# Uradni list C 185/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5924. maj 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 185

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5924. maj 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 185/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 185/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 185/03 | Menjalni tečaji eura | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 185/03

Menjalni tečaji eura

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 185/04 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 3 |
| 2016/C 185/05 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 7 |
| 2016/C 185/06 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 11 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 185/04

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

3

2016/C 185/05

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

7

2016/C 185/06

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 185/01)

Komisija se je 17. maja 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7992. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7992. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 185/02)

Komisija se je 17. maja 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7985. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7985. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. maja 2016

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1215 |
| JPY | japonski jen | 122,70 |
| DKK | danska krona | 7,4371 |
| GBP | funt šterling | 0,77443 |
| SEK | švedska krona | 9,3440 |
| CHF | švicarski frank | 1,1105 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,3658 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,033 |
| HUF | madžarski forint | 317,05 |
| PLN | poljski zlot | 4,4367 |
| RON | romunski leu | 4,5210 |
| TRY | turška lira | 3,3495 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5542 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4745 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7104 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6538 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5478 |
| KRW | južnokorejski won | 1 329,78 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5173 |
| CNY | kitajski juan | 7,3507 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4890 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 232,77 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5816 |
| PHP | filipinski peso | 52,481 |
| RUB | ruski rubelj | 75,2277 |
| THB | tajski bat | 39,993 |
| BRL | brazilski real | 3,9832 |
| MXN | mehiški peso | 20,6021 |
| INR | indijska rupija | 75,7263 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1215

JPY

japonski jen

122,70

DKK

danska krona

7,4371

GBP

funt šterling

0,77443

SEK

švedska krona

9,3440

CHF

švicarski frank

1,1105

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,3658

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,033

HUF

madžarski forint

317,05

PLN

poljski zlot

4,4367

RON

romunski leu

4,5210

TRY

turška lira

3,3495

AUD

avstralski dolar

1,5542

CAD

kanadski dolar

1,4745

HKD

hongkonški dolar

8,7104

NZD

novozelandski dolar

1,6538

SGD

singapurski dolar

1,5478

KRW

južnokorejski won

1 329,78

ZAR

južnoafriški rand

17,5173

CNY

kitajski juan

7,3507

HRK

hrvaška kuna

7,4890

IDR

indonezijska rupija

15 232,77

MYR

malezijski ringit

4,5816

PHP

filipinski peso

52,481

RUB

ruski rubelj

75,2277

THB

tajski bat

39,993

BRL

brazilski real

3,9832

MXN

mehiški peso

20,6021

INR

indijska rupija

75,7263

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/3

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 185/04)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„CULURGIONIS D’OGLIASTRA“

Št. EU: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Culurgionis d’Ogliastra“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 2.5. Testenine

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Nadevane testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ so proizvod, pripravljen iz svežega testa v obliki ročno zaprtega žepka, katerega polnjenje sestoji iz mešanice svežega ali dehidriranega krompirja v obliki kosmičev, sirov, živalskih in/ali rastlinskih maščob, arom. Mesto, na katerem je žepek zaprt, spominja na stilizirano obliko klasa.

Ob dajanju na trg imajo testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ naslednje fizične, kemijske in organoleptične značilnosti:

Fizične lastnosti:

Fizične lastnosti:

—   Oblika: končni proizvod je oblikovan kot žepek s tipičnim zaprtjem na izbočeni strani, ki spominja na pšenični klas;

Oblika

—   teža posameznega proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra“: v razponu od najmanj 20 g do največ 33 g;

teža posameznega proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra“

—   razmerje med težo tankega testa in nadevom: v razponu od najmanj 0,5 do največ 2;

razmerje med težo tankega testa in nadevom

—   število točk zapiranja nadeva v testo: ≥ 10.

število točk zapiranja nadeva v testo

Kemijske lastnosti

Kemijske lastnosti

—   beljakovine skupaj: od 5 % do 16 %

beljakovine skupaj

—   maščobe: med 5 % in 15 %

maščobe

—   ogljikovi hidrati: med 20 % in 40 %

ogljikovi hidrati

—   škrob: med 2 % in 5 %

škrob

Organoleptične značilnosti:

Organoleptične značilnosti:

—   čvrstost: mehka, homogena mešanica;

čvrstost

—   barva: tanko testo: bela, ki potegne na rumeno;

barva

—   barva nadeva: močnejša rumena z možnimi zelenimi progami zaradi prisotnosti mete in/ali bazilike;

barva nadeva

Okus: kiselkast in aromatičen okus, ki je v ustih bolj ali manj intenziven, glede na mešanico sirov, ki ga rahlo blaži sladek okus krompirja; pikanten pookus.

Vonj: intenziven zaradi zdrobov in mok ter prisotnosti začimbnih rastlin ali začimb (meta, bazilika, česen, čebula).

