politinėmis partijomis susijusias ginkluotas grupuotes griežtai laikantis tarptautinės teisės nuostatų ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

3.

ragina nedelsiant nutraukti smurtą, žmogaus teisių pažeidinėjimą ir politinį oponentų bauginimą, taip pat nuginkluoti visas su politinėmis partijomis susijusias ginkluotas grupuotes griežtai laikantis tarptautinės teisės nuostatų ir žmogaus teisių;

| 4. | visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad Burundyje veikiančiose ginkluotose grupuotėse yra daug jaunimo, ir ragina tarptautinę bendruomenę itin daug dėmesio skirti jo reintegracijai ir skatinimui dalyvauti taikiame politiniame procese; |
| --- | --- |

4.

visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad Burundyje veikiančiose ginkluotose grupuotėse yra daug jaunimo, ir ragina tarptautinę bendruomenę itin daug dėmesio skirti jo reintegracijai ir skatinimui dalyvauti taikiame politiniame procese;

| 5. | primygtinai ragina visas Burundžio konflikto šalis susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę taikai ir saugumui šalyje; griežtai smerkia visus viešus pareiškimus, kuriais siekiama skatinti smurtą ar neapykantą įvairių Burundžio visuomenės grupių atžvilgiu ir kurie gali padidinti esamą įtampą, ir ragina visus subjektus susilaikyti nuo tokių pareiškimų; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina visas Burundžio konflikto šalis susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę taikai ir saugumui šalyje; griežtai smerkia visus viešus pareiškimus, kuriais siekiama skatinti smurtą ar neapykantą įvairių Burundžio visuomenės grupių atžvilgiu ir kurie gali padidinti esamą įtampą, ir ragina visus subjektus susilaikyti nuo tokių pareiškimų;

| 6. | primena Burundžio valdžios institucijoms jų pareigą užtikrinti saugumą Burundyje ir žmogaus teises, pilietines ir politines teises bei pagrindines laisves, kaip nustatyta Burundžio konstitucijoje, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijoje ir kituose tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių dokumentuose; |
| --- | --- |

6.

primena Burundžio valdžios institucijoms jų pareigą užtikrinti saugumą Burundyje ir žmogaus teises, pilietines ir politines teises bei pagrindines laisves, kaip nustatyta Burundžio konstitucijoje, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijoje ir kituose tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių dokumentuose;

| 7. | atsižvelgdama į tai, primena, kad ES ir Burundžio partnerystė reglamentuojama Kotonu susitarimu ir kad visos šalys turi laikytis šio susitarimo sąlygų, visų pirma susijusių su pagarba žmogaus teisėms, ir jas įgyvendinti; visų pirma primena, kad Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyta galimybė pradėti konsultacijų procedūras tais atvejais, kai nepaisoma žmogaus teisių ir demokratinių bei teisinės valstybės principų, ir šiuo požiūriu palankiai vertina ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas, kaip numatyta tame straipsnyje; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdama į tai, primena, kad ES ir Burundžio partnerystė reglamentuojama Kotonu susitarimu ir kad visos šalys turi laikytis šio susitarimo sąlygų, visų pirma susijusių su pagarba žmogaus teisėms, ir jas įgyvendinti; visų pirma primena, kad Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyta galimybė pradėti konsultacijų procedūras tais atvejais, kai nepaisoma žmogaus teisių ir demokratinių bei teisinės valstybės principų, ir šiuo požiūriu palankiai vertina ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas, kaip numatyta tame straipsnyje;

| 8. | primygtinai ragina visas šalis sudaryti sąlygas, būtinas siekiant atkurti pasitikėjimą ir stiprinti nacionalinę vienybę, ir ragina nedelsiant atnaujinti įtraukų ir skaidrų nacionalinį dialogą, kuriame dalyvautų Vyriausybės, opozicijos partijų ir pilietinės visuomenės atstovai; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina visas šalis sudaryti sąlygas, būtinas siekiant atkurti pasitikėjimą ir stiprinti nacionalinę vienybę, ir ragina nedelsiant atnaujinti įtraukų ir skaidrų nacionalinį dialogą, kuriame dalyvautų Vyriausybės, opozicijos partijų ir pilietinės visuomenės atstovai;