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ se pripravijo v dveh ločenih fazah: priprava tankega testa in priprava nadeva. Uporabljajo se naslednje sestavine:

1.   Sestavine tankega testa:

Sestavine tankega testa:

—   zdrob pšenice durum in navadna pšenična moka: v razmerju, ki variira od 15 % do 70 % masnega deleža tankega testa. Zdrobi, ki se uporabljajo, ne smejo imeti deleža beljakovin, nižjega od 11,5 %;

zdrob pšenice durum in navadna pšenična moka

—   svinjska mast: z deležem od 0,5 % do 6,0 % ali maslo ali ekstra deviško oljčno olje z deležem od 3 % do 7 % masnega deleža tankega testa;

svinjska mast

—   sol: po potrebi;

sol

—   voda: po potrebi.

voda

2.   Sestavine nadeva:

Sestavine nadeva:

| — | krompir: z deležem od 60 % do 80 % ali krompirjevi kosmiči z deležem od 15 % do 45 % masnega deleža tankega testa; |
| --- | --- |

—

krompir: z deležem od 60 % do 80 % ali krompirjevi kosmiči z deležem od 15 % do 45 % masnega deleža tankega testa;

| — | mešanica sirov: case axedu (sopomenke: case agedu, fruhe ali viscidu) in/ali pecorino (ovčji sir) in/ali ovicaprino (ovčji in kozji sir) in/ali vaccino (kravji sir) v deležu, ki variira med različnimi siri od 10 % do 50 % masnega deleža celotne količine nadeva. Mešanica sirov je prisotna v deležu, ki znaša od 10 % do 25 % masnega deleža nadeva; |
| --- | --- |

—

mešanica sirov: case axedu (sopomenke: case agedu, fruhe ali viscidu) in/ali pecorino (ovčji sir) in/ali ovicaprino (ovčji in kozji sir) in/ali vaccino (kravji sir) v deležu, ki variira med različnimi siri od 10 % do 50 % masnega deleža celotne količine nadeva. Mešanica sirov je prisotna v deležu, ki znaša od 10 % do 25 % masnega deleža nadeva;

case axedu

case agedu

fruhe

viscidu

pecorino

ovicaprino

vaccino

| — | Živalske maščobe (loj in/ali svinjska mast) in/ali ekstra deviško oljčno olje v deležu, ki variira med 4 % in 10 % masnega deleža maščob; |
| --- | --- |

—

Živalske maščobe (loj in/ali svinjska mast) in/ali ekstra deviško oljčno olje v deležu, ki variira med 4 % in 10 % masnega deleža maščob;

| — | voda: po potrebi; |
| --- | --- |

—

voda: po potrebi;

| — | lahko se uporabijo naslednje sestavine: meta in/ali česen in/ali bazilika in/ali čebula. |
| --- | --- |

—

lahko se uporabijo naslednje sestavine: meta in/ali česen in/ali bazilika in/ali čebula.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Priprava testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ poteka kot priprava tankega testa, priprava nadeva in zapiranje nadevanega tankega testa v tipični obliki pšeničnega klasa. Vse faze proizvodnje „Culurgionis d’Ogliastra“ se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra“ se lahko daje na trg v pakiranjih v skladu z veljavnimi predpisi ali razsut.

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra“ se lahko pakira svež ali v modificirani atmosferi ali zamrznjen.

Razsut proizvod „Culurgionis d’Ogliastra“ se lahko daje na trg samo svež.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na pakiranju mora biti logotip proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra“, prikazan spodaj, kot jamstvo za poreklo in identifikacijo proizvoda. Poleg tega morajo biti na etiketi pakiranja razen zakonsko predpisanih informacij z velikimi tiskanimi črkami jasno in čitljivo navedene naslednje dodatne informacije:

| — | ime „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“, ki mu sledi navedba ZGO z odebeljenimi črnimi črkami in simbol Evropske unije; |
| --- | --- |

—

ime „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“, ki mu sledi navedba ZGO z odebeljenimi črnimi črkami in simbol Evropske unije;

| — | ime ali naziv in naslov proizvajalca; dovoljena je uporaba nazivov in zasebnih blagovnih znamk, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev. |
| --- | --- |

—

ime ali naziv in naslov proizvajalca; dovoljena je uporaba nazivov in zasebnih blagovnih znamk, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev.

| — | besedilo „s krompirjem“ ali „s krompirjevimi kosmiči“, glede na sestavino, uporabljeno v nadevu. |
| --- | --- |

—

besedilo „s krompirjem“ ali „s krompirjevimi kosmiči“, glede na sestavino, uporabljeno v nadevu.

Zaščiteno geografsko označbo „CULURGIONIS D’OGLIASTRA“ je treba na etiketi navesti s črkami, ki so večje od drugih navedb, ki so jasne in neizbrisne ter v barvi, ki se jasno razlikuje od barve etikete, da bi se jasno ločila od vseh drugih navedb, ki so lahko napisane s črkami polovične velikosti, ki se uporablja za ZGO.

Proizvod se lahko daje na trg razsut pod pogojem, da je v posebnih posodah z jasno vidno etiketo, ki vsebuje enake informacije, določene za pakiranje.

Logotip proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra“ je naslednji:

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje testenin „Culurgionis d’Ogliastra“ zajema ozemlje Ogliastra, ki vključuje naslednje občine: ARZANA, BARI SARDO, BAUNEI, CARDEDU, ELINI, GAIRO, GIRASOLE, ILBONO, JERZU, LANUSEI, LOCERI, LOTZORAI, OSINI, PERDASDEFOGU, SEUI, TALANA, TERTENIA, TORTOLÌ, TRIEI, ULASSAI, URZULEI, USSASSAI, VILLAGRANDE STRISAILI. Glede na uveljavljeno tradicijo proizvodnje testenin „Culurgionis d’Ogliastra“ je bilo območje proizvodnje razširjeno tudi na sosednje občine pokrajine Ogliastra ESTERZILI, SADALI in ESCALAPLANO v pokrajini Cagliari.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ s svojo obliko nadevanega žepka in značilnim zapiranjem, ki natančno posnema obliko klasa, so najbolj znane testenine na Sardiniji, njihova proizvodnja pa sega daleč v preteklost.

Testenine „Culurgionis d’Ogliastra“ so bile prvotno uborna jed poljedelsko-živinorejske kulture, zato se je nadev prilagodil razpoložljivim sestavinam na tem področju. Krompir, ki je enostaven za gojenje, je nedvomno predstavljal vir prehrane, ki je bil vsem na voljo. Da bi se dodatno obogatil okus, se je dodajal slani sir, živalske in/ali rastlinske maščobe in po potrebi česen in/ali bazilika in/ali čebula in siri, med drugim, v poletnih mesecih, casu axedu. Te sestavine, ki so zmešane v edinstveno zmes nadeva, se že desetletja uporabljajo za polnjenje testenin „Culurgionis d’Ogliastra“. Tisto, kar najbolj povezuje proizvod z ozemljem, je zapiranje v obliki klasa. Ta poseben način zapiranja testenine izvira s tega območja Sardinije in se že od nekdaj izvaja izključno ročno. To posebno zapiranje zahteva natančnost in veliko spretnost; rezultat spominja na vbod pri šivanju ali vezenju, ker se nadev proizvoda tradicionalno izmenično zapira z leve in nato z desne strani, to pa delajo samo spretne ženske roke.

casu axedu

Obstajajo številni kmečki prazniki, proščenja, dogodki, ki se odvijajo v občinah območja proizvodnje, na katerih se slavi ta proizvod. Navedimo nekaj vsakoletnih proščenj, ki se organizirajo v obdobju povečanega turizma: „Sagra di Tortolì“ julija, „Sagra di Barisardo“ avgusta, „Sagra di Sadali“ junija/julija ter „Sagra di Loceri“ septembra.

Obstajajo tudi številna sklicevanja na ime „Culurgionis d’Ogliastra“ v vodnikih, kuharskih knjigah in publikacijah, ki pričajo o slovesu imena in tradiciji proizvodnje na geografskem območju. Omenimo:

| — | „Cucine di Sardegna“ Giuseppine Perisi, Muzio editore, 1989; |
| --- | --- |

—

„Cucine di Sardegna“ Giuseppine Perisi, Muzio editore, 1989;

„Cucine di Sardegna“

| — | „La Sardegna dei cibi e dei vini“ Riccarda Cmpanellija, Maggioli editore, 1990; |
| --- | --- |

—

„La Sardegna dei cibi e dei vini“ Riccarda Cmpanellija, Maggioli editore, 1990;

La Sardegna dei cibi e dei vini

| — | „Buon appetito in Sardegna“ Loredane Cicu Solinas, EDITAR, 1992; |
| --- | --- |

—

„Buon appetito in Sardegna“ Loredane Cicu Solinas, EDITAR, 1992;

Buon appetito in Sardegna

| — | „Guida pratica della Sardegna“ Salvatoreja Coloma, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993; |
| --- | --- |

—

„Guida pratica della Sardegna“ Salvatoreja Coloma, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993;

Guida pratica della Sardegna

| — | „I sapori della Sardegna – la cucina“ več avtorjev, Zonza Editori, 1999; |
| --- | --- |

—

„I sapori della Sardegna – la cucina“ več avtorjev, Zonza Editori, 1999;

I sapori della Sardegna – la cucina

| — | „Sa Cuchina Sarda“ Salvatoreja Coloma in Luciane Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001; |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“ Salvatoreja Coloma in Luciane Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001;

Sa Cuchina Sarda

| — | „Sa Cuchina Sarda“ Salvatoreja Coloma in Luciane Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003; |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda“ Salvatoreja Coloma in Luciane Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003;

Sa Cuchina Sarda

| — | „La bella selvaggia“ Lella Caravana, Itinerari speciali Bell’Italia, junij 2003. |
| --- | --- |

—

„La bella selvaggia“ Lella Caravana, Itinerari speciali Bell’Italia, junij 2003.

La bella selvaggia

| — | „Sardegna- Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006; |
| --- | --- |

—

„Sardegna- Le paste della tradizione“, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006;

Sardegna- Le paste della tradizione

| — | „Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006; |
| --- | --- |

—

„Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda“, Condaghes editore, 2006;

Pane e casu- Ricette della tradizione culinaria sarda

| — | V članku Giacoma Mamelija „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, ki ga je leta 2007 objavil center za urbanistične študije Univerze v Sassariju, je ime „Culurgionis d’Ogliastra“ opredeljeno kot „jed, vredna Nobelove nagrade za gastronomijo“; |
| --- | --- |

—

V članku Giacoma Mamelija „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan“, ki ga je leta 2007 objavil center za urbanistične študije Univerze v Sassariju, je ime „Culurgionis d’Ogliastra“ opredeljeno kot „jed, vredna Nobelove nagrade za gastronomijo“;

Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan

| — | „Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“ avtorja M. A. Dessì, revija Premiata salumeria italiana, št. 4/2009; |
| --- | --- |

—

„Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma“ avtorja M. A. Dessì, revija Premiata salumeria italiana, št. 4/2009;

Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma

| — | „Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012. |
| --- | --- |

—

„Itinerari del gusto in Sardegna“, Imago multimedia Editore, 2012.