| 9. | pabrėžia, kad toks dialogas, kuriuo Burundžio piliečių labui būtų siekiama užtikrinti ilgalaikę taiką, saugumą ir stabilumą, taip pat atkurti demokratiją ir teisinę valstybę, turėtų būti grindžiamas Arušos susitarimu ir Burundžio konstitucija; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad toks dialogas, kuriuo Burundžio piliečių labui būtų siekiama užtikrinti ilgalaikę taiką, saugumą ir stabilumą, taip pat atkurti demokratiją ir teisinę valstybę, turėtų būti grindžiamas Arušos susitarimu ir Burundžio konstitucija;

| 10. | palankiai vertina RAB vadovaujamas ir AS ir JT remiamas pastangas tarpininkauti, siekiant palengvinti Burundžio suinteresuotųjų subjektų dialogą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai taip pat remti šias pastangas tarpininkauti; primygtinai ragina Burundžio Vyriausybę ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visapusiškai bendradarbiauti su tarpininku; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina RAB vadovaujamas ir AS ir JT remiamas pastangas tarpininkauti, siekiant palengvinti Burundžio suinteresuotųjų subjektų dialogą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai taip pat remti šias pastangas tarpininkauti; primygtinai ragina Burundžio Vyriausybę ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visapusiškai bendradarbiauti su tarpininku;

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nemažo aukų ir didelių žmogaus teisių pažeidimų atvejų, apie kuriuos pranešama nuo krizės pradžios, skaičiaus; primygtinai ragina kompetentingas institucijas nuodugniai ir greitai ištirti šių nusikaltimų aplinkybes ir motyvus, taip pat užtikrinti, kad už juos atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; pakartoja, kad už didelius žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys privalo būti nubausti; primena, kad tokiais atvejais gali įsikišti Tarptautinis baudžiamasis teismas; |
| --- | --- |

11.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nemažo aukų ir didelių žmogaus teisių pažeidimų atvejų, apie kuriuos pranešama nuo krizės pradžios, skaičiaus; primygtinai ragina kompetentingas institucijas nuodugniai ir greitai ištirti šių nusikaltimų aplinkybes ir motyvus, taip pat užtikrinti, kad už juos atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; pakartoja, kad už didelius žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys privalo būti nubausti; primena, kad tokiais atvejais gali įsikišti Tarptautinis baudžiamasis teismas;

| 12. | ragina Burundžio Vyriausybę kuo greičiau panaikinti dešimties žmogaus teisių organizacijų veiklos draudimą ir nedelsiant atšaukti nurodymą įšaldyti jų banko sąskaitas, kad šios organizacijos galėtų laisvai vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

12.

ragina Burundžio Vyriausybę kuo greičiau panaikinti dešimties žmogaus teisių organizacijų veiklos draudimą ir nedelsiant atšaukti nurodymą įšaldyti jų banko sąskaitas, kad šios organizacijos galėtų laisvai vykdyti savo veiklą;

| 13. | palankiai vertina tai, kad AS siunčia žmogaus teisių stebėtojus ir ekspertus žmogaus teisių padėčiai stebėti, ir pabrėžia, kaip svarbu su jais bendradarbiauti, kad jie galėtų lengviau vykdyti įpareigojimus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad AS siunčia žmogaus teisių stebėtojus ir ekspertus žmogaus teisių padėčiai stebėti, ir pabrėžia, kaip svarbu su jais bendradarbiauti, kad jie galėtų lengviau vykdyti įpareigojimus;

| 14. | palankiai vertina ES patvirtintas tikslines sankcijas, derančias su AS priimtu sprendimu taikyti tikslines sankcijas, įskaitant Burundžio gyventojams, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nuolatinio smurto ir trukdo pastangoms surasti politinį šios krizės įveikimo būdą, taikytiną draudimą keliauti ir jų turto įšaldymą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina ES patvirtintas tikslines sankcijas, derančias su AS priimtu sprendimu taikyti tikslines sankcijas, įskaitant Burundžio gyventojams, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nuolatinio smurto ir trukdo pastangoms surasti politinį šios krizės įveikimo būdą, taikytiną draudimą keliauti ir jų turto įšaldymą;

| 15. | ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį vykdomos konsultacijų procedūros rezultatus, perorientuoti savo teikiamą pagalbą, kad ji padėtų stiprinti pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

15.

ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį vykdomos konsultacijų procedūros rezultatus, perorientuoti savo teikiamą pagalbą, kad ji padėtų stiprinti pilietinę visuomenę;

| 16. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolatinio masinio Burundžio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis; pakartoja, kad palaiko visas šalyje veikiančias humanitarines organizacijas, taip pat pabėgėlius priimančias kaimynines šalis; prašo tarptautinės bendruomenės ir humanitarinių institucijų toliau teikti pagalbą perkeltiesiems asmenims ir nuo konflikto besitraukiantiems pabėgėliams; palankiai vertina ES įsipareigojimą didinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, siekiant patenkinti būtiniausius šių asmenų poreikius; |
| --- | --- |

16.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolatinio masinio Burundžio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis; pakartoja, kad palaiko visas šalyje veikiančias humanitarines organizacijas, taip pat pabėgėlius priimančias kaimynines šalis; prašo tarptautinės bendruomenės ir humanitarinių institucijų toliau teikti pagalbą perkeltiesiems asmenims ir nuo konflikto besitraukiantiems pabėgėliams; palankiai vertina ES įsipareigojimą didinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, siekiant patenkinti būtiniausius šių asmenų poreikius;

| 17. | ragina AS, JT ir ES rimtai apsvarstyti regioninį aspektą ir užkirsti kelią bet kokiam tolesniam šio regiono destabilizavimui, visų pirma palaikant nuolatinį politinį šio regiono šalių tarpusavio dialogą; šiomis aplinkybėmis primygtinai ragina AS apsvarstyti galimybę dislokuoti Afrikos vadovaujamą taikos palaikymo misiją, jeigu saugumo ir žmogaus teisių padėtis Burundyje dar labiau pablogėtų; |
| --- | --- |

17.

ragina AS, JT ir ES rimtai apsvarstyti regioninį aspektą ir užkirsti kelią bet kokiam tolesniam šio regiono destabilizavimui, visų pirma palaikant nuolatinį politinį šio regiono šalių tarpusavio dialogą; šiomis aplinkybėmis primygtinai ragina AS apsvarstyti galimybę dislokuoti Afrikos vadovaujamą taikos palaikymo misiją, jeigu saugumo ir žmogaus teisių padėtis Burundyje dar labiau pablogėtų;

| 18. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Burundžio Vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, Rytų Afrikos bendrijai ir jos valstybių narių Vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

18.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Burundžio Vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai, Rytų Afrikos bendrijai ir jos valstybių narių Vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2015 m. gruodžio 9 d. Briuselyje (Belgija).

1

(2)  JOIN(2015)0017, 2015 4 28.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2015 m. gruodžio 9 d. Briuselyje (Belgija).

4

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

2

(3)  OL C 120, 2004 4 30, p. 16.

3

(4)  OL C 330, 2006 12 30, p. 36.

4

(5)  OL C 221, 2009 9 14, p. 24.

5

(6)  AKR–ES/101.293/galutinis

6

(7)  OL C 345, 2014 10 2, p. 28.

7

(8)  AKR/84/025/14 Rev.5, AKR-ES 2118/14.

8

(9)  OL C 273 E, 2003 11 14, p. 305.

9

(10)  OL C 292 E, 2006 12 1, p. 121.

10

(11)  OL C 323 E, 2008 12 18, p. 361.

11

(12)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 301.

12

(13)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 120.

13

(14)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 256.

14

(15)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 19.

15

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  OL C 68 E, 2014 3 7, p. 30.

18

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  COM(2011) 0637 galutinis.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

final

(25)  AKR/28/050/14/Rev.2.

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2015 m. gruodžio 9 d. Briuselyje (Belgija).

5

(27)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

27

(28)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

28

(29)  OL C 160, 2015 5 13, p. 42.

29

(30)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2015 m. gruodžio 9 d. Briuselyje (Belgija).

6

(7)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2015 m. gruodžio 9 d. Briuselyje (Belgija).

7

---