Itinerari del gusto in Sardegna

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP IGP“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona), nazadnje pa „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/7

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 185/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ENOTNI DOKUMENT

„PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA“

Št. EU: IT-PGI-0005–01349 – 24.6.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Pizzoccheri della Valtellina“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 2.5. Testenine

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ se pridobijo iz zmesi vsaj 20 % ajdove moke v mešanici z drugimi vrstami moke.

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so testenine, ki se tržijo kot suhe in sveže testenine. Zanje so značilne naslednje oblike: „tagliatello steso“, tj. raztegnjeni tanki sploščeni trakovi spremenljive dolžine in širine, „tagliatello avvolto“, tj. tanki sploščeni trakovi spremenljive dolžine in širine, v obliki gnezd, ali „gnocchetto“, tj. testenine z značilno konkavno obliko.

tagliatello steso

tagliatello avvolto

gnocchetto

V preglednici so navedene mere testenin „Pizzoccheri della Valtellina“, ki se tržijo bodisi suhe ali sveže:

| Suhe testenine | Dolžina
  (mm) | Širina
  (mm) | Debelina
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30–60 | 7–8 | 1,1 –1,7 |
| Gnocchetto | 16–22 | 7–11 | 1,5 –2 |
| Avvolto tagliatello

  (znan kot „Tagliatella“) | — | 3–11 | 1–2,5 |
| Sveže testenine | Dolžina
  (mm) | Širina
  (mm) | Debelina
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5–11 | 1,3 –5,5 |

Suhe testenine

Dolžina

(mm)

Širina

(mm)

Debelina

(mm)

Tagliatello steso

Tagliatello steso

30–60

7–8

1,1 –1,7

Gnocchetto

Gnocchetto

16–22

7–11

1,5 –2

Avvolto tagliatello

Avvolto tagliatello

(znan kot „Tagliatella“)

Tagliatella

—

3–11

1–2,5

Sveže testenine

Dolžina

(mm)

Širina

(mm)

Debelina

(mm)

Tagliatello

Tagliatello

—

5–11

1,3 –5,5

Fizične in kemijske značilnosti

Fizične in kemijske značilnosti

Po obdelavi so sveže testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ poltrde čvrstosti; ko pa so posušene, so suhe in trde.

Vsebnost vode ne sme biti manjša od 24 % suhe snovi za svež proizvod in ne večja od 12,5 % suhe snovi za posušen proizvod.

Organoleptične značilnosti

Organoleptične značilnosti

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so bolj ali manj temne kostanjeve barve, v tegmentalnih delih lešnikove/sive barve, tipične za ajdo.

Po kuhanju v slani vodi imajo testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ nežen okus, značilen za proizvode, proizvedene iz ajde in druge moke.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Pri proizvodnji testenin „Pizzoccheri della Valtellina“, ki se prodajajo v suhi obliki, se uporablja:

| — | mešanica, ki lahko vsebuje do 80 % izključno zdroba pšenice durum ali pomešanega z zdrobom pšenice durum (semolato) in vsaj 20 % ajdove moke; |
| --- | --- |

—

mešanica, ki lahko vsebuje do 80 % izključno zdroba pšenice durum ali pomešanega z zdrobom pšenice durum (semolato) in vsaj 20 % ajdove moke;

semolato

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

Proizvod, ki se prodaja svež, sestavlja:

| — | mešanica, ki lahko vsebuje do 80 % navadne moke posamično ali pomešane z zdrobom pšenice durum in vsaj 20 % ajdove moke; |
| --- | --- |

—

mešanica, ki lahko vsebuje do 80 % navadne moke posamično ali pomešane z zdrobom pšenice durum in vsaj 20 % ajdove moke;

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ morajo potekati na območju proizvodnje, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sveži proizvod se lahko prodaja razsut v kraju proizvodnje in/ali na drobno, če so potrošniku vidne informacije iz točke 3.6 spodaj. Sveži proizvod se lahko pakira v posodice in zavojčke, v obeh primerih pa v zaščitni atmosferi.

Suhi proizvod se pakira v kartonske škatle ali vrečke, po potrebi se lahko pred pakiranjem hrani v silosih.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg navedb, ki jih zahteva zakonodaja o označevanju hrane, morajo biti na pakiranjih testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ naslednje navedbe z jasnimi in čitljivimi tiskanimi črkami:

| — | ime „Pizzoccheri della Valtellina“, |
| --- | --- |

—

ime „Pizzoccheri della Valtellina“,

| — | kratica ZGO ali razvezana kratica Zaščitena geografska označba, |
| --- | --- |

—

kratica ZGO ali razvezana kratica Zaščitena geografska označba,

| — | simbol Unije. |
| --- | --- |

—

simbol Unije.

Na pakiranju „Pizzoccheri della Valtellina“ je lahko tudi navedba oblike testenin iz preglednice v točki 3.2 (za suhi proizvod: „tagliatello steso“, „gnocchetto“, „tagliatella“; za sveži proizvod „tagliatello“).

tagliatello steso

gnocchetto

tagliatella

tagliatello

V poimenovanje proizvoda je prepovedano dodajanje kakršnih koli dodatnih opisov k imenu „Pizzoccheri della Valtellina“, ki bi lahko zavedli potrošnika.

Pisava, ki se uporablja za ime „Pizzoccheri della Valtellina“ na pakiranju je ITC galliard, višine črk od 8 mm do 35 mm.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ zamejujejo upravne meje pokrajine Sondrio (Lombardija, Italija).

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Zahteva za priznanje ZGO „Pizzoccheri della Valtellina“ je utemeljena z ugledom in slovesom proizvoda.

Slovar italijanskega jezika (Zingarelli, izdaja 1970) besedo Pizzocchero opredeljuje tako: „lokalno proizvedeni jajčni rezanci (tagliatelle) iz ajdove moke, specialiteta iz Valtelline“.

Pizzocchero

tagliatelle

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ izhajajo iz tradicije, povezane s prisotnostjo in obsežno uporabo ajde, ki je bila zaradi splošne razširjenosti in uporabe v pokrajini Sondrio osnovna sestavina v lokalni kuhinji.

Prvi dokument, ki priča o prisotnosti ajde v Valtellini, je leta 1616 sestavil guverner Valle dell’Adda v švicarskem kantonu Grigioni, v njem pa navaja naslednje: „Ajda se je gojila predvsem na retijskih obronkih Alp, zlasti v občini Teglio, za katero je značilna blaga klima in večja osončenost“.

Proizvodnja ajde se je širila do leta 1800, pri čemer se je razširila tudi na slabše razvita in neproduktivna območja. To je bilo mogoče zaradi hitrega zorenja semen rastline, ki so se bila zmožna popolnoma prilagoditi alpskemu območju. Tržne razmere so se po priključitvi Valtelline Lombardiji-Benečiji spremenile v korist drugih kultur. V pokrajini Sondrio se danes še vedno gojijo nekatere kulture, katerih skupna površina znaša približno 20 hektarov. Namenjena je za družinsko rabo ali za neposredno prodajo potrošnikom.

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so se v zadevni dolini razširile vzporedno z gojenjem ajde; povezava testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ z ozemljem pokrajine Sondrio je zato pomembna. Prva neverbalna pričevanja o proizvodnji testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ v pokrajini Sondrio, obstajajo zahvaljujoč oporokam v okviru popisov: „... una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli“ (dokument iz leta 1750) in „... le resene per li Pizzoccheri“ (iz leta 1775); zato je mogoče sklepati, da so se testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ proizvajale in uživale pred prvo polovico 18. stoletja. Veliko število dokumentov je nastalo v naslednjih stoletjih, v katerih se proizvodnja testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ umešča v pokrajino Sondrio.

V publikaciji „Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana“ (založba Xenia, 1987) Emilio Montorfano navaja Valtellino in zlasti občino Teglio kot področje porekla teh testenin, za katero je značilna prisotnost ajde. Ime „Pizzoccheri della Valtellina“ je navedeno tudi v predgovoru Ettoreja A. Albertonija, direktorja za kulturo, identiteto in avtonomijo regije Lombardija, v knjigi pisateljice Ade Ferrari „Milano e la Rai un incontro mancato?“, v poglavju s podnaslovom „Luci e ombre di una capitale di transazione (1945–1977)“ (založba Franco Angeli, 2002), v katerem se v okviru razmišljanja o poznavanju, raziskavi, promociji in dvigovanju ugleda lokalnih in regionalnih stvarnosti testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ navajajo kot primer tipičnega proizvoda, ki predstavlja to območje.

V zgodovinskih besedilih in literaturi, ki se nanašajo na dolino Valtellina, je navedeno, da je proizvodnja testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ tesno povezana z zgodovinskimi dogodki na tem območju, običaji in kuhinjo geografskega območja, iz katerega izvirajo.

Prebivalci doline Valtellina menijo, da je proizvodnja testenin „Pizzoccheri della Valtellina“ tradicionalna dejavnost, ki je povezana z zgodovino in kulturo regije; dovolj je omeniti, da se ta testenina po kuhanju tradicionalno pripravlja s pomočjo številnih sestavin, ki izvirajo iz kultur in načinov proizvodnje, ki so značilni za dolino Valtellina (maslo, sir, zelenjava, ohrovt, krompir idr.).

Sklicevanja v vodnikih in publikacijah navajajo testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ kot značilne jajčne rezance iz ajdove moke (Guida della Valtellina, založba Sezione valtellinese del Club Alpino Italiano, 1873; Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, in Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Milano 1995).

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ spadajo v kategorijo testenin pokrajine Sondrio, navedene v seznamu tradicionalnih kmetijsko-živilskih proizvodov Lombardije (Bollettino ufficiale della Regione Lombardia z dne 21.4.2000 – 5. izredna priloga št. 16).

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so v suhi obliki prisotne med testeninami na policah številnih živilskih distribucijskih verig v Italiji.

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so značilne za pokrajino Sondrio in ji dajejo ne le gospodarsko, temveč tudi kulturno vrednost, tako da je proizvod postal pravi primer ljudske tradicije in se slavi na različnih proščenjih, od katerih je najbolj znano „Pizzocchero d’Oro“ v kraju Teglio.

Poleg tega so v okviru 99. razstave Bitto, ki je potekala od 12. do 15. oktobra 2006, med najbolj izpostavljenimi proizvodi, tipičnimi za agro-živilsko proizvodnjo doline Valtellina, kot so vina, siri, jabolka in šunka, bile tudi testenine „Pizzoccheri della Valtellina“.

Testenine „Pizzoccheri della Valtellina“ so vedno prisotne ob vseh priložnostih, pri katerih različne lokalne, turistične in proizvodne organizacije in institucije predstavljajo in promovirajo podobo doline Valtellina.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Ministrstvo je uvedlo nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje „Pizzoccheri della Valtellina“ kot zaščitene geografske označbe v Uradnem listu Italijanske republike št. 50 z dne 29. februarja 2012.

Uradnem listu Italijanske republike

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP IGP“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str.1.

1

---

| 24.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/11

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 185/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„PAŠKA JANJETINA“

EU št.: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Paška janjetina“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Paška janjetina“ je sveže meso, pridobljeno z zakolom mladih jagnjet, samčkov in samičk, ki še vedno sesajo materino mleko in so jih na otoku Pagu povrgle ovce istoimenske hrvaške avtohtone pasme, tj. paške ovce, ki se redijo izključno na otoku Pagu.

Za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ se zakoljejo mlada in lahka jagnjeta, ki ob zakolu ne smejo biti starejša od 45 dni (izračunano od datuma ojagnjenja do datuma klanja) ter ki so do zakola bivala z ovcami na pašnikih in se hranila izključno z ovčjim mlekom.

Trup jagnjet za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ spada v kategorijo trupov z maso do 13 kg, dolžino največ 62 cm in težo od 4 kg do 10 kg. Meso je bledo rožnate barve, fino in nežno, mišična vlakna so pretkana z maščobo, ima majhno količino maščobnega in vezivnega tkiva ter je brez izrazitega vonja po jagnjetini (ovčetini).

Maščobno tkivo paških jagnjet za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ (podkožno in trebušno) mora biti bele barve, brez kakršnih koli rumenkastih ali rumenih odtenkov. Trup zaklanih jagnjet je prekrit z zelo tankim, skoraj prozornim slojem podkožnega maščobnega tkiva.

„Paška janjetina“ se daje na trg izključno sveža v obliki trupa ali polovice trupa (pridobljene z razsekom trupa po razpolovitveni črti po sredini vsakega vretenca in glave, po sredini prsnice in križnice ter medeničnih kosti) brez prebavnih organov, vranice, kože in spodnjih delov nog. Glava in ledvice z ledvičnim lojem, pljuča z grlom in srcem ter jetra so pa sestavni del trupa.

„Paška janjetina“ se uživa izključno toplotno obdelana, meso pa je izrazito sočno in mehko, prijetnega okusa in blagega vonja, kar je posledica zakola mladih jagnjet, hranjenih z mlekom.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Jagnjeta za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ se pred zakolom hranijo izključno z ovčjim mlekom.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje proizvoda „Paška janjetina“ se morajo izvajati na geografskem območju iz točke 4.

Postopek proizvodnje zajema:

| 1. | vzrejo paške ovce; |
| --- | --- |

1.

vzrejo paške ovce;

| 2. | parjenje in ojagnjenje paških ovc; |
| --- | --- |

2.

parjenje in ojagnjenje paških ovc;

| 3. | vzrejo paških jagnjet; |
| --- | --- |

3.

vzrejo paških jagnjet;

| 4. | zakol paških jagnjet. |
| --- | --- |

4.

zakol paških jagnjet.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Paška janjetina“ se daje na trg v obliki polovice trupa ali celega odrtega trupa z glavo, brez spodnjih delov nog, toda z drobovino oz. organi prsne in trebušne votline (jetra, pljuča z grlom in srcem, ledvice z ledvičnim lojem). „Paška janjetina“, dana na trg, mora biti zavita v prozorno oprijemljivo plastično folijo.

„Paška janjetina“ se v plastično folijo pakira oz. zavija po zakolu v klavnicah na otoku Pagu, toda pred dajanjem proizvoda na trg, da se ohrani svežost mesa, s tem pa tudi njegova kakovost in zlasti higienska neoporečnost. S pakiranjem proizvoda „Paška janjetina“ v klavnicah po zakolu se onemogoči stik z nekaterimi viri kontaminacije z mikrobi med obdelovanjem mesa ali prevozom. Prav tako se z zavijanjem proizvoda „Paška janjetina“ v plastične folije v klavnicah, kjer se opravi zakol, preprečuje stik svežega mesa z zrakom, ki bi lahko privedel do razgradnje beljakovin v mesu in tako do pojava sluzi na površini mesa in neprijetnega vonja.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Paška janjetina“ se proizvaja na območju celotnega otoka Paga. Meja geografskega območja proizvodnje je obalna črta otoka Paga. Otok Pag leži med Velebitskim kanalom in morskim kanalom Kvarnerić ter med otoki Rab, Olib in Vir.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Paška janjetina“ je meso, pridobljeno iz mladih in lahkih paških jagnjet, ki se hranijo izključno z ovčjim mlekom. Po opredeljenih povprečnih barvnih vrednostih L*, a* in b*, izmerjenih po mednarodno priznani metodi, se meso paških jagnjet uvršča v kategorijo bledo rožnatega mesa. Rezultat zakola paških jagnjet v rani starosti so specifični klavnični kazalniki jagnjet paških ovc (Mioč, B., Vnučec, I. 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, Zbornik predavanja (Paška jagnjetina, Dnevi paške ovce in paškega sira, Zbirka predavanj)).

Paška jagnjetina, Dnevi paške ovce in paškega sira, Zbirka predavanj

S primerjavo kemijske sestave mišičnega tkiva jagnjet paške ovce, dalmatinske pramenke in istrske ovce so ugotovljene bistvene razlike v deležu maščobe (bistveno največji delež v paških jagnjetih), beljakovin v suhi snovi (najmanj v paških jagnjetih) in maščobe v suhi snovi (največ v paških jagnjetih) (Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktorska disertacija, Agronomski fakultet (Lastnosti trupov in kakovost mesa jagnjet iz različnih vzrejnih sistemov, doktorska disertacija, Agronomska fakulteta), Zagreb).

Lastnosti trupov in kakovost mesa jagnjet iz različnih vzrejnih sistemov, doktorska disertacija, Agronomska fakulteta

„Paška janjetina“ je nekaj posebnega, ker paški rejci ovc že od nekdaj jagnjet po skotitvi ne ločijo od ovc oz. jih zakoljejo, ko še sesajo materino mleko. Tako se proizvaja jagnječje meso. „Paška janjetina“ v nasprotju z mesom starejših jagnjet nima posebnega vonja, saj je to meso zelo mladih jagnjet, ki še sesajo (Barać i sur. (Barać in sod.), 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Paška ovca – hrvaška izvirna pasma), Novalja).

Barać in sod.

Paška ovca – hrvaška izvirna pasma

V nasprotju s tradicijo na otoku Pagu, kjer se zaradi proizvodnje mleka i sira koljejo zelo mlada in lahka jagnjeta, se na sosednjih območjih v podobnih mediteranskih razmerah (na primer na otoku Cresu in polotoku Istri) koljejo starejša jagnjeta z večjo povprečno telesno maso (okrog 20 kg), najpogosteje za proizvodnjo mesa, tj. jagnječjega trupa s klavnično maso okrog 12 kg za pripravo na ražnju.

Prvi zapisi o paških jagnjetih in jagnjetini segajo daleč v preteklost. Zgodovinar Sabollico je že davnega leta 1554 trdil, da so paška jagnjeta najokusnejša v celotni Iliriji (Karavanić, B. 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga, Stolni kaptol Sv. Stošije (Zgodovinski oris mesta in otoka Pag, Kaptol katedrale Sv. Anastazija)).

Zgodovinski oris mesta in otoka Pag, Kaptol katedrale Sv. Anastazija

Že od nekdaj se je uporabljalo ime „Paška janjetina“, o čemer pričajo številni zgodovinski dokazi, isto ime pa se uporablja tudi danes v vsakdanjem govoru in trgovini (Dokaz o uporabi imena v vsakdanjem govoru in trgovini).

Ponudba proizvoda „Paška janjetina“ na trgu je izrazito sezonska, saj se ovce za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ večinoma parijo od junija do oktobra, in sicer najpogosteje v okviru načrtnega parjenja, tako da jagnjenje traja od novembra do marca, večina jagnjet pa se skoti v januarju.

Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Na otoku Pagu prevladuje mediteransko podnebje s toplimi in suhimi poletji ter nekoliko hladnejšimi zimami. Ena od posebnosti otoka Paga so zaradi burje pusti kraški pašniki, ki so podolgem in počez ograjeni s suhim kamnitim zidom. Takšna narava je edinstvena na Hrvaškem, saj niti en drug hrvaški otok ni tako izpostavljen burji, zaradi katere je Pag „najpustejši“ otok na hrvaškem Jadranu. Največji del površine otoka sestavljajo skalnati pašniki s primorskimi rastlinami iz rodov Asphodel in Chrysopogon, na bioproizvodnji katerih temelji pašno ovčarstvo na otoku, ter s travami iz rodu bodalic in zdravilnim žajbljem, ki so suši prilagojene rastlinske vrste. Na skalnatih pašnikih otoka Paga, na katerih se pasejo paške ovce, raste več kot 300 rastlinskih vrst, od katerih večina pripada mediteranski flori.

Asphodel

Chrysopogon

Zaradi stožčaste oblike glave, gibčnih čeljusti in ustnic lahko paške ovce dosežejo posamezne pramene trave med skalami in pod njimi, v samih skalah in grmovju ter tako preživijo tudi v najtežjih razmerah.

Tla na Pagu se v grobem lahko razdelijo v dve skupini, in sicer na antropogena tla (vse obdelovalne površine) in pašniško-travniško-gozdna tla (slabo razvita tla zaradi apnenčasto-dolomitne črnice in skal, plitka rjava tla in rdeča tla), na katerih se pasejo paške ovce.

Burja je dominanten veter na otoku Pagu, ki pogosto doseže tudi jakost viharja in z morja dviguje kapljice vode ter jih raznaša po vsem otoku, kar povzroča sedimentacijo soli, s tem pa se na tleh in rastlinah znatno povečuje koncentracija soli.

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Prebivalci otoka Paga se že od davnih časov ukvarjajo s kmetijstvom in Pag je že od nekdaj znan po jagnjetini, o čemer priča tudi stari narodni napev: „Pagu grade, naša mila diko, u teb ima svega preveliko. Sira, vina, a i janjetine, da bi bilo za duge godine.“ („Mesto Pag, naš ponos in veselje, ponujaš nam obilo vsega. Sira, vina, pa tudi jagnjetine, naj je vsega dovolj še dolga leta.“)

Mesto Pag, naš ponos in veselje, ponujaš nam obilo vsega. Sira, vina, pa tudi jagnjetine, naj je vsega dovolj še dolga leta.

Vsaka hrvaška regija ima drugačno ovčarsko tradicijo, kar je odvisno od namena proizvodnje in ustaljenih navad potrošnikov. Starost in teža jagnjet pri zakolu za proizvodnjo proizvoda „Paška janjetina“ sta rezultat ovčarske tradicije na otoku Pagu, kjer koljejo zelo mlada jagnjeta (v starosti do 45 dni), tako da pridobijo lahke trupe (do 10 kg). Glavni razlog zakola mladih in lahkih jagnjet je čimprejšnji začetek molže in izkoriščanje vrhunca laktacije za proizvodnjo mleka, ki se predeluje v paški sir.

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

„Paška janjetina“ je dobila ime po vzrejnem območju paške ovce – otoku Pagu.

V skladu z ovčarsko tradicijo so paške ovce, rejene na otoku Pagu, primarno namenjene proizvodnji mleka za proizvodnjo paškega sira, čemur je prilagojena tudi cela vzrejna tehnologija, rejci pa večino prihodka ustvarjajo s prodajo ovčjega mleka. Zato se v nasprotju z drugimi sosednjimi območji na otoku Pagu koljejo zelo mlada in lahka jagnjeta, ki se hranijo z ovčjim mlekom, posledično pa je meso proizvoda „Paška janjetina“ bledo rožnate barve. Močna vez med proizvodom „Paška janjetina“ in geografskim območjem je rezultat tradicije in vpliva različnih okoliščin. Paška ovca je namreč avtohotna pasma otoka Paga in se redi samo na otoku Pagu. Jagnjeta v obdobju od ojagnjenja do zakola nenehoma bivajo skupaj z ovcami in sesajo njihovo mleko. Jagnjeta se koljejo v starosti največ 45 dni v odobrenih klavnicah na otoku Pagu, da se preprečita stres in morebitna smrt tako mladih jagnjet med prevozom na druga območja. Z raziskavami je ugotovljeno, da se lastnosti trupa in kakovost mesa paških jagnjet razlikujejo od jagnjet podobnih pasem, največje zasluge pri tem pa ima zgodnji zakol paških jagnjet (ko še sesajo), kar je posledica ovčarske tradicije na otoku Pagu. Visoka vsebnost maščobe v mišičnem tkivu paških jagnjet se lahko pripiše vplivu pasme, pa tudi hranjenja jagnjet z mlekom paških ovc, ki je zaradi visoke vsebnosti maščobe izrazito bogato z energijo.

Paške ovce in njihova jagnjeta zaradi blagega mediteranskega podnebja vse življenje preživijo na odprtem. Dejstvo, da so ovce in jagnjeta dan in noč na odprtem, na burji in soncu, neonesnaženih pašnikih in svežem morskem zraku, prav tako vpliva na kakovost mesa, zaradi katere se razlikuje od mesa jagnjet na kontinentalnih območjih. Sestava rastlinstva na skalnatih pašnikih na otoku Pagu se odraža v kakovosti mleka paških ovc, s tem pa tudi na meso paških jagnjet, ki se hranijo z ovčjim mlekom (Znanstveni rad, I. Ljubičić i sur.(Strokovno delo, I. Ljubičić in sod.), 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga (Sestava rastlinstva na ovčarskih pašnikih na otoku Pagu)). Zaradi specifičnih kmetijsko-podnebnih razmer na otoku, posebnosti in raznolikosti vegetacije ter številnih vrst aromatičnih in zdravilnih rastlin je „Paška janjetina“ posebnega in specifičnega „mediteranskega“ okusa. Visoka koncentracija soli v tleh in pogosta sedimentacija soli neposredno vplivata na strukturo in kakovost vegetacije, s tem pa tudi na kakovost mleka paške ovce in mesa proizvoda „Paška janjetina“ (Mioč i sur. (Mioč in sod.), 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj (Program vzreje ovc v Republiki Hrvaški), Zagreb).

Strokovno delo, I. Ljubičić in sod.

Sestava rastlinstva na ovčarskih pašnikih na otoku Pagu

Mioč in sod.

Program vzreje ovc v Republiki Hrvaški

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---